OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Vysoká (Prešov)

* No s'ha de confondre amb Vysoká (Banská Bystrica).
Vysoká és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1278.
# Vysoká nad Kysucou

Vysoká nad Kysucou (hongarès: Hegyeshely) és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país.
# Vysoké Tatry

Vysoké Tatry és un poble d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1209.

## Ciutats agermanades

* Pardubice, República Txeca
* Bukowina Tatrzańska, Polònia
* Zakopane, Polònia
* Kežmarok, Eslovàquia
* Poprad, Eslovàquia
* Košice, Eslovàquia
* Nosegawa, Japó
# Giovanni Conti (cardenal)

Giovanni Conti (Roma, 1414 - Roma, 20 d'octubre de 1493) fou un cardenal i arquebisbe italià.

## Biografia

Pertanyia a la família noble dels Conti, senyors de Poli, que van donar a l'Església Catòlica quatre papes i nombrosos cardenals.
Poc se sap de la seva vida abans del seu nomenament episcopal. El 26 de gener de 1455 va ser elegit arquebisbe de Conza, càrrec que va ocupar fins a l'1 d'octubre de 1484.
El papa Sixt IV, en el consistori del 15 de novembre de 1483, el va crear cardenal prevere, assignant-li el títol de Santi Nereo e Achilleo. El 1485 va ser assignat in commendam el diaconat de Sant'Adriano al Foro, que va ocupar fins al 9 de març de 1489, quan també va optar pel títol de Santi Vitale, Valeria, Gervasio e Protasio.
Va participar en el conclave de 1484 que va escollir el papa Innocenci VIII, i en el conclave de 1492 va triar escollir el papa Alexandre VI.
Va morir d'una epidèmia i va ser enterrat a l'església romana de Santa Maria in Aracoeli.

## Bibliografia

* Alfred A. Strnad, CONTI, Giovanni, a Dizionario biografico degli italiani, vol. 28.
* Salvador Miranda, CONTI, Giovanni, The Cardinals of the Holy Roman Church, Florida International University.
# Greater Western Sydney Football Club

El 'Greater Western Sydney Giants és un club de futbol australià de Sydney occidental. El club competeix a l'Australian Football League (AFL). El club també té un equip a l'AFL Women's (AFLW) i a la Victorian Football League (VFL).
El club juga els seus partits tant a Sydney com a Canberra.

## Enllaços externs

* Greater Western Sydney Football Club - Lloc web oficial
# Gondofares I

Gondofares I fou el primer rei del Regne Indopart, que governà en el període 21-47. La capital n'era Kabul.

## Història

Gondofares I va arrabassar la vall de Kabul i el Panjab als indoescites, i assumí el títol hel·lenístic d'autocràtor, que detentaven els reis de la dinastia arsàcida. L'extensió del seu regne es coneix aproximadament per la distribució de les seues monedes, trobades en excavacions efectuades al s. XIX.
El regne comença a fragmentar-se a partir de la seua mort, amb el seu successor Abdagases I, i són conquerits aquests territoris per l'Imperi kuixan al voltant de l'any 75. Més tard, el regne quedà limitat a Afganistan. En acabant, el darrer rei indopart, Pacoros (100-135), només va governar a Sakastene i Turan.

## Llegendes

S'ha relacionat Gondofares I amb Tomàs apòstol, segons les tradicions cristianes primerenques replegades en les Actes de Tomàs. Segons aquestes, Tomás fou comprat com a esclau a Síria per Habban, un enviat del rei Gondofares I. Després de ser-li presentat, predicà a Kerala, on batejà molts nadius, i els seus descendents es coneixen com a cristians de sant Tomàs.
La catedral de Troyes a l'estat francés, famosa pels vitralls, en conté un en què, suposadament, es representa el rei Gondofares I.
El nom Gondofares fou traduït a l'armeni com Gastaphar, i a les llengües occidentals com Gaspar. S'ha especulat que aquest fora el Gaspar, rei de l'Índia que, segons els textos apòcrifs de la tradició cristiana oriental, formaria part dels tres reis d'Orient que van acudir al naixement de Crist.

## Referències

* ↑ M.R.James.The Acts of Thomas,in The Apocryphal New Testament,pp365-377;434-438.Oxford.
* ↑ A.D.H.Bivar.Gondophares and the Indo-Partians,p.30,in The Age of Parthians. ISBN 978-184511-406-0. New York
* ↑ Mario Bussagli.L'art du Gandhara,p.207.
# Alphen aan den Rijn

Alphen aan den Rijn és un municipi de la província d'Holanda Meridional, al sud dels Països Baixos. El març de 2021 tenia 112.587 habitants repartits sobre una superfície de 132,49 km² (dels quals 5,91 km² corresponen a aigua). Limita al nord amb Kaag en Braassem i Nieuwkoop, a l'oest amb Rijnwoude i al sud amb Boskoop i Bodegraven.
L'1 de gener de 2014 s'hi va unir els antics municipis de Rijnwoude i Boskoop.

## Centres de població

Inclou les comunitats d'Aarlanderveen i Zwammerdam.

## Administració

Des del 15 desembre 2014, l'alcalde del municipi és Liesbeth Spies de la CDA. Els 39 membres del consistori municipal són, des del 2022:
Resultats eleccions municipals 2022 :
| Partit | Escons |
| Nieuw Elan | 8 |
| Esquerra Verda | 6 |
| VVD | 5 |
| CDA | 5 |
| D66 | 4 |
| RijnGouweLokaal (RGL) | 2 |
| ChristenUnie | 2 |
| Partit Socialista | 2 |
| Partit del Treball | 2 |
| Partit Polític Reformat | 1 |
| Fòrum per a la Democràcia | 1 |
| Beter Alphen | 1 |
| Font: ||

## Personatges il·lustres

* Martin Verkerk, tennista, resideix al municipi
* John Gijsbert Alan Heitinga, futbolista

## Referències

* ↑ «Kerncijfers wijken en buurten 2021» (en neerlandès). Oficina Central d'Estadística, 06-08-2021. [Consulta: 26 febrer 2023].
* ↑ «Burgemeester Liesbeth Spies» (en neerlandès). Ajuntament Alphen aan den Rijn. [Consulta: 20 gener 2024].
* ↑ «Gemeenteraad 16 maart 2022» (en neerlandès). Kiesraad. [Consulta: 20 gener 2024].

## Enllaços externs

* www.alphenaandenrijn.nl
# Amblygobius linki

Amblygobius linki és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4,4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les Filipines i a l'oest de Nova Guinea.

## Referències

* ↑ Bleeker P. 1874. Esquisse d'un système naturel des Gobioïdes. Arch. Neerl. Sci. Nat., Haarlem v. 9. 289-331.
* ↑ «Amblygobius linki». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Maugé, L.A. 1986. Gobiidae. p. 358-388. A J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Amblygobius decussatus

Amblygobius decussatus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 9,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de les Filipines fins a Nova Caledònia, la Gran Barrera de Corall i Micronèsia.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kuiter, R.H. i T. Tonozuka 2001. Pictorial guide to Indonesian reef fishes. Part 3. Jawfishes - Sunfishes, Opistognathidae - Molidae. Zoonetics, Australia. 623 - 893.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Maugé, L.A. 1986. Gobiidae. p. 358-388. A J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Myers, R.F. 1991. Micronesian reef fishes. Second Ed. Coral Graphics, Barrigada, Guam. 298 p.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Aloi de Montbrai

Aloi de Montbrai o Mestre Aloi (segle xiv) fou un escultor català d'origen francès.
Documentat a Catalunya entre els anys 1337 i 1368, es creu de procedència normanda, encara que la seva activitat professional es va realitzar per a la Corona d'Aragó i Catalunya.
Rep encàrrecs reials de Pere el Cerimoniós, el primer, documentat l'any 1337 és el del sepulcre de la seva mare Teresa d'Entença. La realització de 19 escultures dels comtes i dels reis catalano-aragonesos per al Saló del Tinell en el Palau Reial Majorde Barcelona, més tard també li encarrega el panteó real del monestir de Poblet que ho va portar a terme juntament amb l'escultor Jaume Cascalls.

## Altres obres

* Mare de Déu de Prats de Rei, Anoia. Alabastre policromat de 1340
* El sepulcre de Margarida de Llúria, al Monestir del Puig, destruït parcialment el 1936, (1344)
* Sepulcre de Sant Daniel al Monestir de Sant Daniel de Girona. 1345
* Crist jacent del Sant Enterrament per a l'església de Sant Feliu de Girona. 1350
* Catedral de Girona
* Catedral de Tarragona

## Referències

* 1 2 Marta Crispí, La marededéu dels Prats de Rei. LOCUS AMOENUS 7, 2004

## Enllaços externs

* Sepulcre de Sant Daniel
* Elisenda d'Alguer, abadessa de Sant Daniel de Girona.

## Bibliografia

* Volum 1, 2004 La Gran Enciclopèdia en català, Barcelona Edicions 62 ISBN 84 297 5429 6
* GUDIOL, José. Cataluña, tomo I, sección de Arte. Colección Tierras de España. Editorial Noguer, 1974. Publicaciones de la Fundación Juan March. ISBN 84-7075-019-4.
# Vernissa (possessió)

Vernissa és una possessió del terme de Llucmajor, Mallorca. Està situada a la Marina.
El topònim Vernissa prové, probablement, de la feminització de Vernís, llinatge català.
Vernissa està situada entre les possessions de Purgatori, Garonda, Merola i Son Rafeló. Ja està documentada el 1280, tenia 154 quarterades i era una gran productora de mel. El 1638 pertanyia a l'honor Pere Joan Salvà. Confrontava amb les possessions d'es Llobets, Garonda, Merola i la ribera de la mar. Tenia cases amb molí de sang. Es dedicava al conreu de cereals i a ramaderia ovina i cabrum, amb nombrós aviram.

## Referències

* ↑ Veny, J. Onomàstica i dialectologia. L'Abadia de Montserrat, 1996. ISBN 8478267425.
* ↑ Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 18. Palma: Promomallorca, p. 97. ISBN 84-8661702-2.
# Gonocausta

Gonocausta és un gènere d'arnes de la família Crambidae. El gènere va ser descrit per primera vegada per Julius Lederer el 1863.

## Taxonomia

* Gonocausta sabinalis Dyar, 1914
* Gonocausta simulata (Druce, 1902)
* Gonocausta vestigialis Snellen, 1890
* Gonocausta voralis (Schaus, 1920)
* Gonocausta zephyralis Lederer, 1863

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». Global Information System on Pyraloidea. [Consulta: 28 febrer 2019].
# Gonodactylellus

Gonodactylellus és un gènere d'estomatòpodes. El gènere va ser descrit per primera vegada l'any 1995 per Raymond Brendan Manning.

## Espècies

* Gonodactylellus affinis (de Man, 1902)
* Gonodactylellus annularis Erdman & Manning, 1998
* Gonodactylellus barberi Ahyong & Erdmann, 2007
* Gonodactylellus bicarinatus (Manning, 1968)
* Gonodactylellus caldwelli Erdman & Manning, 1998
* Gonodactylellus choprai (Manning, 1967)
* Gonodactylellus crosnieri (Manning, 1968)
* Gonodactylellus demanii (Henderson, 1893)
* Gonodactylellus dianae Ahyong, 2008
* Gonodactylellus erdmanni Ahyong, 2001
* Gonodactylellus espinosus (Borradaile, 1898)
* Gonodactylellus incipiens (Lanchester, 1903)
* Gonodactylellus kandi Ahyong & Erdmann, 2007
* Gonodactylellus kume Ahyong, 2012
* Gonodactylellus lanchesteri (Manning, 1967)
* Gonodactylellus micronesicus (Manning, 1971)
* Gonodactylellus molyneux Ahyong, 2001
* Gonodactylellus oshea Ahyong, 2012
* Gonodactylellus rubriguttatus Erdman & Manning, 1998
* Gonodactylellus snidvongsi (Naiyanetr, 1987)
* Gonodactylellus spinosus (Bigelow, 1893)
* Gonodactylellus viridis (Serène, 1954)

## Referències

* ↑ «Gonodactylellus Manning, 1995». WoRMS, 2012.
* ↑ Manning, Raymond B. «Stomatopod Crustacea of Vietnam : The Legacy of Raoul Serene» ( PDF). Crustacean research, Special 1995, 4(4): ii-ix 1-339 [42-43], 1995. DOI: 10.18353/CRUSTACEA.SPECIAL1995.4_1.
# Gonodactylus

Gonodactylus és un gènere d'estomatòpodes.

## Espècies

* Gonodactylus acutirostris de Man, 1898
* Gonodactylus botti Manning, 1975
* Gonodactylus childi Manning, 1971
* Gonodactylus chiragra (Fabricius, 1781)
* Gonodactylus platysoma Wood-Mason, 1895
* Gonodactylus smithii Pocock, 1893

## Referències

* ↑ «Gonodactylus Berthold, 1827». WoRMS, 2012.
# Amnirana parkeriana

Amnirana parkeriana és una espècie de granota que viu a Angola.

## Referències

* Channing, A. 2004. Amnirana parkeriana. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Accedit a data 20 d'abril del 2008.
# Amnirana galamensis

Amnirana galamensis és una espècie de granota que viu a l'Àfrica subsahariana.

## Referències

* Rödel, M.-O., Poynton, J.C., Largen, M., Howell, K. & Lötters, S. 2004. Amnirana galamensis. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Accedit a data 20 d'abril del 2008.
# Amnirana lemairei

Amnirana lemairei és una espècie de granota que viu a Angola, República Democràtica del Congo i Zàmbia.

## Referències

* Channing, A. & Poynton, J.C. 2004. Amnirana lemairei. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Accedit a data 20 d'abril del 2008.
# Gorakhpur

Gorakhpur (hindi: गोरखपुर, urdú: گورکھپور) és una ciutat i municipi d'Uttar Pradesh, Índia, a la riba del Rapti Occidental i propera a la frontera amb Nepal. És capital del districte de Gorakhpur, de la divisió de Gorakhpur i d'un tehsil i un block que també porten aquest nom. Fou un centre budista i relativament prop de la moderna ciutat va néixer i morir Buda. Té un aeroport a 6 km de la ciutat. La població al cens del 2001 era de 624.570 habitants; el 1901 tenia 64.148 habitants.
La ciutat fou fundada vers 1400 i va agafar el nom del santó Gorakshanath, el principal deixeble del yogi Matsyendranath, fundador de la secta Nath Sampradaya. Va ser erigida en municipalitat el 1873. Fou escenari de la matança de Chauri Chaura el 4 de febrer de 1922 quan els manifestants nacionalistes indis van cremar vius a 19 policies a l'estació de Chauri-Chaura; per aquesta causa Mohandas Gandhi va posar fi al moviment de la No-cooperació iniciat el 1920. Fou damnada per un terratrèmol de magnitud 8,1 en l'escala de Richter el 1934.

## Llocs d'interès

* Sahid Smarak (Monuments als Màrtirs) de Chauri Chaura
* Taramandal, Planetarium
* Tarkullaha Devi
* Munshi Premchand Park, a Betia Hata
* Hanuman Mandir i Sai Temple, a Betia Hata
* Laldiggi Park
* Kushinagar
* Ambedkar Park
* Vinod Van (Petit Zoo)
* Ram Garh Tal, llac
* Nehru Park
* Quater de la Força Aèria de l'Índia
* Gorkha Recruitment Depot
* Geeta Vatika
* Water Park, prop de Tara Mandal, el parc aquàtic més gran d'Uttar Pradesh
* Bakhira Tal

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.

## Enllaços externs

* Web site del districte
* Personatges de Gorakhpur
* LLoc web de la Divisió Arxivat 2018-06-28 a Wayback Machine.
# Goran Drulić

Goran Drulić (Negotin, 17 d'abril de 1977) és un exfutbolista serbi, que ocupava la posició de davanter.

## Trajectòria

Va començar la seua carrera a l'Estrella Roja de Belgrad, on va destacar a la seua pedrera marcant 51 gols en una temporada. Abans de consolidar-se amb primer equip, va ser cedit al FK Hajduk Veljko i al FC Barcelona B.
L'estiu del 2001, va ser fitxat pel Reial Saragossa per 12,8 milions d'euros, però, a causa de les lesions, no debuta fins a febrer del 2002. Roman tres anys al conjunt aragonés, marcant només 3 gols en 39 partits entre Primera i Segona Divisió.
Posteriorment recala al Lokeren belga, traslladant-se al gener del 2006 a l'OFI Creta grec. La temporada 08/09 recala al Kavala FC, de la segona divisió grega.
Afectat per les lesions, va acabar la seua carrera a diversos equips aragonesos de Segona Divisió B i Tercera Divisió.

## Internacional

Ha jugat en quatre ocasions amb la selecció de Sèrbia i Montenegro.

## Referències

* ↑ «Zaragoza capture Drulić in record deal». UEFA.com, 10-07-2001. [Consulta: 11 març 2008].
* ↑ «Drulić eyes Zaragoza start». UEFA.com, 11-01-2002. [Consulta: 11 març 2008].
* ↑ «França looks east». UEFA.com, 03-08-2005. [Consulta: 11 març 2008].

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador Arxivat 2010-07-11 a Wayback Machine.
# Ambians

* No s'ha de confondre amb Ambivarets.
Els ambians (llatí: Ambiani) foren un poble gal de la Bèlgica esmentat per Cèsar el 57 aC, any en què es van sotmetre. Vivien a la vall del Somme i la seva capital era Samarobriva (després Ambiani, avui Amiens).
El significat del seu nom podria ser «aquells qui estan a banda i banda» (del Somme), ja que aquest poble ocupava les dues ribes d'aquest riu.

## Referències

* ↑ S. Fichtl, Les peuples gaulois, éditions Errance, 2012
* ↑ Ugo Janssens, Ces Belges, « les Plus Braves », Histoire de la Belgique gauloise, 2007, Racine, p. 46.
* ↑ «Ambiens - 135» (en francès). arbre-celtique.com. L'encyclopédie - L'Arbre Celtique, 1999. [Consulta: 10 desembre 2017].
# Alois Jelen

Alois Jelen (Světlá, 11 de maig de 1801 - Chvaly, prop de Praga, 15 d'octubre de 1857) va ser un compositor, arxivista i patriota txec. Estudià filosofia a Praga i es distingí com a cantant; després de perdre la veu es dedicà a la composició musical, i no tardà a aconseguir gran popularitat. En acabar els seus estudis entrà en l'arxiu governamental de Bohèmia. El 1848 fou elegit diputat a Corts i més tard arxiver del Ministeri de Governació a Viena. Confegí una llarga sèrie de composicions corals que ocupen un lloc preeminent en la música txeca: Els boiars txecs; L'homenatge; L'amor; L'enyorança; L'amant infidel; Els himnes nacionals, etc.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa volum nº. 28, segona part, pàg. 2621 ISBN 84-239-4582-0
# Marineland Mallorca

Marineland Mallorca és zoo aquàtic situat a la Costa d'en Blanes, al municipi de Calvià, a Mallorca, que es va inaugurar el 1970. Destaca pels seus espectacles de dofins, lleons marins i papagais. Ubicat a la coneguda platja de Calvià, Marineland és un lloc de diversió per a tota la família. Compta amb rèptils, taurons, pingüins. Té moltes atraccions, com el nou aviari, la nova piscina de ratlles i una visita submarina als dofins.

## Enllaços externs

* Marineland Mallorca
# Lèpreon

Lèpreon (en llatí: Lepreum, grec antic: Λέπρεον; gentilici Λεπρεάτης, en català lepreata) era la ciutat principal de Trifília, a l'Èlida, situada al sud del país, a 100 estadis de distància de Sàmicon i a uns 40 estadis del mar, segons Estrabó. Escílax de Carianda i Claudi Ptolemeu diuen que era quasi tocant a la costa.
Es diu que originàriament era una ciutat dels caucons, els primers pobladors de la regió: Cal·límac l'anomena Καυκώνων πτολίεθον («Kaukónon ptolíethon», 'ciutat dels caucons'). Aquest poble va ser expulsat pels mínies, segons Heròdot, que van prendre possessió de la ciutat. Poc després de les guerres messèniques, Lèpreon i altres ciutats de Trifília van ser conquerides per Elis, i de llavors ençà va estar al capdavant de tots els assajos d'alliberar-se d'aquest domini.
La ciutat va prendre part a les guerres Mèdiques al costat d'Atenes, dependent, però, d'Elis. L'any 421 aC, es va revoltar amb suport espartà. Al 400 aC, mitjançant un tractat, els espartans van obligar a Elis a reconèixer la seva independència, igual que les de les altres ciutats de Trifília, segons que diu Xenofont. Després de la batalla de Leuctra l'any 371 aC, les ciutats de Trifília es van separar del domini d'Esparta, i es van protegir contra un eventual atac d'Elis unint-se a la Lliga Arcàdia. Escílax i Plini el Vell ja la consideren una ciutat d'Arcàdia. Plini, erròniament, parla d'una ciutat anomenada Lèpreon a Elis i d'una altra amb el mateix nom a Arcàdia. Pausànies diu que en temps antics els guanyadors dels Jocs Olímpics naturals de Lèpreon eren proclamats com a eleus de Lèpreon, i afegeix que Aristòfanes els considerava ciutadans d'Elis. En aquesta ciutat s'hi va refugiar Xenofont amb el seu fill Gril·le abans de marxar cap a Corint.
En temps d'Alexandre el Gran, Elis va sotmetre altre cop Lèpreon, però tot seguit tant Elis com les ciutats de Trifília es van haver de sotmetre a la Lliga Etòlia. Però quan els macedonis, en guerra contra la Lliga, s'acostaven a Trifília, els habitants de la ciutat es van revoltar contra la guarnició establerta per Elis i es van declarar a favor de Felip V de Macedònia, i així la ciutat va romandre en mans d'aquest rei. Pausànies hi esmenta un temple de Demèter construït amb maons. Vora la ciutat hi havia una font abundant anomenada Arene, i el seu territori era ric i fèrtil. La ciutat va anar decaient i era deshabitada a l'època imperial romana.
Les seves ruïnes són a un turó a prop de la moderna vila de Strovítzi. Les restes principals corresponen a la muralla.

## Referències

* ↑ Alberich i Mariné, Joan (dir.); Cuartero i Iborra, Francesc J. (dir.). Diccionari Grec-Català. Enciclopèdia Catalana - Fundació Institut Cambó, 2015, p. 1075. ISBN 9788441224223.
* 1 2 3 4 Smith, William (ed.). «Lepreum». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 26 desembre 2020].
# Steendiekkanal

El Steendiekkanal és un canal navegable en atzucac d'uns 600 metres a la riba esquerra de l'Elba al barri de Finkenwerder al port d'Hamburg a Alemanya, que connecta un port esportiu a l'Elba enfront del port de Teufelsbrück. Està sotmès al moviment de la marea.
El canal forma part d'una sèrie de tres canals (els dos altres són el Rüschkanal i el Nesskanal terraplenat per a l'eixample de la fàbrica d'Airbus), excavats des de la fi del segle xix per alçar les terres inundables fora del dic de l'Elba per poder crear un polígon industrial i unes dàrsenes.
El canal serveix de port de descans per vaixells de navegació interior. A la seva punta meridional es troba un petit port esportiu.

## Galeria

* Vaixells de navegació interior
* El port esportiu, al segon pla, cases al Norderdeich, el dic a l'Elba abans l'eixample del 1900
* Atracador al marge est
* L'atracador n°4 i al segon pla l'hotel a la punta de la península formada pel Rüschkanal, l'Elba i el Steendiekkanal

## Referències i enllaços

* ↑ Stadtatlas-Großraum Hamburg, Hamburg, Editorial PAS Verlags GmbH, 2009, ISBN 978-3-934272-92-7, pàgines 48-49
* ↑ Tilgner, Daniel. «Finkenwerder». A: Hamburg von Altona bis Zollenspieker: Das Haspa-Handbuch für alle Stadtteile der Hansestadt (Hamburg de A d'Altona cap a Z de Zollenspiecker: el manual de l'Haspa de tots els barris de la ciutat hanseàtica) (en alemany). Hamburg: Hoffmann & Campe, 2002, p. 359. ISBN 3-455-11333-8. (en català: Hamburg d'Altona cap a Zollenspiecker: el manual Haspa de tots els barris de la ciutat hanseàtica)
             A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Steendiekkanal