OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Şevval Sam

Şevval Sam (nom complet Türkdeniz Şevval Sam, Istanbul, 11 de novembre de 1973) és una cantant i actriu turca.
Filla de la cantant Leman Sam i el músic Selim Sam, estudia a Istanbul i es gradua d'un liceu tècnic de construcció com a tecnica de restauració. Şevval Sam va ser casada amb el famòs futbolista turc Metin Tekin de BJK entre 1993 i 1999, amb qui va tenir un fill, Tarık Emir. La seva germana major Şehnaz Sam també canta. Şevval Sam és vegetarià i és seguidora del BJK des de petita.
El 2010 Sam va ser la solista d'un concert especial dedicat al Bòsfor ("Boğaziçi Masalı" - Rondalla del Bòsfor) a Istanbul, en el cual li acompanya Ceyda Pirali amb el piano.

## Referències

* ↑ https://www.posta.com.tr/derste-tespih-ceker-kabadayi-gibi-davranirdi-342848
* ↑ https://www.sondakika.com/haber/haber-sevval-sam-ve-bekir-unluataer-ile-bir-bogazici-2380309/

## Enllaços externs

* Entrevista amb Şevval Sam (turc)
* River Song (Şevval Sam cantant) (turc) i (anglès)
# Fernando «Cobo» Pereira

Fernando «Cobo» Pereira (nascut el 1963) és un oficial de l'exèrcit de Sao Tomé i Principe. És conegut per haver ocupat la presidència del seu país durant set dies.

## Cop d'estat del 16 de juliol de 2003

Oficial de les Forces Armades de São Tomé i Príncipe, és d'origen capverdià i angolès. És pare de deu fills. Pereira va liderar un cop d'estat contra el govern democràticament escollit pel poble de Fradique de Menezes, que en aquest moment es trobava fora del país. No obstant això, Pereira va retornar el poder el 23 de juliol com a part d'un acord.

## Referències

* ↑ «Líder do golpe de Estado em São Tomé diz que em nenhuma circunstância se arrependeu».
* 1 2 Gerhard Seibert. "The Bloodless Coup of July 16 in São Tomé e Príncipe." Centro de Estudos Africanos e Asiáticos - Instituto de Investigação Científica Tropical (Lisbon). 30 d'octubre 2007
* ↑ "Coup leaders hand power back to civilian president", IRIN, July 23, 2003.
# Mexican as It Is Spoken

Mexican as It Is Spoken és una pel·lícula muda estatunidenca del 1911 dirigida pels germans Georges i Gaston Méliès.

## Argument

Percy Gebhard de Londres, visita un familiar en un ranxo a Texas, prop de la frontera entre els Estats Units i Mèxic. És el favorit instantani de les dones del ranxo. En un moment donat surt de casa, armat amb una càmera. No és lluny quan l'aturen dos mexicans barbuts, que s'hi acosten amb molts gestos i paraules vehements. Tanmateix, no entén ni una paraula del que diuen i els dos homes el lliguen amb una corda. Poc després, també es produeix una explosió no lluny d'on es troba. Finalment, les noies aconsegueixen alliberar-lo i descobreixen que va ser lligat pels dos homes per evitar ser ferit per la feina que estaven fent amb els explosius.

## Repartiment

* Francis Ford - Percy Gebhard
* Henry Stanley

## Producció

La pel·lícula es va estrenar com una pel·lícula de dues parts juntament amb Right or Wrong als Estats Units el 2 de novembre de 1911.

## Referències

* ↑ Mexican as It Is Spoken a silentera.com
# Fira de Rams de la Rambla de Catalunya

La Fira de Rams de la Rambla de Catalunya se celebra els dies previs al Diumenge de Rams a la Rambla de Catalunya. Els visitants poden trobar palmes, palmons i llorer, així com ornamentació de tota mena per a la celebració d'aquesta festivitat religiosa: des de rosaris de sucre fins a les cintes de colors. Les parades, on es poden adquirir els productes artesans i tradicionals, s'instal·len entre els carrers d'Aragó i de la Diputació. Tal com diu la tradició, les famílies esperen aquestes fires per a comprar les palmes i palmons que es beneiran el Diumenge de Rams.

## Referències

* ↑ «Fira de Rams de la Rambla de Catalunya». Cultura popular de Barcelona. Barcelona: Institut de Cultura de Barcelona Web (CC-BY-SA via OTRS).
# Pics de la Vaca

Els Pics de la Vaca és una muntanya de 2.820 metres d'altitud que es troba entre el municipi de Queralbs, a la comarca del Ripollès i la Vall de Carançà, del terme comunal de Fontpedrosa, a la del Conflent.
És a l'extrem meridional, a prop del sud-oriental, del terme de Fontpedrosa i a prop del nord-oriental del de Queralbs, a llevant del Coll de Carançà, o de la Vaca, i al sud-oest del Pic dels Gorgs i del Pic de l'Infern. És el límit sud del circ on s'origina el Torrent de Carançà, anomenat la Fossa del Gegant, prop i al sud-est de l'Estany Blau.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «67 - Fontpedrosa». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Fontpedrosa». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
# Hooper (Nebraska)

Hooper és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 827 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hooper tenia 827 habitants, 350 habitatges, i 227 famílies. La densitat de població era de 498,9 habitants per km².
Dels 350 habitatges en un 27,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,9% hi vivien parelles casades, en un 8,3% dones solteres, i en un 34,9% no eren unitats familiars. En el 31,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 19,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,77.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,9% tenia menys de 18 anys, un 5,8% entre 18 i 24, un 24,8% entre 25 i 44, un 21,9% de 45 a 60 i un 25,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 75,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.515 $ i la renda mediana per família de 42.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.850 $ mentre que les dones 19.943 $. La renda per capita de la població era de 16.825 $. Aproximadament el 3,9% de les famílies i el 7,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hooper». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hooper». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Tenerife Amigos del Baloncesto

El Tenerife Amigos del Baloncesto o Tenerife Asociación de Baloncesto fou un club de bàsquet de Santa Cruz de Tenerife (Illes Canàries).
El club va néixer l'any 1986 quan va obtenir els drets federatius del Real Club Náutico de Tenerife que no es veia amb capacitat de mantenir el pressupost del club de basquetbol quan jugava a Primera Divisió B. Va competir duran dues temporades a la lliga ACB sota el nom de Tenerife Número 1 per patrocini. El club va desaparèixer el 1996 en fusionar-se amb el Club Baloncesto Canarias per donar vida al Tenerife Club de Baloncesto.

## Temporades

| Temporada | Categoria | Divisió | Pos. | V–D | Copa del Rei |
| 1986–87 | 2 | 1a Divisió B | 13è | 17–17 | |
| 1987–88 | 2 | 1a Divisió B | 6è | 27–16 | |
| 1988–89 | 1 | Lliga ACB | 22è | 15–29 | Primera ronda |
| 1989–90 | 1 | Lliga ACB | 24è | 13–32 | Primera ronda |
| 1990–91 | 2 | 1a Divisió | 13è | 17–26 | |
| 1991–92 | 3 | 2a Divisió | | | |
| 1992–93 | 2 | 1a Divisió | 30è | 9–21 | |
| 1993–94 | 2 | 1a Divisió | 19è | 21–9 | |
* ↑ Continuà a la lliga després d'obtenir la plaça vacant.

## Equips canaris a la màxima categoria

| Equip | Temporades | Categoria | Any de fundació | Municipi | Illa |
| Club Baloncesto Gran Canaria | 32 | Masculina | 1963 | Las Palmas de Gran Canaria | Gran Canaria |
| Club Baloncesto Canarias | 19 | Masculina | 1939 | San Cristóbal de La Laguna | Tenerife |
| Real Club Náutico de Tenerife | 11 | Masculina | 1952 | Santa Cruz de Tenerife | Tenerife |
| Tenerife Club de Baloncesto | 2 | Masculina | 1996 | San Cristóbal de La Laguna | Tenerife |
| Tenerife Amigos del Baloncesto | 2 | Masculina | 1986 | Santa Cruz de Tenerife | Tenerife |
| Club Baloncesto Islas Canarias | 31 | Femenina | 1980 | Las Palmas de Gran Canaria | Gran Canària |
| Club Baloncesto Isla de Tenerife Aguere | 12 | Femenina | 1985 | San Cristóbal de La Laguna | Tenerife |
| Club Baloncesto Uni Tenerife | 3 | Femenina | 2003 | Santa Cruz de Tenerife | Tenerife |
| Club Baloncesto Tenerife Krystal | 3 | Femenina | 1971 | Santa Cruz de Tenerife | Tenerife |

## Referències

* 1 2 «Liga Basket 88/89» (en espanyol). Mundo Deportivo, 15-10-1988. [Consulta: 27 octubre 2022].
* ↑ «DÉCADA DE LOS NOVENTA» (en castellà). frentelospollosamarillos.com. [Consulta: 27 octubre 2022].
# Mexico (Comtat de Juniata)

Mexico és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 279 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mexico tenia 279 habitants, 112 habitatges, i 89 famílies. La densitat de població era de 145,6 habitants/km².
Dels 112 habitatges en un 25,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,4% hi vivien parelles casades, en un 10,7% dones solteres, i en un 20,5% no eren unitats familiars. En el 18,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,79.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,1% tenia menys de 18 anys, un 8,2% entre 18 i 24, un 26,5% entre 25 i 44, un 31,5% de 45 a 60 i un 13,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.417 $ i la renda mediana per família de 35.833 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.908 $ mentre que les dones 19.063 $. La renda per capita de la població era de 16.620 $. Entorn del 7,1% de les famílies i el 10% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mexico». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mexico». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Vershire

Vershire és una població dels Estats Units a l'estat de Vermont. Segons el cens del 2000 tenia 629 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Vershire tenia 629 habitants, 261 habitatges, i 174 famílies. La densitat de població era de 6,7 habitants per km².
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,6% tenia menys de 18 anys, un 4,8% entre 18 i 24, un 32,4% entre 25 i 44, un 25,8% de 45 a 60 i un 10,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.132 $ i la renda mediana per família de 40.714 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.833 $ mentre que les dones 25.000 $. La renda per capita de la població era de 16.161 $. Entorn de l'11,4% de les famílies i el 13,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 «Fact Sheet- Vershire». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Vershire». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Podolski

Podolski - Подо́льский (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba als vessants septentrionals del Caucas occidental, a la vora esquerra del riu Neftianka, a 13 km al sud d'Apxeronsk i a 95 km al sud-est de Krasnodar, la capital.
Pertany al municipi de Neftegorsk.
# Joan Guitard

Joan Guitard (Vallcebre, 16 de març de 1815 – Perpinyà, 8 de novembre de 1904), fou un sacerdot català i, de jove, un militar carlí. El pretendent Carles li concedí el títol de comte de la Riera.
Feu els seus estudis eclesiàstics a Solsona i a Vic. En esclatar la primera guerra carlina fou incorporat, el 1833, a un regiment de les tropes lleials a la reina regent Maria Cristina (els cristinos), del que desertà a fi d'incorporar-se a les forces del pretendent Carles. S'incorporà a l'acadèmia militar establerta a Ripoll, ascendint ràpidament en l'escalafó sota els auspicis de Charles d'Espagnac (el "comte d'Espanya"), que l'incorporà al seu estat major. Als vint-i-quatre anys, essent capità, protagonitzà una acció militar al capdavant del seu batalló, prop de Campdevànol, al paratge de la Riera, de la que en sortí victoriós, però ferit; el que li comportà el reconeixement del pretendent Carles, que l'ascendí a comandant i li atorgà el títol de comte de la Riera.
Després del Conveni de Bergara i l'acabament de la guerra, abandonà la carrera militar per seguir la seva vocació eclesiàstica, i el 1840 anà a Roma, on hi seguí estudis de teologia i fou ordenat sacerdot el dia 18 de setembre de 1841, a la basílica de Sant Joan del Laterà. Essent el seu desig entrar a la Companyia de Jesús, atès que els jesuites havien estat expulsats d'Espanya, s'establí inicialment a Perpinyà, a la casa dels familiars de La Boissière, i posteriorment anà a Nivelles (Bèlgica), on hi feu el noviciat, retornant novament a Perpinyà. Feu coneixença del pare Claret, amb qui anà a Cuba. Quan Antoni M. Claret, arquebisbe de Santiago, hagué d'abandonar l'illa Joan Guitard el seguí, establint-se novament i definitiva a Perpinyà, on hi promogué l'Arxiconfraria de la Cort de Maria. L'èxit en la promoció de l'arxiconfraria per tota França i més enllà, valgué a Guitard el reconeixement de Lleó XIII, qui el 1883 el nomenà cambrer d'honor (cameriere d'onore) pontifici. En la mateixa època la reina d'Espanya li atorgà el títol de cavaller dels Hospitalers d'Espanya. El 1888, fruit d'un donatiu de 80.000 francs en favor dels Llocs Sants, recaptats per l'Étoile du Matin, òrgan de l'Arxiconfraria de la Cort de Maria, el Patriarca Llatí de Jerusalem, Vincenzo Bracco, gran mestre de l'Orde del Sant Sepulcre, recompensà a Joan Guitard, com a promotor de la iniciativa, nomenant-lo cavaller de l'orde.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Capeille - 1914
* ↑ Ferrer - 1959, pàg. 277.
* 1 2 3 «Joan Guitard». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Bibliografia

* Capeille, Jean. «Guitard (Jean)». A: Dictionnaire de Biographies Roussillonnaises (en francès). Perpinyà: Imp. de Joachim Comet, 1914, pàg. 261.
* Borallo, Joseph. Vie de Monseigneur Jean Guitard. Directeur General de la Cour de Marie, par l'abbe Joseph Borallo, Vicaire de Saint Jacques, 1904.
* Ferrer, Melchor. Historia del tradicionalismo español. Tomo XXVIII - Vol. 2 - Documentos. Sevilla: Editorial Católica Española, 1959, pàg. 277.
# Pau Florejachs i Viladomiu

Pau Florejachs i Viladomiu (Berga, 3 de setembre de 1821 - Berga, 20 de juny de 1887), va ser un metge català conegut per haver estat l'únic en auxiliar els berguedans afectats per l'epidèmia de còlera de 1854.
L'epidèmia de còlera de Berga va començar l'agost de 1854, moment en què el tinent d'alcalde Climent Florejachs –germà de Pau i llicenciat en farmàcia– va publicar un ban amb mesures higièniques per frenar l'epidèmia. Va tenir el punt àlgid el 3 de setembre del 1954, a l'octubre començà a decaure i va desaparèixer el 25 del mateix mes. A causa d'aquesta malaltia el 1854 van morir 668 persones a Berga, que en aquell moment tenia més de 6.000 habitants. Durant aquest període moltes van ser les persones que van marxar de Berga per no contraure la malaltia. Però tres persones es van quedar per ajudar els malalts. El sacerdot Ramon Moreta, que té un carrer amb el seu nom, es va quedar per donar auxilis espirituals, l'alcalde Josep Maria Vilardaga per ajudar a les tasques administratives, i Pau Florejachs va ser l'únic dels sis metges que va quedar. Va sobreviure a la malaltia i visitava de manera freqüent, habitualment anant amb cavall, als malalts.
L'any 1862 va ser nomenat metge forense de Berga. L'any 1876 apareix juntament amb el seu germà Climent com a socis fundadors de la societat "La Prosperidad Bergistana". L'any 1879, també amb el seu germà, s'adhereix a un escrit de prohoms en contra de l'alcalde de Berga, Ramon Pujol Thomàs.
La junta del Col·legi de Metges al Berguedà va crear un premi que porta el seu nom. En la seva primera edició, el 2016, la premiada fou Anna Escalé per una guia terapèutica de plantes medicinals del Berguedà.

## Referències

* ↑ «Galeria de Metges Catalans | Pau Florejachs i Viladomiu». [Consulta: 20 juny 2019].
* ↑ Anuario de estudios Atlánticos (en castellà). Casa de Colón de Las Palmas, 1964, p. 295.
* ↑ Regió7. «Els tomàquets, origen d´una epidèmia que va marcar un abans i un després», 09-01-2017. [Consulta: 15 febrer 2019].
* ↑ «Doctor Pau Florejachs, l'heroi oblidat de Berga». Regió 7, 14-01-2017 [Consulta: 17 octubre 2017].
* ↑ «Nombramientos Ministerio de Gracia y Justicia» (en castellà). Pabellón médico: revista científica y profesional de medicina, cirugía y farmacia, 28-09-1862, pàg. 423.
* ↑ Noguera Canal, Josep. Industrialització i caciquisme al Berguedà 1868-1907 (tesi). Universitat de Barcelona, 11-12-2013, p. 138.
* ↑ Noguera Canal, Josep. Industrialització i caciquisme al Berguedà 1868-1907 (tesi). Universitat de Barcelona, 11-12-2013, p. 166.
* ↑ «La junta del Col·legi de Metges al Berguedà atorga el primer premi Dr. Pau Florejachs». Regió 7, 12-12-2016 [Consulta: 17 octubre 2017].
# Telstar

El Telstar va ser el primer satèl·lit artificial de telecomunicacions comercial del món, i va ser posat en òrbita terrestre pels Estats Units. Va ser llançat el 10 de juliol de 1962 per un coet Delta, i estava dissenyat per retransmetre televisió, telèfon i dades de comunicacions a alta velocitat.
Es va llançar un segon Telstar el 7 de maig de 1963.

## Especificacions
### Telstar 1

* Massa: 77 kg
* Perigeu: 945 km
* Apogeu: 5643 km
* Inclinació orbital: 44,8 graus
* Període: 157,8 minut s

### Telstar 2

* Massa: 79 kg
* Perigeu: 972 km
* Apogeu: 10.802 km
* Inclinació orbital: 42,7 graus
* Període: 225,3

## Referències

* ↑ Williamson, Mark. Spacecraft Technology: The Early Years (en anglès). Institution of Electrical Engineers, 2006, p. 165. ISBN 0863415539.

## Vegeu també

* Navegació per satèl·lit
* Roda de reacció

## Enllaços externs

* Telstar a www.astronautix.com
# Sotxi

Sotxi - Сочи (rus); სოჭი (georgià) és una ciutat russa al krai de Krasnodar, prop de la frontera amb Abkhàzia (Geòrgia). S'estén a la vora de la mar Negra amb els cims nevats de les muntanyes del Caucas com a fons. L'àrea metropolitana de Sotxi s'estén 145 quilòmetres al llarg de la costa, i és la més llarga del continent i la segona més llarga de tot el món. El 1989 tenia censats 336.514 habitants, que van baixar a 328.809 al cens del 2002. La ciutat va ser la seu dels Jocs Olímpics d'Hivern de 2014.

## Meteorologia

Sotxi gaudeix d'un dels hiverns més suaus de tot Rússia (+5,9 °C al gener) i a l'agost les màximes són de 27 °C. La pluviometria anual és molt alta, amb 1.400 mm. Stalin hi tenia una datxa i es va convertir oficiosament en la capital soviètica d'estiu.

## Religió

Abans de 1864, la ciutat de Sotxi era predominantment musulmana, habitada pels circassians, també anomenats adigis. Al nord, els adigis suposaven la cultura dominant. Actualment, després del genocidi adigi organitzat per l'exèrcit de l'Imperi Rus al segle xix, el municipi és predominantment cristià, malgrat que encara resideixen entorn de vint mil musulmans, la majoria adigis, turcs i tàtars. Tot i així, no existeix cap mesquita a Sotxi, i la més propera està situada a 60 km al nord del centre urbà, a la petita localitat de T'hagapsh.
Més recentment, l'any 2009 el president Dmitri Medvédev va prometre la construcció d'una mesquita a la ciutat per tal que els musulmans poguessin disposar d'un recinte permanent dedicat al culte. El permís oficial però, encara no ha estat donat.
* Vespre sobre la mar Negra, a Sotxi
* Església de Sant Miquel Arcàngel
* Teatre d'Hivern
* Teatre d'Estiu
* Entrada al Dendrarium de la ciutat
* Zona de Bytkha
* Passeig a la platja Arbour

## Referències

* ↑ AVUI.cat - La ciutat russa de Sotxi, seu dels Jocs Olímpics d'Hivern 2014
* ↑ Richmond, Walter. The Circassian genocide. New Brunswick, N.J.: Rutgers University Press, 2013. ISBN 978-0-8135-6069-4.

## Enllaços externs

* Sotxi - Lloc web oficial
# Jaume Català i Albosa

Jaume Català i Albosa (Arenys de Mar, 1 de novembre de 1835 - Barcelona, 1 de març de 1899) fou un eclesiàstic català. Fou bisbe de Canàries (1878-79), de bisbe de Cadis (1879-83) i de Barcelona (1883-99). Assolí una veritable popularitat en la defensa dels drets dels obrers. Als 44 anys fou preconitzat bisbe de Cadis i, entre altres càrrecs, ostentà les de Fiscal General de la Real Capilla, Abreviador de la Nunciatura Apostòlica i del Suprem Tribunal de la Rota Romana a Espanya i Administrador Apostòlic a Ceuta, on la seva destacada actuació va fer que fos el primer bisbe espanyol rebut pel soldà del Marroc. El 9 d'agost de 1883 acceptà la mitra de Barcelona. Entre les seves accions més rellevants destaca la coronació canònica, el 1888, de la imatge de la Mare de Déu de la Mercè, que vint anys abans el papa beat Pius IX havia proclamat patrona de la diòcesi. Oncle besavi del poeta Salvador Espriu, la seva casa pairal conservada avui encara, es troba al carrer que porta el seu nom a Arenys de Mar.

## Referències

* ↑ «Jaume Català i Albosa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* «Jaume Català i Albosa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* Biografia de Jaume Català i Albosa a "antonigaudi.org" Arxivat 2011-09-03 a Wayback Machine.
# Xhevat Prekazi

Xhevat Prekazi (Mitrovica, 18 d'agost de 1957) és un exfutbolista kosovar-albanès de la dècada de 1980.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de FK Partizan, Hajduk Split, Galatasaray i Altay.

## Referències

* ↑ «Blast Defeats Force, 7-4, to Reach MISL Final». latimes.com, 15-05-1985. [Consulta: 23 novembre 2017].
* ↑ «BG priče - Peca Stanković: U srcu Trudbenik, a u džepu Tito» (en serbian). novosti.rs, 04-08-2013. [Consulta: 23 novembre 2017].
* ↑ NASL stats