OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Štrbské pleso

El Štrbské pleso o Llac de Štrba és un llac glacial d'Eslovàquia. Es troba al massís dels Alts Tatra, al Parc Nacional dels Tatra. Té una superfície de 19,76 ha, una profunditat de 20 m a una alçada de 1.346 m, amb un volum d'aigua d'1.284.000 m³ i unes dimensions de 640 x 600 m. Dona nom a la vila turística de Štrbské Pleso, seu també d'una estació d'esquí, mentre que rep el nom del poble de Štrba, situat uns 7 km al sud.

## Vegeu també

* Parc Nacional dels Tatra
# Štvrtok na Ostrove

Štvrtok na Ostrove és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1240.
# Hemitaeniochromis urotaenia

Hemitaeniochromis urotaenia és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 22 cm de longitud total.

## Hàbitat

Viu en zones de clima tropical entre 23 °C-27 °C de temperatura i entre 7-75 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: llac Malawi.

## Costums

Acostuma a caçar en parelles o en grans grups.

## Referències

* 1 2 3 «Hemitaeniochromis urotaenia» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Maréchal, C., 1991. Hemitaeniochromis. p. 195. A: J. Daget, J.-P. Gosse, G.G. Teugels i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren; i ORSTOM, París. Vol. 4.
* ↑ Baensch, H.A. i R. Riehl, 1997: Aquarien Atlas, Band 5. Mergus Verlag, Melle, Alemanya. 1148 p.
* ↑ Snoeks, J. i M. Hanssens, 2004. Identification guidelines to other non-mbuna. p.266-310. A: Snoeks, J. (ed.) The cichlid diversity of Lake Malawi/Nyasa/Niassa: identification, distribution and taxonomy. Cichlid Press, El Paso, Estats Units, 360p.
* ↑ Eccles, D.H. i E. Trewavas, 1989. Malawian cichlid fishes: the classification of some haplochromine genera. Lake Fish Movies, Alemanya Occidental.
* ↑ Konings, A., 1990. Ad Konings's book of cichlids and all the other fishes of Lake Malawi. T.F.H. Publications, Inc., Neptune City, Nova Jersey, Estats Units, 495 p.
* ↑ Nsiku, E., 1999. Changes in the fisheries of Lake Malawi, 1976-1996: ecosystem-based analysis. University of British Columbia, Vancouver, Canadà. 217 p.
* ↑ McKaye, K.R., 1981. Field observation on death feigning: a unique hunting behavior by the predatory cichlid, Haplochromis livingstoni, of Lake Malawi. Environ. Biol. Fish. 6(3/4):361-365.

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). 2a edició. TFH Publications, 1993. ISBN 9780793800261.
* Axelrod, Herbert Richard (1996): Exotic Tropical Fishes. T.F.H. Publications. ISBN 0-87666-543-1.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Goldstein, Robert J. Cichlids of the World (en anglès). Neptune City, NJ: TFH Publications, 1988. ISBN 9780866228930.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Riehl, R. i H.A. Baensch, 1996. Aquarien Atlas, Band 1. 10a. edició. Mergus Verlag GmBH, Melle, Alemanya. 992 p.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Asteroides que creuen l'òrbita de Neptú

Els asteroides que creuen l'òrbita de Neptú són un grup d'asteroides del sistema solar l'òrbita del qual travessa la del planeta Neptú. Per tant, només es consideren com a asteroides que creuen l'òrbita de Neptú pròpiament dits aquells asteroides que tenen un afeli més gran que aquest i un periheli més petit.

## Llista d'asteroides

A continuació, es llisten alguns dels asteroides que s'han identificat com a asteroides que creuen l'òrbita de Neptú.
* (5145) Folo
* (7066) Neso
* (10370) Hylonome
* (15788) 1993 SB
* (15820) 1994 TB
* (15875) 1996 TP$_{66}$
* (19299) 1996 SZ$_4$
* (20161) 1996 TR$_{66}$
* (20461) Dioretsa
* (26308) 1998 SM$_{165}$ ‡
* (28978) Ixion ‡
* (29981) 1999 TD$_{10}$
* (32929) 1995 QY$_9$
* (33128) 1998 BU$_{48}$
* (33340) 1998 VG$_{44}$
* (38628) Huya
* (42355) Typhon
* (44594) 1999 OX$_3$
* (47932) 2000 GN$_{171}$
* (52975) Cyllarus
* (54520) 2000 PJ$_{30}$
* (55576) Amycus
* (55638) 2002 VE$_{95}$
* (60608) 2000 EE$_{173}$
* (65407) 2002 RP$_{120}$
* (65489) Ceto
* (73480) 2002 PN$_{34}$
* (78799) 2002 XW$_{93}$
* (84719) 2002 VR$_{128}$
* (87269) 2000 OO$_{67}$
* (87555) 2000 QB$_{243}$
* (88269) 2001 KF$_{77}$
* (134340) Plutó i els seus satèl·lits
* (330836) Orius
* (341520) Mors-Somnus
* (413666) 2005 VJ$_{119}$
Nota : ‡ creuador extern

## Vegeu també

* Asteroides que creuen l'òrbita de Mercuri.
* Asteroides que creuen l'òrbita de Venus.
* Asteroides que creuen l'òrbita de la Terra.
* Asteroides que creuen l'òrbita de Mart.
* Asteroides que creuen l'òrbita de Júpiter.
* Asteroides que creuen l'òrbita de Saturn.
* Asteroides que creuen l'òrbita d'Urà.

## Referències

* ↑ Lista de asteroides con q<30,44125206 AU y Q>29,76607095 UA generada por el JPL Small-Body Database.
# Àcid dipròtic

Un àcid dipròtic és un àcid com H₂SO₄ (àcid sulfúric) el qual conté dins de la seva estructura molecular dos àtoms d'hidrogen per molècula capaç de dissociar-se (és a dir, ionitzable) en l'aigua. La dissociació completa dels àcids dipròtics és la mateixa que es forma en l'àcid sulfúric:
    H₂SO₄ → H$^+$(aq) + HSO₄$^−$(aq) K$_a$ = 1 × 10$^3$
    HSO₄$^−$ → H$^+$(aq) + SO₄$^{2−}$(aq) K$_a$ = 1 × 10$^{−2}$
Aquesta dissociació no passa tota al mateix temps degut al fet que els dos estadis de dissociació tenen diferents valors de K$_a$. La primera dissociació pot, en el cas de l'àcid sulfúric, ocórrer completament, però la segona pot no fer-ho.
Els àcids dipròtics són interessants en els experiments de titulació, quan es poden veure dos punts d'equivalència per a l'acid en variar el pH. Això passa perquè els dos hidrogens capaços d'hidrogenació en la molècula àcida no deixen l'àcid al mateix temps.
Entre els àcids dipròtics es troben també l'àcid màlic (de les pomes i cireres)i l'àcid tàrtric, (del raïm i la pinya americana).

## Referències

* ↑ «Ejemplos de Ácidos Dipróticos». [Consulta: 7 juliol 2019].

## Enllaços externs

* National curve bank
# Àcid dotriacontanoic

L'àcid dotriacontanoic (anomenat també, de forma no sistemàtica, àcid dotriacontílic o àcid laccèric) és un àcid carboxílic de cadena lineal amb trenta-dos àtoms de carboni, la qual fórmula molecular és ${\ce {C32H64O2}}$. En bioquímica és considerat un àcid gras, i se simbolitza per C32:0.
L'àcid dotriacontanoic a temperatura ambient és un sòlid que fon a 96,2 °C. És soluble en cloroform, en acetona calenta i en benzè calent. El seu nom comú, àcid laccèric, prové del fet que s'aïllà de la laca animal, una secreció resinosa de color escarlata que produeixen un gran nombre d'espècies d'insectes, coneguts com a cucs de la laca, dels gèneres Metatachardia, Laccifer, Tachordiella, Austrotacharidia, Afrotachardina i Tachardina o dins la superfamília Coccoidea. S'ha trobat també en algunes plantes, com ara l'anagall Lysimachia arvensis.

## Referències

* ↑ «LipidBank - Fatty acid(DFA0032)». Arxivat de l'original el 2018-02-20. [Consulta: 19 febrer 2018].
* ↑ Markley, K.S.. Fatty Acids (en anglès). Interscience Publishers, 1960.
* ↑ Middleditch, B. S.. Kuwaiti Plants: Distribution, Traditional Medicine, Pytochemistry, Pharmacology and Economic Value (en anglès). Elsevier, 2012-12-02. ISBN 0444598499.
# Hanviller

Hanviller és un municipi francès, situat al departament del Mosel·la i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 251 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Hanviller era de 251 persones. Hi havia 80 famílies, de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 24 parelles sense fills, 32 parelles amb fills i 12 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 102 habitatges, 83 eren l'habitatge principal de la família, 15 eren segones residències i 4 estaven desocupats. 82 eren cases i 19 eren apartaments. Dels 83 habitatges principals, 60 estaven ocupats pels seus propietaris, 20 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 3 tenien dues cambres, 7 en tenien tres, 13 en tenien quatre i 60 en tenien cinc o més. 72 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 25 habitatges hi havia un automòbil i a 52 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Hanviller el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 8 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 8 | 65 a 69 | 8 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 8 | 55 a 59 | 4 |
| 12 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 8 |
| 16 | 40 a 44 | 4 |
| 8 | 35 a 39 | 4 |
| 24 | 30 a 34 | 16 |
| 16 | 25 a 29 | 8 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 4 | 15 a 19 | 4 |
| 12 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 8 |
| 8 | 0 a 4 | 12 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 160 persones, 111 eren actives i 49 eren inactives. De les 111 persones actives 96 estaven ocupades (58 homes i 38 dones) i 15 estaven aturades (9 homes i 6 dones). De les 49 persones inactives 9 estaven jubilades, 13 estaven estudiant i 27 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Hanviller hi havia 85 unitats fiscals que integraven 248 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 15.521 €.

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva i 1 d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Hanviller a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Hanviller a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Yucca glauca

Yucca glauca és una espècie de planta de la família de les Agavàcies, les espècies integrants de la qual són natives del nord i centre d'Amèrica, i en són característiques les seves fulles en forma de roseta. Creixen a les zones àrides i, per tant, s'han adaptat a conservar l'aigua.

## Descripció i Característiques generals

Yucca glauca iuca és un arbust de fulla perenne nativa [70] que creix a 3 peus (1 m) d'altura [137]. Suporta curt, ramificació, decumbentes deriva [91] i una arrel pivotant [142,143]. Sistemes d'arrels de més de 20 peus (6 m) de profunditat es van reportar a l'est de Colorado [96]. Les arrels laterals s'estenen de 20 a 30 peus (6.9 m) [158]. Soapweed iuca dona suport 1 o 2 rizomes de gran diàmetre de la qual una xarxa de rizomes oblics més petits sobresurten, formant una estora de 4 a 24 polzades (10 a 60 cm) per sota de la superfície del sòl [160].
Soapweed iuca té simple, còncava, fulles alternes amb fibres gruixudes al llarg dels marges i un fort àpex [137]. Mida del full varia de 8 a 40 polzades (20-100 cm) de longitud i 0,2 a 0,5 polzades (0,6-1,2 cm) d'ample [91]. Les fulles sorgeixen d'un caudex llenyosa [39] i estan situats en un angle costerut que permet durant tot l'any la fotosíntesi [89]. Conductància estomàtica i la fotosíntesi neta estan adaptats per funcionar a capacitat òptima sota temperatures donades [124]. L'aparició del cap del full de iuca soapweed és contingent sobre la seva edat i precipitacions disponible [160].
Soapweed iuca té una inflorescència en raïm [57] que és gairebé sèssils 12-80 polzades (30 a 200 cm) de llarg [61], i està compost per 25 a 30 flors caiguts [137]. Les fruites són oblongues, dehiscent, dret, i aproximadament 1,2 polzades (3 cm) de llarg [61]. Flors de iuca soapweed alberguen un sol estil i 6 estams [40]. Les llavors són brillants [151], i creixen fins a 9 × 12 mm [49].
Raunkiaer [119] forma de vida: Phanerophyte Geòfit

## Usos - etnobotànica

Yucca glauca té un nom comú americà de soapweed que vindria a ser com "la planta del sabó". Encara que s'utilitzen fonamentalment per a la jardineria, aquesta espècie ha estat aprofitada pels indis nadius d'Amèrica i Mèxic com a detergent per a rentar la roba, els cabells o el cos. Aquest fet és gràcies al fet que tenen saponina, un element present als seus tubercles.

## Sinònims

* Yucca glauca Nutt.
* Yucca angustifolia var. stricta
* Yucca glauca var. gurneyi
* Yucca glauca var. stricta
* Yucca stenophylla Steud.
* Yucca stricta Sims
* Yucca glauca subsp. albertana
* Yucca glauca subsp. stricta
* Yucca angustifolia Pursh
* Yucca angustifolia f. stricta
Integrated Taxonomic Information System (ITIS)
* Yucca glauca Nutt.
* Yucca angustifolia Pursh
* Yucca glauca var. glauca Nutt.
* Yucca glauca var. gurneyi McKelvey
NCBI Taxonomy
* Yucca glauca
* Yucca glauca Nutt.

## Referències

* ↑ «Yucca glauca a EOL» (en anglès). [Consulta: 4 desembre 2014].
* ↑ «Yucca glauca a The Plant List» (en anglès). [Consulta: 4 desembre 2014].
# Yucca intermedia

Yucca intermedia és una planta del gènere Yucca que es troba en boscos de pi pinyoner i Juniperus i es pot trobar a una alçada de 1.100 a 2.100 metres sobre el nivell del mar. eol.org
Yucca intermedia és una espècie originària de Mèxic i forma part de la flora natural d'àrees protegides les quals són utilitzades en jardineria i ornamentació degut a la seva bellesa. D'acord amb Guillot y Van (2009), Y. rostrata va ser introduïda a Europa el 1902 al Jardí de la Villa de M. G. Casertano a St Georgia, Nàpols, com una espècie altament apreciada por la bellesa de la seva inflorescència, la qual rivalitza en elegància amb plantes d'altres famílies botàniques. otras familias botánicas.

## Descripció

Y. intermedia és una planta cespitosa, que rebrota i forma una gespa abundant, formant colònies molt separades. Sense tija o caulescent (amb la tija aparent), d'1 a 5 rosetes per colònia, en general petites. Les tiges són eretes i simples, de menys d'un metre d'alçada. Les làmines de les fulles són lineals, més amples de la zona mitjana, lleugerament flexibles, els marges enters de color blanc a gris. Les inflorescències són la majoria verdes, racemiforme (en forma de raïm, que sorgeix dins de rosetes, glabres; les bràctees erectes. Flors penjants; periant acampanat o rarament globós; tèpals diferents, de color crema o verds, sovint tenyides de rosa o marró, estretament el·líptiques a àmpliament el·líptiques, 5.5-7 × 2-3.2 cm; filaments a 2,5 cm; anteres 3.2 a 4.8 mm; pistil 1.5 a 3.2 cm; estil blanc o verd pàl·lid groguenc, 7 mm; estigmes lobulats. Fruits erectes, capsulars, dehiscents, oblongo-cilíndrics, de tant en tant constrets al mig, 5-5,7 x 2-2,5 cm. Llavors brillants o negre mat, primes, 6.10 mm. |www.efloras.org

## Sinonímia

Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: April 2013
* Yucca baileyi subsp. intermedia (McKelvey) Hochstätter
* Yucca baileyi var. intermedia (McKelvey) Reveal
* Yucca intermedia var. ramosa McKelvey
Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: April 2013
* Yucca intermedia McKelvey
* Yucca baileyi var. intermedia
* Yucca baileyi subsp. intermedia
* Yucca intermedia var. ramosa
Integrated Taxonomic Information System (ITIS)
* Yucca intermedia McKelvey
* Yucca baileyi var. intermedia (McKelvey)
* Yucca intermedia var. ramosa McKelvey
NCBI Taxonomy
* Yucca intermedia
* Yucca baileyi var. intermedia
* Yucca baileyi var. intermedia (McKelvey)
* Yucca intermedia McKelvey

## Referències

* ↑ de Bolòs, Oriol; Vigo, Josep; Masalles, Ramon M.; Ninot, Josep M. «Compostes». A: Flora Manual dels Països Catalans. 2a edició. Barcelona: PorticNatura, 2005, p. 1211. ISBN 8473064003.
* ↑ «Yucca intermedia a EOL» (en anglès). [Consulta: 4 desembre 2014].
* ↑ «Yucca intermedia a The Plant List» (en anglès). [Consulta: 4 desembre 2014].
# Herbert William Richmond

Herbert William Richmond (Tottenham, 17 de juliol de 1863 - Cambridge, 22 d'abril de 1948) va ser un matemàtic britànic que va estudis de balística pel Ministeri de Municions britànic durant la Primera Guerra Mundial.

## Vida i obra

Richmond va fer els estudis secundaris a la Merchant Taylors' School de 1875 a 1882, quan va ingressar al King's College, Cambridge per estudiar matemàtiques. Es va graduar el 1885 i va obtenir el master el 1889. El 1888 ja havia estat nomenat fellow dels King's College i, a partir de 1891, va ser el professor de matemàtiques del College, càrrec que va mantenir fins a la seva jubilació el 1928. En retirar-se, va continuar resident al College fins a la seva mort el 1948.
Durant els anys de la Primera Guerra Mundial (1916-1919), juntament amb Ralph Fowler i Edward Arthur Milne, van constituir un grup de treball a l'escola naval d'artilleria a l'illa de Whale, al port de Portsmouth, per estudiar la defensa antiaèria. L'assistència a experimentacions amb explosius es aquesta època li va deixar una sordesa que va anar empitjorant amb el temps.
Richmond va ser escollit fellow de la Royal Society el 1911 i entre 1920 i 1922 va presidir la London Mathematical Society.
El seu camp d'especialització va ser la geometria algebraica. Va publicar més de setanta articles sobre aquest tema.

## Referències

* ↑ Milne i Puryer White, 1948, p. 219-220.
* ↑ Frederickson, 1997, p. 248.
* ↑ Milne i Puryer White, 1948, p. 220.
* ↑ Barrow-Green, 2014, p. 90.
* ↑ Milne i Puryer White, 1948, p. 219.
* ↑ Milne i Puryer White, 1948, p. 222.
* ↑ Milne i Puryer White, 1948, p. 228-230.

## Bibliografia

* Barrow-Green, June. «Cambridge Mathematician`s Responses to the First World War». A: David Aubin, Catherine Goldstein (eds.). The War of Guns and Mathematics (en (anglès)). American Mathematical Society, 2014. ISBN 978-1-4704-1469-6.
* Frederickson, Greg N. Dissections: Plane and Fancy (en (anglès)). Cambridge University Press, 1997. ISBN 0-521-57197-9.
* Milne, E.A.; Puryer White, E. «Herbert William Richmond, 1863-1948» (en (anglès)). Biographical Memoirs of Fellows of the Royal Society, Vol. 6, Num. 17, 1948, pàg. 218-230. DOI: 10.1098/rsbm.1948.0027. ISSN: 0080-4606.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Herbert William Richmond» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
# Índia Oriental

L'Índia Oriental o Índia de l'est és la regió del subcontinent indi que comprèn els estats següents: Bengala Occidental (llevat dels districtes de Darjeeling, Jalpaiguri, i Koch Bihar que pertanyen a l'Índia del nord-est), Bihar, Jharkhand i Orissa. Tots aquests pertanyen a l'Índia.
Cal no confondre aquesta regió de l'Índia amb les anomenades Índies Orientals, nom antic del Sud-est asiàtic.

## Història

Entre els segles VIII i XII la zona era la seu del regne Pala, regne budista que va estendre el budisme Vajrayana fins a l'Àsia del sud-est.
Els estats d'Orissa Bengala Occidental tenen moltes afinitats culturals i racials amb Bangladesh i amb l'estat d'Assam. Abans Bengala Occidental i Bengala Oriental (l'actual Bangladesh) formaven la regió etno-lingüística de Bengala fins al 1947, any de la partició de l'Índia.

## Vegeu també

* Bangladesh
* Ho
* Santals

## Referències

* ↑ «State Profile». Bihar Government website. Arxivat de l'original el 2018-12-25.
* ↑ «Food riots, anger as floods swamp South Asia». Reuters India. Arxivat de l'original el 2008-09-07. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ Talbot, Ian and Gurharpal Singh (eds). 1999. Region and Partition: Bengal, Punjab and the Partition of the Subcontinent. Oxford i Nova York: Oxford University Press. 420 pages. ISBN 0195790510.

## Bibliografia

* Spate, O. H. K. (1947), The Partition of the Punjab and of Bengal, The Geographical Journal 110 (4/6): 201–218

## Enllaços externs

* Pala Empire - Banglapedia Arxivat 2007-09-28 a Wayback Machine.
* Pala Sculpture - Banglapedia
# Índia del Nord-est

L'Índia del nord-est o Nord-est de l'Índia és la regió del subcontinent indi que comprèn els estats següents: Arunachal Pradesh, Assam, Meghalaya, Manipur, Mizoram, Nagaland, Tripura, Sikkim, així com parts del nord de Bengala Occidental (els districtes de Darjeeling, Jalpaiguri, i Koch Bihar). Tots aquests territoris pertanyen a l'Índia.
L'Índia del nord-est es troba a l'extrem oriental de l'Índia, fent frontera amb el Tibet i Bhutan al nord, amb Birmània a l'est i sud-est i amb Bangladesh al sud-oest.

## Integració política

La majoria dels habitants de l'Índia del nord-est tenen més afinitats culturals i racials amb els pobles de l'Àsia del sud-est que no pas amb la resta de pobles del subcontinent indi.
És una zona on hi ha molts problemes ètnics i polítics de difícil solució i la integració política amb la resta de la Unió Índia no ha reeixit malgrat dècades d'insurgència i múltiples accions militars i policials. Comparat amb la resta de l'Índia la població és escassa, només el 3,8% de la població total de l'Índia.

## Vegeu també

* Rabha
* Tiwa
* Tripuri
* Bodos
* Kuki
* Manipuri
* Achik
* Índia Oriental
* Karbi

## Referències

* ↑ Sanjib Baruah (2001) Generals as Governors: The parallel political system of Northeast India Arxivat 2009-07-03 a Wayback Machine.
* ↑ «Seventh Kamal Kumari Memorial Lecture.». Arxivat de l'original el 2006-05-25. [Consulta: 1r agost 2010].

## Enllaços externs

* Eastern Panorama – North East India's 1st News Magazine
* Infobase of the indigenous Hmar people in NE India
* Sinlung – News of North East India
# Haplochromis oregosoma

Haplochromis oregosoma és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes present al llac George (Uganda). Els mascles poden assolir els 7,3 cm de longitud total.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, H.R., 1993. The most complete colored lexicon of cichlids. T.F.H. Publications, Neptune City, Nova Jersey, Estats Units.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P. i J. Cech.: Fishes: An Introduction to Ichthyology, 4a edició, Upper Saddle River, Nova Jersey, Estats Units: Prentice-Hall. Any 2000.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* van Oijen, M.J.P., J. Snoeks, P.H. Skelton, C. Maréchal i G.G. Teugels, 1991. Haplochromis. p. 100-184. A: J. Daget, J.-P. Gosse, G.G. Teugels i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 4.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985