OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tiboetes

Tiboetes (Τιβοίτης) fou un príncep de Bitínia. Era oncle del rei Prúsies I de Bitínia.
Vivia al Regne de Macedònia al començament del regnat del seu nebot (228 aC-180 aC). El 220 aC Bitínia va entrar en guerra contra la ciutat de Bizanci, que estava aliada a Rodes (que tenia el suport d'Àtal I de Pèrgam i del general Aqueu, que s'havia apropiat de la sobirania a l'Àsia Menor); Bizanci i els seus aliats van intentar dominar Bitínia aixecant un pretendent, i una delegació bizantina va anar a buscar a Tiboetes a Macedònia.
Però el pretendent va morir pel camí. Prúsies va conquerir diverses possessions romanes d'Orient a Àsia mentre els tracis els pressionaven pel costat europeu, fins que els romans d'Orient van haver de signar una pau desavantatjosa.

## Enllaços externs

* Tiboetes a Smith, William (editor). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès), 1870.
# Tirà terrestre cellablanc

El tirà terrestre cellablanc (Muscisaxicola albilora) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones obertes i vessants pedregosos dels Andes de Xile i oest de l'Argentina.

## Referències

* ↑ «Tirà terrestre cellablanc». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Tirà terrestre de la puna

El tirà terrestre de la puna (Muscisaxicola juninensis) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones obertes i vessants pedregosos dels Andes del Perú, oest de Bolívia, nord de Xile i nord-oest de l'Argentina.

## Referències

* ↑ «Tirà terrestre de la puna». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Federació Internacional d'Informació i Documentació

La Federació Internacional d'Informació i Documentació (FID) fou un organisme internacional sobre documentació i gestió del coneixement actiu durant el s. XX. Era una associació professional internacional d'institucions i persones interessades en el desenvolupament, la producció, la investigació i la utilització de productes de la informació, sistemes i mètodes d'informació i gestió de la informació. Va ser creada el 12 de setembre de 1895 a Brussel·les pels advocats belgues Paul Otlet (1868-1944) i Henri La Fontaine (1854-1943) amb el nom d'Institut International de Bibliographie (IIB). L'oficina principal es va traslladar a la Haia el 1934. El seu nom va anar canviant en el temps, d'acord amb l'evolució del camp:
* 1895 - Institut International de Bibliographie (IIB)
* 1931 - Institut International de Documentation (IID)
* 1937 - Fédération Internationale de Documentation (FID)
* 1988 - International Federation for Information and Documentation - Fédération Internationale d'Information et de Documentation (FID).
Aquesta entitat va ser una de les patrocinadores del primer Congrés Mundial de Documentació, que va tenir lloc a París el 1937. Un dels resultats més importants d'aquesta entitat va ser la creació de la CDU (Classificació decimal universal).

## Referències

* ↑ «.xml Federació Internacional d'Informació i Documentació». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Pérez Àlvarez-Ossorio, José Ramón «La FID ante su centenario». El profesional de la información, 01-11-1994. Arxivat de l'original el 5 d’agost 2009 [Consulta: 4 maig 2016].
# Guillem VI d'Alvèrnia

Guillem VI fou comte d'Alvèrnia successor del seu pare Robert I d'Alvèrnia. Va fer donacions a l'església de Clarmont el 1030 i 1034. A la festa de Pentecostes de 1059, va assistir a la coronació del rei Felip I de França. Va morir el 1064. Es va casar amb Felipa, filla d'Esteve de Gavaldà, i va ser el pare de Robert II d'Alvèrnia i d'Esteve, bisbe de Clarmont d'Alvèrnia el 1054.

## Bibliografia

* A.-G. Manry, Histoire d'Auvergne.
* Père Anselme, d'après du Bouchet, Tables de l'origine des comtes héréditaires d'Auvergne.
# Challement

Challement és un municipi francès, situat al departament del Nièvre i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 61 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Challement era de 61 persones. Hi havia 28 famílies, de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 8 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 64 habitatges, 30 eren l'habitatge principal de la família, 29 eren segones residències i 5 estaven desocupats. Tots els 64 habitatges eren cases. Dels 30 habitatges principals, 25 estaven ocupats pels seus propietaris, 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 9 en tenien tres, 12 en tenien quatre i 8 en tenien cinc o més. 23 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 15 habitatges hi havia un automòbil i a 11 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Challement el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 4 |
| 4 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 8 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 8 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 29 persones, 16 eren actives i 13 eren inactives. De les 16 persones actives 13 estaven ocupades (7 homes i 6 dones) i 3 estaven aturades (2 homes i 1dona). De les 13 persones inactives 5 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 6 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Challement a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Challement a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Regne de Sheka

El regne de Sheka fou un antic estat del sud d'Etiòpia veí del regne de Kaffa, que fou fundat per l'ètnia Shakacho al segle xvi (1560) aprofitant el corrent comercial amb el nord que va existir en l'època. El regne va adoptar aviat el cristianisme. El rei portava braçalets d'or que era un signe de poder polític. El poble mana vivia en el regne de Sheka i pertanyien a clans de grangers però fins a la reforma agrària de 1975 els mana no van poder tenir terres pròpies. Fou conquerit pels oromos al segle xviii. El títol dels seus governants era "tato". Els shakacho s'estimen actualment en uns cent mil.

## Governants

* 1670-1740 Bedi Goechi
* 1740-1780 Giba Goechi
* 1780-1782 Tuge Nechochi
* 1782-1785 Tume Afochi
* 1785-1800 Shagi Nechochi
* 1800-1805 Bedi Nechochi
* 1805-1810 Techi Nechochi
* 1810-1820 Desconegut
* 1820-1850 Galli Goechi
* 1850-1887 Deji Goechi
* 1887-1898 Techi Goechi
* Annexionat per Menelik II el 1898.

## Referències

* Historical Dictionary of Ethiopia, per David Hamilton Shinn
* Peripheral People: The Excluded Minorities of Ethiopia, per Dena Freeman,Alula Pankhurst, en línia a
# Regne de Sonda

El regne de Sonda, segons els registres històrics del segle xvi, fou un antic regne situat a l'oest de l'illa de Java, en el territori de les actuals províncies indonèsies de Banten, Jakarta, Java Occidental i l'oest de Java Central, aproximadament entre els anys 669 i 1579. Segons el manuscrit del príncep Bujangga Manik (un monjo hindú sondanès que visità tots els llocs sagrats de l'hinduisme, a les illes de Java i Bali, a principis del segle xvi), conservat a la Biblioteca Boedlian de la Universitat d'Oxford (Anglaterra) des del 1627, la frontera oriental del regne de Sonda eren els rius Pamali (actualment, riu Brebes) i Serayu, a la província de Java Central. Això després de la unificació amb el regne de Galuh, situat a l'est de Sonda.

## El regne de Sonda i Europa

El regne de Sonda mantingué relacions estretes amb Europa. El 1522, va signar un tractat polític i econòmic amb el regne de Portugal. A canvi de l'assistència militar contra l'amenaça creixent de l'islam, el rei de Sonda Prabu Surawisesa, permetia als portuguesos l'accés lliure al comerç del pebre. Alguns portuguesos es van instal·lar al port de Sunda Kalapa.
El 1579, finalment, el regne de Sonda caigué sota el domini d'un estat islàmic, el soldanat de Bantam.

## Vegeu també

* Història d'Indonèsia
* Sondanesos

## Bibliografia

* “Maharadja Cri Djajabhoepathi, Soenda’s Oudst Bekende Vorst”, TBG, 57. Batavia: BGKW, page 201-219, 1915)
* Sumber-sumber asli sejarah Jakarta, Jilid I: Dokumen-dokumen sejarah Jakarta sampai dengan akhir abad ke-16
* Kebudayaan Sunda Zaman Pajajaran, Jilid 2, Edi S. Ekajati, Pustaka Jaya, 2005
* The Sunda Kingdom of West Java From Tarumanagara to Pakuan Pajajaran with the Royal Center of Bogor, Herwig Zahorka, Yayasan Cipta Loka Caraka, Jakarta, 2007-05-20
# Josep Clariana i Alguer

Josep Clariana i Alguer (Reus, 1810 - Barcelona, 15 de juliol de 1861) va ser músic i intèrpret de figle.

## Biografia

Va néixer a Reus, fill de Victorià Clariana i de Paula Algué.
Dedicat des de molt jove a la música, va estudiar violí a Barcelona, instrument amb el que destacava. Va ser director de l'Escola de cecs de la ciutat comtal, on la música era un element pedagògic. Era un dels millors intèrprets de figle, com demostrà en diverses exhibicions a tot l'estat espanyol. Amb gran facilitat per la música, va escriure gran quantitat de composicions musicals, sobretot valsos i contradanses que van ser molt populars a Catalunya.
Es va casar amb Sebastiana Ricart i Serra. Fill d'ambdós fou el matemàtic, músic i catedràtic Lauro Clariana i Ricart.
És autor de nombroses peces ballables -contradances, valsos- que van estar en voga a la Barcelona del seu temps, fins i tot abans d'inaugurar-se els jardins d'Euterpe (1857) i els concerts matinals als Camps Elisis i al Tívoli.
Josep Clariana va morir d'un "abscés enorme al fetge" segons el registre de defunció.

## Referències

* ↑ Al registre civil el seu cognom apareix com a Algué.
* 1 2 3 Registre de Defuncions de l'Ajuntament de Barcelona, any 1861, llibre 3r, foli 118, número de registre 3029.
* ↑ "Instrument de vent, de metall, que consisteix en un tub cònic doblegat totalment sobre ell mateix, amb claus per als dits i embocadura de trompeta", segons el Diccionari de la Llengua Catalana de l'IEC
* ↑ Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1991, p. 192.

## Enllaços externs

* RUIZ TARAZONA, Andrés. "Clariana, José", Diccionario de la música española e hispanoamericana.Madrid: SGAE, 1999, vol.3, p.730.
# Chinatsu Kira

Chinatsu Kira (吉良 知夏, 5 de juliol de 1991) és una futbolista japonesa.

## Selecció del Japó

Va debutar amb la selecció del Japó el 2014. Va disputar 12 partits amb la selecció del Japó.

## Estadístiques

Selecció del Japó :
| Anys | Partits | Gols |
| 2014 | 12 | 5 |
| Total | 12 | 5 |

## Referències

* ↑ 2014 Japan Football Association(japonès)

## Enllaços externs

* Chinatsu Kira, Fitxa a Soccerway
# Jocs Mundials de Patinatge

Els Jocs Mundials de Patinatge (oficialment en anglès: World Roller Games) és una competició dels campionats mundials, en categoria absoluta, tant masculina com femenina, de les diferents modalitats del patinatge sobre rodes. Organitzats per la Federació Internacional de Patinatge (FIRS), es disputen biennalment des de 2017. A aquests efectes, la Federació designa una sola ciutat on disputar la competició, podent estendre's algunes proves a les localitats properes, al llarg de setze dies consecutius.

## Gestació del projecte

L'any 2014, la Federació Internacional de Patinatge presentà la idea d'organitzar una gran competició conjunta celebrant, simultàniament en una sola ciutat, els campionats mundials de totes les modalitats de patinatge. Amb això es pretén augmentar l'interès del públic per cadascun d'aquests campionats i, alhora, globalitzar el coneixement d'aquest esport en el seu conjunt, ja que a cada país existeixen determinades modalitats que tenen certa popularitat mentre que unes altres són gairebé desconegudes o ni tan sols es practiquen.
Celebrant simultàniament els campionats masculins i femenins de les diferents modalitats amb les respectives submodalitats, s'estima la concurrència del voltant de 4.500 esportistes, als quals cal afegir altres 1.500 participants entre tècnics, àrbitres, directius i personal complementari.
Un dels al·licients que s'ofereixen és la convivència, durant els dies de competició, de tots els participants en un complex residencial conjunt, a manera de Vila Olímpica, denominat "Vila del Patinatge" (Roller Village).
El febrer de 2015 es va procedir a l'elecció de la seu dels primers Jocs, presentant-se les candidatures de Barcelona (Catalunya) i Lima (Perú), resultant triada la primera. No obstant això, després de les eleccions municipals celebrades al maig, el nou equip de govern municipal barceloní va començar a plantejar la possibilitat de renunciar a organitzar els Jocs per a evitar destinar recursos econòmics a aquest tipus d'activitats, o bé ajornar-los per a poder implementar una millor organització.
Finalment, el gener de 2016, la Federació va decidir encomanar l'organització dels Jocs de 2017 a la ciutat de Nanquín (RP Xina), mentre que al mes d'abril es va acordar amb la ciutat de Barcelona que aquesta organitzaria la següent edició, el 2019. De cara a la tercera edició, la de 2021, està previst de forma provisional que sigui Lima la ciutat amfitriona dels Jocs.

## Modalitats

Es preveu que es disputin 106 proves de 10 diferents modalitats de patinatge sobre rodes:
* Hoquei sobre patins en línia
* Hoquei sobre patins
* Patinatge de velocitat (pista i ruta)
* Patinatge alpí
* Patinatge artístic sobre rodes
* Patinatge agressiu (free style o radical)
* Roller derby
* Patinatge eslàlom
* Skateboarding
* Descens en patinatge

## Historial

| Edició | Any | Seu | Or | Argent | Bronze |
| I detalls | 2017 | Nanquín (RP Xina) | Colòmbia | Itàlia | França |
| II detalls | 2019 | Barcelona (Catalunya) | Itàlia | Colòmbia | Alemanya |
| III detalls | 2022 | Buenos Aires (Argentina) | | | |
# Anampses meleagrides

Anampses meleagrides és una espècie de peix de la família dels làbrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 22 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des del Mar Roig i l'Àfrica oriental fins a Samoa, les Tuamotu i el sud del Japó.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Cuvier, G. & A. Valenciennes. 1840. istoire naturelle des poissons. Tome quatorzième. Suite du livre seizième. Labroïdes. Livre dix-septième. Des Malacoptérygiens. Hist. Nat. Poiss. v. 14: i-xxii + 2 pp. + 1-464 + 4 pp., Pls. 389-420.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Kung Fu Zohra

Kung Fu Zohra és una pel·lícula francesa dirigida per Mabrouk El Mechri i estrenada als cinemes francesos el 9 de març de 2022. Es va presentar en avançament al Festival de Cinema Mediterrani de Montpeller de 2021. S'ha doblat i subtitulat al català.
Mabrouk El Mechri va tornar a dirigir un llargmetratge gairebé deu anys després de The Cold Light of Day (2012). El rodatge va tenir lloc del 8 de juny al 31 de juliol de 2020, en particular als estudis d'Épinay i a l'Illa de França (sobretot a LePecq).

## Sinopsi

Convençuda que una ruptura trencaria el cor de la seva neta, la Zohra no pot deixar el seu marit Omar malgrat la violència que pateix i malgrat els consells de la seva amiga Binta. És llavors quan coneix un mestre de kungfu que li havia d'ensenyar a defensar-se i a lluitar.

## Repartiment

* Sabrina Ouazani: Zohra
* Ramzy Bedia: Omar
* Eye Haïdara: Binta
* Marie Cornillon: la mainadera
* Mira Rogliano: Zina
* Shue Tien: Chang
* Olivia Côte

## Referències

* ↑ «Kung Fu Zohra - Allociné» (en francès). [Consulta: 10 març 2022].
* ↑ Brigitte Baronnet. «Box-office : Goliath avec Pierre Niney s'impose pour le 1er jour France», 10-03-2022. [Consulta: 10 març 2022].
* ↑ «Kung Fu Zohra». Cinemed. [Consulta: 12 gener 2022].
* ↑ Kung Fu Zohra a la Base de dades de cinema en català
* ↑ «Kung Fu Zohra». Goita què fan, ara!. [Consulta: 8 març 2023].
* 1 2 «Dernière ligne droite pour Kung Fu Zohra». Cineuropa, 23-07-2020. [Consulta: 10 octubre 2021].
* ↑ ARRETE PROVISOIRE - ville du Pecq
* ↑ Kung Fu Zohra - Scriptoclap.fr
# Numeració en base constant

Sistema de nombres en matemàtiques :
La numeració en base constant és un sistema de numeració en el qual per a passar de les unitats a les desenes i de les desenes a les centenes es fa multiplicant per un mateix nombre (en el sistema decimal, per exemple, la base és el 10)
Una numeració que no sigui en base constant serà de base variable com ho és per exemple el sistema de numeració dels sumeris que era una mescla de base 10 i base 60 i que es conserva actualment per exemple en la divisió d'una hora en 60 minuts i no pas en 10 o 100.
També s'ha fet servir la numeració en base constant, amb altres bases diferents del 10. Principalment la base 5 (emprada pels asteques) i la base 20 o sistema vigesimal. Hi ha restes del sistema vigesimal en idiomes europeus com l'èuscar i el francès quan diuen hirurogeita (tres vint o sigui seixanta) i quatre-vingts (o sigui vuitanta) respectivament.
És molt possible que l'elecció de les bases 5, 10 o 20 sigui deguda a causes biològiques, ja que les persones sempre han comptat amb els dits de la mà i del peu.
Altres sistemes de base constant d'aparició més recent són el binari de base 2 o l'hexadecimal (base 16) o el de la base 32 en aquests casos, i en tots els que tinguin una base major que 10, cal inventar noves xifres per notar els nombres que van de 10 a base-1. Per exemple en base 12 s'afegeixen les xifres alfa i beta per al 10 i l'11.

## Referències

«Numeració en base constant» (en castellà). Enciclopedia Libre Universal. «El contingut d'aquest article incorpora material adaptat d'una entrada de la Enciclopedia Libre Universal, publicada sota llicència GFDL.»
# Guillem VII d'Alvèrnia

Guillem VII d'Alvèrnia (nascut cap a 1069, mort el 1136), fou comte d'Alvèrnia el 1096 o en els següents anys després d'aquesta data, succeint al seu pare Robert II d'Alvèrnia (esmentat per darrer cop el 1096). La seva mare fou Judit de Melguelh.
L'any 1102, va portar a Terra Santa l'elit de la noblesa de la seva província: el baró de la Tour, Jean de Murat, Arnaud d'Apchon, Arnald de Bréon (senyor de Mardogne), Lluís de Pondonas, Lluís de Montmorin, Jaumde de Tournemire, Lleó de Dienne (senyor de Beaufort), etc., i a més el vescomte d'Albi Bernat Ató IV, el vescomte Aicard de Marsella (i d'Arle) i Berenguer de Narbona. Es van unir a Ramon de Sant Geli i van fer amb ell el setge de Trípoli (inicis del 1103). Les seves armes, "d'or en gonfanó de gules enserrellat de sinople", han continuat sent les d'Alvèrnia. Guillem no consta que tornés a Alvèrnia abans del 1114.
Aimeri, bisbe de Clarmont compartia el domini de la ciutat amb el comte i aquest volia assegurar-se el domini únic de la població. El 1121 Guillem es va apoderar de la catedral per la traïció del degà; va fer fortificar Montferrand amb l'objectiu de disposar d'un lloc fort contra el bisbe. Les violències repetides que va exercir el 1122 contra el clergat clarmontès van decidir aquest a recórrer al rei Lluís VI de França el Gros, que va reunir un exèrcit «per venjar sobre els alvernesos la injúria feta a l'església» segons l'abat Suger. L'exèrcit reial va destrossar la regió de Limagne, va prendre Pont-du-Château i va investir Clarmont, el que va obligar Guillem a tornar el que havia pres. Quatre anys més tard, la baralla amb el bisbe s'havia reiniciat, i Lluís VI va venir altre cop acompanyat de Carles comte de Flandes (juliol de 1126) i va assetjar Montferrand, i en una sortida els assetjats van caure en una emboscada feta pel comte Amauri III de Montfort però l'exèrcit del duc d'Aquitània, Guillem IX, senyor feudal de Guillem d'Alvèrnia, va anar en el seu ajut. Les coses es van arranjar en el respecte amb el dret feudal, el duc jurant fidelitat al rei, el seu senyor feudal, per a les terres del seu vassall el comte i convocant a un judici que es va celebrar a Orleans on ja es va arribar amb una transacció pactada.
Guillem VII es va casar amb Emma, filla de Roger I de Sicília i de Judit d'Évreux. Foren els pares de Robert III d'Alvèrnia i de Guillem IX, que van ser tots dos comtes d'Alvèrnia (el segon havent desposseït el seu nebot Guillem VIII el Jove de la successió del primer).

## Fonts

* Yves Carrias, Chevaliers croisés d'Auvergne, table héraldique. Préface de Jean-Guy Micolon de Guérines, président de l'association de recherches généalogiques et historiques d'Auvergne, 2009, Éditions Créer, Clermont. (obra que inclou anacronismes i errors)
* L'art de vérifier les dates des faits historiques, des chartes, des chroniques et autres anciens monuments, depuis la naissance de Notre-Seigneur. volum 10, París 1818-1819
# Ancistrus reisi

Ancistrus reisi és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 6,1 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Brasil.

## Referències

* 1 2 «Ancistrus reisi» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fisch-Muller, S. 2003. Loricariidae-Ancistrinae (Armored catfishes). p. 373-400. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Fisch-Muller, S., Cardoso, A. R., da Silva, J. F. P. & Bertaco, V. A. 2005. Three new species of Ancistrus Kner (Siluriformes: Loricariidae) from the upper Tapajós and Tocantins rivers. Rev. suisse Zool., 112 (2): 559-572.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Miranda Ribeiro, A. de 1918: Ancistrus. Revista da Sociadade Brasileira de Sciências (Rio de Janeiro) v. 2: 112-114.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Weber, C. 2003. Loricariidae - Hypostominae (Armored catfishes). p. 351-372. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.