OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Nyaneka

El nyaneka (o lunyaneca, etc) és una llengua bantu que parlen els nyanekes i els munganbwes, al sud-oest d'Angola. Segons la web L'Ethnologue, el 1996 hi havia 300.000 persones que parlaven el nyaneka, però, comptant-hi totes les variants, n'hi havia 1.200.000. Té el codi ISO 639-3 nyk, el codi del glottolog nyan1305 i el codi Guthrie és R.13.

## Família lingüística i relació amb altres llengües

El nyaneka és una llengua bantu del grup R que forma part del subgrup de les llengües umbundus (R.11-R14). Les altres llengües del mateix subgrup són l'umbundu, el ndombe i el nkumbi. Segons el glottolog, aquestes llengües formen part del grup lingüístic de les llengües herero-nkumbi-wambo, juntament amb els llengües hereros i les llengües ndongues (wambos a l'etnologue).
Pfouts (2003) va establir que el ndombe forma part de les llengües kavangos (branca sud-occidental del bantu).

## Dialectes

Els dialectes del nyaneka són: Cilenge, Cilenge-Musa, Cipungu, Handa, Humbe, Humbi, Mwila (Huila, Muila, Olumuila), Ngambwe (Olungambwe). El nyaneka conforma un cluster lingüístic amb una sèrie de llengües pocs intel·ligibles entre elles. Aquest cluster a vegades és anomenat nyaneka-humbi. Hi ha algunes variants com el humbi i el cilenge que són poc intel·ligibles mútuament.

## Etnolingüística i geolingüística

Els grups ètnics que parlen nyaneka són els nyanekes i els mungambwes. Al sud-oest d'Angola hi viuen 545.000 nyanekes i 414.000 mungambwes. Segons ikuska.com, els 473.000 nyanekes viuen a la zona del riu Cunene. Huíla és la província en la que viuen la majoria dels nyanekes.

## Sociolingüística, estatus i ús de la llengua

El nyaneka és una llengua desenvolupada (EGIDS 5): gaudeix d'un ús vigorós i té literatura i una forma estàndard, tot i que no és totalment sostenible. La seva escriptura, en alfabet llatí, es va desenvolupar el 2008 i es preveu que es comenci a utilitzar en l'ensenyament primari. També s'utilitza en la televisió i hi ha trossos de la Bíblia traduïts. Hi ha una actitud positiva envers el nyaneka.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Nyaneka». ethnologue. [Consulta: 22 gener 2015].
* 1 2 3 «Language: Nyaneka». joshuaproject. [Consulta: 22 gener 2015].
* 1 2 «Nyaneka». glottolog. [Consulta: 22 gener 2015].
* ↑ Maho, Jouni Filip. «NUGL Online The online version of the New Updated Guthrie List, a referential classification of the Bantu languages». Guthrie. Arxivat de l'original el 3 de febrer 2018. [Consulta: 22 gener 2015].
* 1 2 «R». ethnologue. [Consulta: 22 gener 2015].
* ↑ Nurse&Phillipson. The bantu languages, 2003.
* ↑ «Nyaneka in Angola» (en anglès). joshuaproject. [Consulta: 21 gener 2015].
* ↑ «Mungambwe in Angola» (en anglès). joshuaproject. [Consulta: 21 gener 2015].
* ↑ «NYANEKA - HUMBI (ÑANECA)» (en castellà). ikuska.com. [Consulta: 21 gener 2015].
* ↑ «Angola - Mapa lingüístic». ethnologue. [Consulta: 21 gener 2015].
* ↑ «Nyaneka in the Language Cloud» (en anglès). ethnologue. [Consulta: 21 gener 2015].
# Xebró (os)

Un xebró o arc hemal és un os en forma de V o Y situat a la regió caudal dels dinosaures i d'alguns rèptils i mamífers com els cangurs i els manatís.
La funció principal n'és protegir elements crítics de la cua com els nervis i els vasos sanguinis, per evitar que es lesionin quan l'animal posa pes sobre la cua, o quan la prem contra una superfície dura per agafar impuls.

## Referències

* ↑ «Xebró». Cercaterm. TERMCAT. [Consulta: 6 gener 2023].
# Zelea

Zelea (en grec, Ζέλεια) era una antiga ciutat de la Tròada, situada prop de Cízic, que és esmentada per Homer al catàleg dels troians de la Ilíada on se la situa al peu de la mont Ida, es diu que era banyada pel riu Esep, que desemboca a la Propòntida, i que formava part dels territoris governats per Pàndar. Els seus habitants es deien zeleites.

## Altres referències clàssiques

Segons un fragment de Palèfat, a Zelea hi vivien els alazons, que anteriorment havien viscut a Àlope.
Zelea va ser perdonada per Alexandre el Gran, ja que en la batalla del Grànic contra els perses, l'any 334 aC, la ciutat havia intervingut forçosament a favor d'aquests últims.
En temps d'Estrabó, pertanyia a Cízic. El geògraf diu que es trobava a 190 estadis de l'esmentada ciutat i a vuitanta del mar.
Es localitza a l'actual ciutat turca de Sariköy.

## Influència literària

La referència als teucres de Zelea, i al riu Esep, en el catàleg dels troians de la Ilíada, està citada, de forma descontextualitzada, en el conte El Inmortal, de l'escriptor argentí Jorge Luis Borges, que constitueix, entre altres coses, un enigmàtic homenatge a Homer. En el referit relat, el narrador repeteix obsessivament, en ple deliri: "Los ricos teucros de Zelea, que beben el agua negra del Esepo".

## Notes

* ↑ «Hi havia els pobladors de Zelea, de la part baixa del peu del mont Ida, troians opulents, que beuen l'aigua negrosa de l'Esep.» Ilíada, II, 824-826. Traducció de Montserrat Ros, pàg. 95

## Referències

* ↑ Ilíada, FBM, Traducció de Montserrat Ros, nota 244, pàgina 95, de Joan Alberich i Mariné
* ↑ Demòstenes IX,43.
* ↑ Estrabó XII,3,22-23.
* ↑ Arrià, Anàbasi I,17,2.
* ↑ Estrabó XIII,1,5; XIII,1,10.
* ↑ Estrabón, Geografía libros XI-XIV, p.239, nota 139 de Mª Paz de Hoz García-Bellido, Madrid: Gredos (2003), ISBN 84-249-2373-1
* ↑ Pòrtulas 2008, pàg. 138

## Bibliografia

* Homer; Ros i Ribas, Montserrat (trad.); Alberich i Mariné, Joan (notes). Ilíada. Vol. I. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 2005, pàgs. 94 a 99. ISBN 9788472258570.
* Pòrtulas, Jaume. Introducció a la Ilíada. Homer, entre la història i la llegenda. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 2008, pàgs. 136 a 142. ISBN 9788498591224.
# Lezéville

Lezéville és un municipi francès situat al departament de l'Alt Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 118 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Lezéville era de 118 persones. Hi havia 49 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 25 parelles sense fills i 16 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 71 habitatges, 48 eren l'habitatge principal de la família, 13 eren segones residències i 9 estaven desocupats. Tots els 71 habitatges eren cases. Dels 48 habitatges principals, 43 estaven ocupats pels seus propietaris, 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 5 tenien dues cambres, 5 en tenien tres, 13 en tenien quatre i 25 en tenien cinc o més. 24 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 23 habitatges hi havia un automòbil i a 13 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Lezéville el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 16 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 12 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 8 | 40 a 44 | 4 |
| 8 | 35 a 39 | 8 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 8 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 71 persones, 47 eren actives i 24 eren inactives. De les 47 persones actives 44 estaven ocupades (31 homes i 13 dones) i 3 estaven aturades (3 dones i 3 dones). De les 24 persones inactives 7 estaven jubilades, 4 estaven estudiant i 13 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa de transport.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un paleta.
L'any 2000 a Lezéville hi havia 9 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Lezéville a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Lezéville a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Col·legiata

Una col·legiata és una església no episcopal que té capítol de canonges i en què se celebren els oficis com a les catedrals. La dignitat rectora rep el nom de prior, degà o abat.
Des del segle XVII van en decadència, i només en resta la institució generalment en esglésies que havien estat catedrals (com Roda de Ribagorça i Eivissa). Als Països Catalans les col·legiates deriven de les antigues canòniques regulars (canònica), secularitzades pel papa Climent VIII l’any 1592. A causa de llur decadència el concordat del 1851 les abolí quasi totes. Al Principat, només les de Manresa i de Calaf foren objecte de la reestructura prevista per aquest, que en fixà el nombre dels comunitaris i establí que havien d’ésser esglésies parroquials i subjectes al bisbe diocesà. Unes altres foren posteriorment reinstaurades, com la de Gandia el 1907.

## Col·legiates dels Països Catalans

Històricament als Països Catalans hi destaquen les col·legiates següents:
* Col·legiata d'Àger
* Col·legiata Basílica de Santa Maria de Manresa, al bisbat de Vic
* Col·legiata de Calaf
* Col·legiata de Cardona
* Santa Maria de Castellbò
* Col·legiata d'Eivissa
* Col·legiata de Mur
* Col·legiata de l'Estany
* Col·legiata de Roda d'Isàvena, al bisbat de Lleida
* Col·legiata de Sant Bonaventura de Barcelona
* Col·legiata de Sant Feliu de Girona, al bisbat de Girona
* Col·legiata de Guissona
* Col·legiata de Sant Joan de les Abadesses
* Col·legiata de Sant Nicolau d'Alacant, al bisbat d'Oriola
* Col·legiata de Santa Anna de Barcelona
* Col·legiata de Santa Maria de Gandia, restaurada el 1907
* Col·legiata de Santa Maria de Xàtiva
* Col·legiata de Sanaüja
* Santa Maria de Valldeflors de Tremp
* Col·legiata de Vilabertran
* Monestir de Sant Pau de Fenollet
* Monestir d'Ullà

## Referències

* ↑ Diccionario de Arte I. Barcelona: Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.121. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 27 novembre 2014].
* ↑ «Col·legiata». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Souira Guedima

Souira Guedima és una ciutat del Marroc a uns 36 km al sud de Safi, a la costa de l'oceà Atlàntic i a la desembocadura del riu Tensift. El seu antic nom fou Aguz i modernament apareix també com a Souira Kadima, Kdima, Qadima o Qdima. A la seva rodalia hi ha la zawiya de Sidi Mulay Abd al-Kader.
Al segle xi fou el port de la ciutat d'Aghmat, a tres dies de camí cap a l'interior en direcció est. Fou ocupada pels portuguesos el 1506 i sota la direcció de Diogo d'Azambuja (1432-1518) i el seu fill del mateix nom la van conservar més de quinze anys. Els sadites la van ocupar l'any 1525, quan era capità governador de la fortalesa Gonçalo Mendes Sacoto.
# Waichiro Omura

Waichiro Omura (Prefectura de Shizuoka, Japó, 1 de gener de 1933- 2003) fou un futbolista japonès que va disputar 5 partits amb la selecció japonesa.

## Enllaços externs

* Japan National Football Team Database
# Phou Bia

Phou Bia (en idioma laosià: ພູ ເບຍ; que significa "Muntanya de plata" o "Muntanya platejada") és el cim més alt de Laos,fa 2.819 m d'alt i té una prominència de 2.079 m. Es troba a la Serralada Annamita, al límit sud de l'Altiplà de Xiangkhoang a la província de Laos de Xiangkhoang.
Es troba en una zona militar restringida prop de la base aèria abandonada de Long Chen. Fins a juliol de 2008, no hi ha hagut cap ascensió coneguda per part d'una persona estrangera.

## Referències

* ↑ http://www.peakbagger.com/peak.aspx?pid=10962
* ↑ http://www.lonelyplanet.com/thorntree/thread.jspa?messageID=13663915

## Enllaços externs

* Informació sobre la muntanya
# Nàberejni (Vostotxni Sossik)

* Per a altres significats, vegeu «Nàberejni».
Nàberejni - Набережный (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la vora esquerra del riu Sossika, afluent del Ieia, a 11 km al sud-est de Staromínskaia i a 160 km al nord de Krasnodar.
Pertany al khútor de Vostotxni Sossik.
# Lanches-Saint-Hilaire

Lanches-Saint-Hilaire és un municipi francès situat al departament del Somme i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 120 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Lanches-Saint-Hilaire era de 120 persones. Hi havia 45 famílies de les quals 8 eren unipersonals (8 homes vivint sols), 21 parelles sense fills i 16 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 54 habitatges, 45 eren l'habitatge principal de la família, 6 eren segones residències i 2 estaven desocupats. Tots els 53 habitatges eren cases. Dels 45 habitatges principals, 38 estaven ocupats pels seus propietaris, 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 7 en tenien tres, 7 en tenien quatre i 30 en tenien cinc o més. 33 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 21 habitatges hi havia un automòbil i a 20 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Lanches-Saint-Hilaire el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 8 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 8 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 8 | 35 a 39 | 8 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 8 |
| 4 | 5 a 9 | 4 |
| 12 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 78 persones, 55 eren actives i 23 eren inactives. De les 55 persones actives 51 estaven ocupades (29 homes i 22 dones) i 4 estaven aturades (2 homes i 2 dones). De les 23 persones inactives 4 estaven jubilades, 10 estaven estudiant i 9 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials i 1 d'una empresa de construcció.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era una fusteria.
L'any 2000 a Lanches-Saint-Hilaire hi havia 4 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Lanches-Saint-Hilaire a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Lanches-Saint-Hilaire a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Col·legi i convent de Nostra Senyora de Montserrat

El Col·legi i convent de Nostra Senyora de Montserrat és una obra amb elements historicistes i eclèctics de Gelida (Alt Penedès) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Espaiós casal de gran solidesa, en forma de U, que consta de cellers amb voltes de rajola, tres plantes i golfes. Els interiors es divideixen entre els serveis als baixos o cellers, aules d'ensenyança, habitacions d'internes i clausura als pisos superiors, disposats a l'entorn del pati en forma de U esmentat. Cal destacar l'harmoniositat monumental de la façana que fa xamfrà, els arquets de les golfes, i la capella d'una sola nau amb espadanya, adossada a l'edifici.

## Història

Les Monges Franciscanes, a precs del Rector Josep Perera, el qual veient la manca d'instrucció de les noies de la vila, començaren les classes el dia dos de gener de 1888. Dos anys després, durant la Festa Major del 1890, fou beneïda la primera pedra del Col·legi i capella pública franciscana.

## Referències

* 1 2 «Col·legi i convent de Nostra Senyora de Montserrat». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 22 octubre 2017].
# Lourdes Reyes i Camps

Lourdes Reyes i Camps (Barcelona, 1961) és filòloga i bibliotecària catalana. Filla, neboda i germana de bibliotecàries, ha estat antiga professora titular de la Facultat de Biblioteconomia i Documentació de la Universitat de Barcelona i funcionària de la Generalitat.
Fou cap del Servei del Sistema de Lectura Pública de Catalunya, al Departament de Cultura de la Generalitat, des d'on participà, entre el 2008 i el 2009, en l'impuls d'un projecte participatiu de configuració del que podrien ser les biblioteques públiques del país: Imagina la biblioteca pública del segle XXI. El 2012 fou nomenada directora de la Biblioteca Pública Carles Rahola, la biblioteca pública més gran de Catalunya, càrrec que ostentà fins al 2017, quan passà a ser la directora d'una biblioteca a Santa Coloma de Gramenet. Ha escrit nombroses publicacions sobre la realitat del sector, especialitzant-se en la funció de la biblioteca pública, així com sobre els serveis bibliotecaris i al voltant de la lectura, en general.

## Referències

* ↑ «Lourdes Reyes Camps, directora de la Biblioteca Pública Carles Rahola de Gironaː “Cada vegada que entro en una biblioteca, m'emociono”». El Punt Avui, 01-08-2015 [Consulta: 5 juny 2016].
* ↑ «Una mirada retrospectiva : de l'Escola Superior de Bibliotecàries a la Facultat de Biblioteconomia i Documentació (1915-2005)». [Consulta: 10 febrer 2017].
* ↑ «Imagina la biblioteca pública del segle XXI». Full del Dijous, Facultat Biblioteconomia i Documentació (UB), 16 octubre 2008 [Consulta: 25 juny 2015].
* 1 2 Pons, Amadeu «La biblioteca serà una festa». Bibliotecari: professió de present i de futur, 17-08-2012 [Consulta: 25 juny 2015].
* ↑ Juanico, Núria «Neix la biblioteca pública més gran de Catalunya». Núvol, 04-09-2014 [Consulta: 25 juny 2015].
* ↑ X.C «Lourdes Reyes deixa la biblioteca Rahola». El Punt Avui, 03-02-2017, pàg. 24/4/2019.
* ↑ Bonaventura, Daniel «Lourdes Reyes, nova directora de la Biblioteca pública de Girona». Diari de Girona, 04-08-2012 [Consulta: 25 juny 2015].
# Hallescher Fußball-Club

El Hallescher Fußball-Club és un club de futbol alemany de la ciutat de Halle, Saxònia-Anhalt.

## Història

El club té les seves arrels en un club fundat el 1900 anomenat Hallescher Fußball-Club Wacker. El 1946 nasqué l'actual club que s'ha anomenat successivament:
* 1946: SG Glaucha
* 1948: SG Freiimfelde Halle
* 1949: ZSG Union Halle
* 1950: SV Turbine Halle
* 1954: SC Chemie Halle-Leuna
* 1958: SC Chemie Halle
* 1966: Hallescher FC Chemie
* 1991: Hallescher FC

## Palmarès

* Lliga de la RDA de futbol: 2
** 1949, 1952
* Copa de la RDA de futbol: 2
** 1956, 1962
* Copa de Saxònia-Anhalt: 3
** 1994, 2002, 2008
* NOFV-Oberliga Süd:
** 2008

## Jugadors destacats

* Andreas Wagenhaus
* Norbert Nachtweih
* Dariusz Wosz
* Silvio Meißner
* Werner Peter
* Bernd Bransch
* Heiko Peschke
* Frank Pastor
* Werner Peter
* Lutz Schülbe

## Enllaços externs

* Web oficial
* Web a Abseits Soccer Arxivat 2012-07-16 a Wayback Machine.
# Waianae

Waianae (oficialment en hawaià Waiʻanae) és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Hawaii. Segons el cens del 2000 tenia 10.506 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Waianae tenia 10.506 habitants, 2.595 habitatges, i 2.221 famílies La densitat de població era de 1191,51 habitants per km².
Dels 2.595 habitatges en un 43,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,0% hi vivien parelles casades, en un 19,6% dones solteres, i en un 14,4% no eren unitats familiars. En el 10,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 4,04 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,30.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 34,8% tenia menys de 18 anys, un 10,4% entre 18 i 24, un 26,8% entre 25 i 44, un 19,8% de 45 a 64 i un 8,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28,8 anys. Per cada 100 dones hi havia 98,86 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,49 homes.
La renda mediana per habitatge era de 46.717 $ i la renda mediana per família de 48.145 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.328 $ mentre que les dones 22.451 $. La renda per capita de la població era de 13.348 $. Aproximadament el 17,2% de les famílies i el 19,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Waianae». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 15-09-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 19 setembre 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table-Waianae». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 15-09-2010.
# Rowena (Texas)

Rowena és una comunitat no incorporada al sud-oest del Comtat de Runnels, Texas, Estats Units. L'elevació és 1.628 peus sobre el nivell del mar. Segons el Cens dels EUA, la població s'estimava en 483 el 2000, un augment de tres per cent de 1990 de 466 rowenans. El United States Postal Service ara situa les estimacions de població en 714. Paul J. Baron dissenyà la ciutat en 1898. Va ser el lloc de naixement de Bonnie Parker.
# Photostomias lucingens

Photostomias lucingens és una espècie de peix de la família dels estòmids i de l'ordre dels estomiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 10,9 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí i d'aigües subtropicals.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic i a l'est de l'Atlàntic sud (entre 5°S i 23°S).

## Referències

* ↑ Collett R., 1889. Diagnoses de poissons nouveaux provenant des campagnes de "L'Hirondelle." II.--Sur un genre nouveau de la famille des Stomiatidae. Bull. Soc. Zool. Fr. v. 14. 291-293 (continued from p. 125).
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kenaley, C.P., 2009. Revision of Indo-Pacific species of the loosejaw dragonfish genus Photostomias (Teleostei: Stomiidae: Malacosteinae). Copeia (2009)1:175-189.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB