OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Touch Music

Touch (de vegades erròniament escrit 'Touch Records' i escrit de vegades Touch Music, el qual és tècnicament el vessant editorial de l'empresa) és una organització àudio-visual britànica, que opera amb l'etiqueta de Toch.

## Editorial

És el braç principal de l'empresa editorial multimèdia Touch amb base a Londres, establerta durant 1982 amb compositors com ara Oren Ambarchi, Christian Fennesz, Soliman Gamil, Hildur Guðnadóttir, Philip Jeck, Phill Niblock, BJNilsen (àlies Hazard), Yann Novak, Rosy Parlane, Peter Rehberg, Simon Scott, Claire M Singer, Carl Michael von Hausswolff, Bethan Kellough i Chris Watson (El Tren Fantasma) Jana Winderen en la seva plantilla.

## Etiquetes

Etiquetes pròpies:
* Touch
* Ash International
* OR
* Spire

## Referències

* Història de Toch Arxivat 2016-11-07 a Wayback Machine.
* 1992 entrevista amb el fundador Jon Wozencroft Arxivat 2016-04-03 a Wayback Machine.
* 2000 entrevista amb el fundador Jon Wozencroft Arxivat 2016-04-03 a Wayback Machine.
* 2004 entrevista amb Mike Harding Arxivat 2016-04-03 a Wayback Machine.
* 2008 entrevista amb fundador el Jon Wozencroft Arxivat 2016-10-24 a Wayback Machine.
* Informació corporativa de Touch Arxivat 2016-09-03 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Tacte - Lloc oficial: Notícies, artistes, catàleg, revisions, etc.
* Discography De Touch a Discogs
# Acanthocepola

Acanthocepola és un gènere de peixos pertanyent a la família dels cepòlids.

## Taxonomia

* Acanthocepola abbreviata (Valenciennes, 1835)
* Acanthocepola indica (Day, 1888)
* Acanthocepola krusensternii (Temminck & Schlegel, 1845)
* Acanthocepola limbata (Valenciennes, 1835)

## Referències

* ↑ Bleeker, Pieter. «Typi nonnuli generici piscium neglecti». A: Versl. Akad. Amsterdam (Ser. 2). v. 8:, 1874, p. 367-371.
* 1 2 Cuvier, Georges; Valenciennes, Achille. Histoire naturelle des poissons: Suite du livre neuvième. Scombéroïdes. Livre dixième. De la famille des Teuthyes. Livre onzième. De la famille des Taenioïdes. Livre douzième. Des Athérines. tom X, 1835, p. i-xxiv + 1-482 + 2 pp., Pls. 280-306.
* ↑ Day, Francis. The fishes of India; being a natural history of the fishes known to inhabit the seas and fresh waters of India, Burma, and Ceylon. Fishes India (en anglès). Suppl.:, 1888, p. 779-816.
* ↑ Temminck, C. J. & H. Schlegel, 1845. Pisces, Fauna Japonica Parts 7-9: 113-172, Pls. 1-143 + A.

## Bibliografia

* Fritzsche, R.A.. «Osteichthyes». A: Parker, S.P.. Synopsis and classification of living organisms. vol. 2.. Nova York: McGraw-Hill, 1982, p. 858-944. ISBN 0-07-079031-0.
# Adelaida de Normandia

Adelaida o Adela de Normandia és el nom dels següents personatges:
* Adelaida o Adela de Normandia o Gerloc (? - 962), filla de Rol·ló i de Poppa de Bayeux i muller de Guillem III d'Aquitània, duc d'Aquitània i comte de Poitiers
* Adelaida de Normandia (filla de Ricard II) (1002 - vers 1038), filla del duc Ricard II de Normandia, i de Judit de Bretanya, casada a Renald I, comte palatí de Borgonya
* Adelaida de Normandia o Adelaida I d'Alençon (1026-1090), comtessa d'Aumale, filla il·legitima de Robert el Magnífic, duc de Normandia, que va estar casada successivament a Enguerrand II de Ponthieu, Lambert II de Lens i Eudes II de Troyes
* Adelaida de Normandia o Adela d'Anglaterra (1066-1138), filla de Guillem el Conqueridor i de Matilde de Flandes, casada amb Esteve II de Blois, comte de Blois, santa catòlica recordada el 24 de febrer
# Adelaida de Borgonya (desambiguació)

Adelaida de Borgonya (desambiguació) és el nom dels següents personatges:
* Adelaida de Borgonya o Adelaida d'Auxerre (v - 849), filla de Conrad II de Borgonya i muller de Ricard I de Borgonya duc de Borgonya
* Adelaida de Borgonya o Adelaida de Chalon (? - 964), filla segona de Gilbert de Chalon i muller de Robert de Vermandois comte de Meaux i Troyes, hereva dels comtats paterns
* Santa Adelaida de Borgonya, (ca. 931 – Seltz, Alsàcia, 16 de desembre de 999), casada amb Lotari II d'Itàlia i, en segones núpcies amb Otó I esdevenint emperadriu consort del Sacre Imperi Romanogermànic. Va ser santificada.
* Adelaida I de Borgonya (1209 - Évian, Savoia, 1279), comtessa palatina de Borgonya (1248 - 1279)
* Adelaida de Borgonya (duquessa de Brabant), duquessa de Brabant i muller d'Enric III de Brabant
# Adelaida de Chalon

Adelaida de Chalon, Adelaida de Borgonya, Wera de Borgonya o Wera de Chalon (? - 964) fou la segona filla de Gilbert de Chalon. A la mort d'aquest el 956 el va succeir la seva filla gran Luitgarda de Chalon o de Borgonya, que s'havia casat poc abans amb Otó I de Borgonya fill d'Hug el Gran. Luitgarda desapareix de les fonts el 960 i probablement va morir per aquesta data; com que no havia tingut fills amb Otó, la va succeir la seva germana Adelaida casada amb Robert de Vermandois, comte de Meaux (Robert I). Els comtats paterns (Chalon, Autun, Beaune, Troyes, Avallon i Dijon) foren usurpats per Lambert de Chalon però Robert i Adelaida van conservar almenys Troyes (on el marit fou Robert II). Adelaida i Robert van tenir a:
* Heribert el Jove (vers 950 - 995 o 996), comte de Meaux, de Troyes i d'Omois
* Adela (vers 950 † 974), casada vers 968 amb Lambert de Chalon i en enviudar vers el 978, amb Jofré I Grisegonelle (? - 987), comte d'Anjou
* Adelàsia de Troyes, casada vers 970 amb Carles de Baixa Lotaríngis
* Arquimbald (? - 29 d'agost del 968), arquebisbe de Sens el 959

## Notes

* ↑ Genealogia
* ↑ Adela va ser considerada molt de temps germana de Robert de Vermandois, però els elements que feien sospitar això van resultar insuficients i darrerament l'historiador Karl Ferdinand Wernes ha mostrat que gairebé amb seguretat, era la seva filla
* ↑ aquesta filla li atribueix Christian Settipani, però és dubtosa, ja que diverses font l'esmenten com a "filla d'Heribert comte de Troyes"; però com que el primer comte d'aquest nom fou el fill de Robert, Settipani pensa que és un error.
* ↑ l'esmenta el Chronicon Sancti Petri Vivi Senonensis, sense establir el parentiu, però Gallia Christiana interpreta que era fill de Robert i d'Adelaida; el nom Arquimbald no torna a aparèixer a la família el que deix suposar que la interpretació no és correcta
# Agent antiestàtic

Un agent antiestàtic és un compost químic usat per al tractament de materials o de les seves superfícies per tal de reduir o eliminar la formació de l'electricitat estàtica generalment causada per l'efecte triboelèctric. La seva funció és fer la superfície o el mateix material menys conductor ja sia per la mateixa conductivitat o per absorbir la humitat de l'aire, per tants es poden fer servir alguns humectants. Les molècules d'un agent antiestàtic sovint tenen zones hidròfiles i hidròfobes, similars a les d'un surfactant; el costat hidròfob interacciona amb les superfícies del material, mentre que el costat hidròfil interacciona amb la humitat de l'aire i enllaça les molècules d'aigua.
Els agents antiestàtics interns estan dissenyats per a ser mesclas directament dins el material, els agents antiestàtics externs s'apliquen sobre la superfície.
Els agents antiestàtics comuns estan basats en amines alifàtiques de cadena llarga (opcionalment etoxilades) i amides, sals d'amoni quaternari (p.e., clorur de behentrimoni o betaïna de cocamidopropil), èsters d'àcid fosfòric, èsters de polietilè glicol, o poliols. Una capa de l'òxid d'indi es pot usar com antiestàtic transparent en les finestres. També és possible usar polímers conductors com PEDOT:PSS i nanofibres de polímers conductors, particularment nanofibres de polianilina.
També s'afegeixen agents antiestàtics als combustibles d'alguns avions militars per evitar que es facin espurnes.
# UTC−03:00

UTC−03:00 és una zona horària d'UTC amb 3 hores de retard de l'UTC. El seu codi DTG és P -Papa.

## Zones horàries

* Argentina Time (ART)
* Brazilia Time (BRT)
* Central Greenland Time (CGT)
* French Guiana Time (GFT)
* Pierre & Miquelon Standard Time (PMST)
* Rothera Time (ROTT)
* Suriname Time (SRT)
* Uruguay Standard Time (UYT)
Horaris d'estiu
* Atlantic Daylight Time (ADT)
* Brazil Western Daylight Time (BWDT)
* Chile Daylight Time (CLDT)
* Falkland Island Daylight Time (FKDT)
* Juan Fernandez Islands Daylight Time (JFDT)
* Paraguay Summer Time (PYST)
* San Luis Summer Time (SLST)

## Franges
### Temps estàndard (l'any sencer)

* Argentina
* Brasil
** Alagoas
** Amapá
** Bahia
** Ceará
** Maranhão
** Pará
** Paraíba
** Pernambuco
** Piauí
** Rio Grande do Norte
** Sergipe
** Tocantins
* França
** Guaiana Francesa
* Surinam

### Temps estàndard (hivern a l'hemisferi nord)

Aquestes zones utilitzen el UTC-03:00 a l'hivern i el UTC-02:00 a l'estiu.
* Groenlàndia (La major part de l'illa, a excepció de les àrees a l'oest de Qaanaaq i Ittoqqortoormiit i a l'est de Danmarkshavn)
* França
** Saint-Pierre i Miquelon

### Temps estàndard (hivern a l'hemisferi sud)

Aquestes zones utilitzen el UTC-03:00 a l'hivern i el UTC-02:00 a l'estiu.
* Brasil
** Districte Federal
** Espírito Santo
** Goiás
** Minas Gerais
** Paraná
** Rio de Janeiro
** Rio Grande do Sul
** Santa Catarina
** São Paulo
* Uruguai

### Temps d'estiu (estiu a l'hemisferi nord)

Aquestes zones utilitzen el UTC-04:00 a l'hivern i el UTC-03:00 a l'estiu.

#### Atlantic Standard Time

* Bermudes
* Canadà
** Nova Brunswick
** Nova Escòcia
** Illa del Príncep Eduard
** Terranova i Labrador (la majoria de Labrador)
* Groenlàndia (nord-oest)

### Temps d'estiu (estiu a l'hemisferi sud)

Aquestes zones utilitzen el UTC-04:00 a l'hivern i el UTC-03:00 a l'estiu.
* Brasil
** Mato Grosso
** Mato Grosso do Sul
* Xile (la majoria del país)
* Illes Malvines
* Paraguai
* Bolívia (Hi ha horari d'estiu a partir del setembre del 2011)

## Geografia

UTC-03 és la zona horària nàutica que comprèn l'alta mar entre 52,5°O i 37,5°O de longitud. En el temps solar aquest fus horari és el corresponent el meridià 45° oest.

## Història

Bolívia des del setembre de 2011 tindrà horari d'estiu i serà el UTC-03:00 i a l'hivern UTC-04:00

## Referències

* 1 2 Agencia EFE (castellà)
# UTC−04:00

UTC−04:00 és una zona horària d'UTC amb 4 hores de retard de l'UTC. El seu codi DTG és Q -Quebec.

## Zones horàries

* Chile Standard Time (CLST)
* Bolivia Time (BOT)
* Falkland Island Standard Time (FKST)
* Atlantic Standard Time (AST)
* Paraguay Time (PYT)
* Brazil Western Standard Time (BWST)
* San Luis Time (SLT)
* Guyana Time (GYT)
* Juan Fernandez Islands Standard Time (JFST)
Horari d'estiu
* Eastern Daylight Time (EDT)

## Franges
### Temps estàndard (l'any sencer)

* Regne Unit
** Anguilla
** Illa de Montserrat
** Illes Verges Britàniques
* Antigua i Barbuda
* Barbados
* Dominica
* Grenada
* Saint Kitts i Nevis
* Saint Lucia
* Saint Vincent i les Grenadines
* Trinitat i Tobago
* Puerto Rico (EUA)
* Illes Verges Americanes (EUA)
* Aruba
* Antilles Neerlandeses
** Curaçao
** Sint Maarten
* República Dominicana
* França
** Guadalupe
** Martinica
* Guyana
* Brasil
** Acre
** Amazones
** Rondônia
** Roraima
* Canadà
** Quebec (a l'est de 63°O)

### Temps estàndard (hivern a l'hemisferi nord)

Aquestes zones utilitzen el UTC-04:00 a l'hivern i el UTC-03:00 a l'estiu.

#### Atlantic Standard Time

* Bermudes
* Canadà
** Nova Brunswick
** Nova Escòcia
** Illa del Príncep Eduard
** Terranova i Labrador (la majoria de Labrador)
* Groenlàndia (nord-oest)

### Temps estàndard (hivern a l'hemisferi sud)

Aquestes zones utilitzen el UTC-04:00 a l'hivern i el UTC-03:00 a l'estiu.
* Brasil
** Mato Grosso
** Mato Grosso do Sul
* Xile (la majoria del país)
* Illes Malvines
* Paraguai
* Bolívia (Hi ha horari d'estiu a partir del setembre del 2011)

### Temps d'estiu (estiu a l'hemisferi nord)
#### Eastern Daylight time

Aquestes zones utilitzen el UTC-05:00 a l'hivern i el UTC-04:00 a l'estiu.
* Bahames
* Cuba
* Regne Unit
** Illes Turks i Caicos
* Canadà
** Ontario (excloent les àrees a l'oest de Thunder Bay)
** Quebec (excloent Extrem Orient Côte-Nord i les Illes de la Magdalena)
** Nunavut (inclosa la part de la península de Melville i la majoria d'Ellesmere i part de l'Illa de Baffin, incloent Iqaluit)
* Estats Units
** Carolina del Nord
** Carolina del Sud
** Connecticut
** Delaware
** Geòrgia
** Maine
** Maryland
** Massachusetts
** Nou Hampshire
** Nova Jersey
** Nova York
** Ohio
** Pennsilvània
** Rhode Island
** Vermont
** Virgínia
** Virgínia de l'Oest
** Florida (la majoria de l'estat)
** Indiana (la majoria de l'estat)
** Michigan (la majoria de l'estat)
** Kentucky (la meitat oriental)
** Tennessee (terç oriental)

## Geografia

UTC-04 és la zona horària nàutica que comprèn l'alta mar entre 67,5°O i 52,5°O de longitud. En el temps solar aquest fus horari és el corresponent el meridià 60° oest.

## Història

Veneçuela abans utilitzava UTC−04 però des del 9 de desembre de 2007 utilitza UTC−04:30.
Bolívia des del setembre de 2011 tindrà horari d'estiu i serà el UTC-03:00

## Referències

* 1 2 Agencia EFE (castellà)
# Agàtocles de Tràcia

Agàtocles (en llatí Agathocles, en grec Ἀγαθοκλῆς) fou fill de Lisímac de Tràcia, nascut d'una dona del poble traci dels odrisis de nom Maoris, o bé, i sembla més segur, de Nicea, filla d'Antípater.
El seu pare el va enviar contra els Getes vers el 292 aC però fou derrotat i fet presoner; fou tractat amb amabilitat per Dromiquetes el rei dels getes, que el va reenviar el seu pare sense demanar rescat i juntament amb regals. Tot i això Lisímac va marxar llavors personalment contra els getes i fou fet presoner ell mateix. Dromiquetes el va alliberar i li fou concedida la mà de la filla de Lisímac.
Més tard Agàtocles fou enviat contra Demetri Poliorcetes que havia entrat a Àsia i volia ocupar Cària i Lídia que pertanyien a Lisímac. Agàtocles va derrotar a Demetri i el va expulsar de les províncies en litigi. Com a príncep hereu era força popular entre els seus súbdits, però la seva madrastra Arsínoe II va parlar contra ell a Lisímac.
Agàtocles va patir un intent de ser enverinat (segurament instigat per Arsínoe) que va fracassar, però el pare el va tancar poc després a la presó acusat de conspiració, on fou mort el 284 aC per Ptolemeu Ceraune refugiat a la cort de Lisímac. La seva vídua, Lisandra, va fugir del país amb els seus fills i el seu germà Alexandre i es va refugiar a territori Selèucida. Seleuc I Nicàtor va iniciar seguidament la lluita contra Lisímac.

## Referències

* ↑ 2.Agathocles a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 65
# Agèl

Agèl (en francès Agel) és un municipi occità del Llenguadoc al departament de l'Erau a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de l'Erau
# Unció dels malalts

La unció dels malalts, a la religió catòlica, és el sagrament impartit pels sacerdots i consistent en la unció amb oli sagrat a les persones que han vist afectada la seva salut. La unció dels malalts pot ser administrada també a tots els majors de 65 anys, encara que no pateixin cap malaltia greu.
Com els altres sagraments, es considera instituït per Jesucrist encara que no consta un moment precís de la seva institució. S'acostuma a indicar que el text de la carta de Sant Jaume com a context de la funció i efectes del sagrament: Si entre vosaltres hi ha algú que està malalt, que faci cridar els qui presideixen la comunitat perquè l'ungeixin amb oli en nom del Senyor i preguin per ell. Aquesta pregària, feta amb fe, salvarà el malalt: el Senyor el posarà bo i li perdonarà els pecats que hagi comès. (St 5, 14-15).
Els fidels poden rebre aquest sagrament algunes vegades a la vida. Fins al Concili Vaticà II, el sagrament se'l coneixia amb el nom d'extremunció, atès que solament s'administrava in extremis, és a dir, davant la imminència de la mort. El canvi de sentit imposat al sagrament pel Concili, respon a la necessitat de poder assistir o demanar per la salut dels malalts perquè l'Esperit Sant els acompanyi i reconforti.
El ritu, per al qual es fa servir oli beneït cada any a la Missa crismal de Dijous Sant, consisteix a fer tres vegades el senyal de la creu al front i a cada una de les mans del malalt. Mentre se l'ungeix, el sacerdot repeteix la següent fórmula:
Per aquesta Santa unció i per la seva bondadosa misericòrdia, t'ajudi el Senyor amb la gràcia de l'Esperit Sant. Perquè, lliure dels teus pecats, et concedeixi la salvació i et conforti a la teva malaltia. Amén.

## Referències

* ↑ D'altres versions diuen "els preveres" en comptes de "els que presideixen la comunitat". Vegeu per exemple el full dominical (pg 3) de la Demarcació Episcopal del Vallès (25-4-2004).
* ↑ Societat Bíblica de Catalunya
# Galeopsis

Galeopsis és un gènere d'angiospermes embeguda dins de la família de les lamiàcies.

## Taxonomia

* Galeopsis angustifolia Ehrh. ex Hoffm.
* Galeopsis beckii Dalla Torre i Sarnth.
* Galeopsis bifida Boenn.
* Galeopsis ladanum L.
* Galeopsis praecox Jord.
* Galeopsis pubescens Besser
* Galeopsis pyrenaica Bartl.
* Galeopsis reuteri Rchb.f.
* Galeopsis rivas-martinezii Mateo i M.B.Crespo
* Galeopsis segetum Neck.
* Galeopsis speciosa Mill.
* Galeopsis tetrahit L.
* Galeopsis variegata Wender.
# Acestrocephalus sardina

Acestrocephalus sardina és una espècie de peix de la família dels caràcids i de l'ordre dels caraciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 10,2 cm de llargària total.

## Hàbitat

Viu en zones de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica, a les conques dels rius Madeira i Das Mortes (Brasil).

## Referències

* ↑ Eigenmann, C. H. 1910. Catalogue of the fresh-water fishes of tropical and south temperate America. A Reports of the Princeton University expeditions to Patagonia 1896-1899. Zoology. Catalogue v. 3 (pt 4): 375-511.
* ↑ AQUATAB (anglès)
* ↑ Fowler, H. W. 1913. Fishes from the Madeira River, Brazil. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 65: 517-579.
* ↑ «Acestrocephalus sardina». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Barriga, R. 1991. Peces de agua dulce del Ecuador. Revista de Información técnico-científica, Quito, l'Equador, Politécnica, XVI(3):7-88.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Géry, J. 1977. Characoids of the world. T.F.H. Publications, Inc., Nova Jersey. 672 p.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1-4051-2494-6.
* Lima, F. C. T.; Malabarba, L. R.; Buckup, P. A.; Pezzi da Silva, J. F.; Vari, R. P.; Harold, A.; Benine, R.; Oyakawa, O. T.; Pavanelli, C. S.; Menezes, N. A.; Lucena, C. A. S.; Malabarba, M. C. S. L.; Lucena, Z. M. S.; Reis, R. E.; Langeani, F.; Cassati, L.; Bertaco, V. A. «Genera Incertae sedis in Characidae». A: Reis, R. E.; Kullander, S. O.; Ferraris Jr., C. J. Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America (en anglès). EDIPUCRS, 2003, p. 106–168. ISBN 9788574303611.
* Lucena, C.A.S. i N.A. Menezes 2003. Subfamily Characinae (Characins, tetras). p. 200-208. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Malabarba, L.R. 1998. Monophyly of the Cheirodontinae, characters and major clades (Ostariophysi: Characidae). p. 193-233. A L.R. Malabarba, R.E. Reis, R.P. Vari, Z.M.S. Lucena i C.A.S. Lucena (eds.) Phylogeny and classification of neotropical fishes. Porto Alegre: EDIPUCRS.
* Malabarba, L.R. 2003. Subfamily Cheirodontinae (Characins, tetras). p. 215-221. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Valle de Zamanzas

Valle de Zamanzas és un municipi de la província de Burgos a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Forma part de la comarca de Las Merindades.

## Nomenclator

Evolució demogràfica :
| Localidad | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Aylanes (ELM) | 27 | 29 | 27 | 26 | 27 | 28 | 26 |
| Barrio la Cuesta | 4 | 5 | 5 | 5 | 5 | 6 | 6 |
| Báscones de Zamanzas | 19 | 21 | 19 | 19 | 14 | 13 | 11 |
| Gallejones (ELM) | 17 | 20 | 20 | 19 | 22 | 19 | 17 |
| Robredo de Zamanzas | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Villanueva-Rampalay | 12 | 11 | 9 | 9 | 9 | 11 | 11 |

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1842 | 1857 | 1860 | 1877 | 1887 | 1897 | 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2001 | 2007 |
| 200 | 520 | 627 | 626 | 580 | 528 | 566 | 512 | 471 | 441 | 401 | 470 | 218 | 67 | 34 | 48 | 79 | 68 |
# Agnes Butcher

Agnes Butcher (11 d'abril de 1915) (més tard Agnes Boucher; nascuda l'11 d'abril de 1915 a Edmonton) és una pianista i educadora de piano canadenca. Va començar els seus estudis de piano a Brockville (Ontario) el 1920, es va traslladar a Hamilton el 1924 i va estudiar amb William Hewlett. El 1934, Butcher va continuar els seus estudis a Toronto amb Viggo Kihl i Charles Peaker i, a més, des del 1932, va ensenyar al Conservatori Hamilton. Va debutar professionalment el 1935, actuant com a solista del segon concert de piano de Camille Saint-Saëns al Massey Hall de Toronto.
Butcher va viure a Hongria del 1938 al 1940, on va ser ensenyada per Béla Bartók. L'agost de 1944 va estrenar el concert de do menor de Healey Willan dedicat a ell. Ha donat concerts a Europa, Canadà i els Estats Units; va ser solista de l'Orquestra Filharmònica de Hamilton el 1953. Butcher va marxar a Malta el 1968 i va passar la major part dels anys setanta a França, Espanya, Itàlia i Anglaterra. El 1980 va tornar al Canadà. Va tocar el seu darrer recital el 1984. El repertori incloïa obres de Beethoven, Schumann, Bartók i Rachmaninov. En aquell moment, Butcher ja havia adoptat el cognom Boucher.
El 1987, Boucher va donar una col·lecció de més de 200 partitures de piano a la Universitat McMaster. La col·lecció inclou un manuscrit del concert de Willan. El 1987, Boucher va marxar a Canterbury, Anglaterra, on els seus projectes incloïen escriure un llibre sobre Bartók.

## Notes

* 1 2 3 «Agnes Butcher | The Canadian Encyclopedia». [Consulta: 22 març 2022].