OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Mas del Corderer

El Mas del Corderer és un mas del terme municipal de Santa Bàrbara, a la comarca catalana del Montsià.
Està situat a 48,5 metres d'altitud, al nord-est del centre del terme i de la població que en fa de capital i a prop del termenal amb Masdenverge. És a la dreta del barranc del Pelós, al sud-est del Mas de Soquet, al nord del Mas del Bosc i a llevant del Mas del Paloma.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* ↑ «Mas del Corderer». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Mendes Pinto (cràter)

Mendes Pinto és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 192 km de diàmetre. Porta el nom de l'escriptor portuguès Fernão Mendes Pinto (c. 1510-1583), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1976.

## Referències

* ↑ «Mendes Pinto». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 11-10-2016. [Consulta: 14 juny 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Cristina Rodríguez Armigen

Cristina Rodríguez Armigen (Alacant, 10 de novembre de 1977) és una política valenciana, diputada a les Corts Valencianes en la IX legislatura.
És enginyera tècnica agrícola, especialitzada en explotacions agropecuàries. Alhora és coportaveu de Verds Equo del País Valencià i ha participat en les jornades del Partit Verd Europeu sobre ocupació verda. Fou escollida diputada dins la Coalició Compromís, per Alacant, a les eleccions a les Corts Valencianes de 2015. És vicepresidenta de la Comissió d'Obres Públiques, Infraestructures i Transports de les Corts Valencianes. Alhora, a les eleccions municipals espanyoles de 2015 fou escollida regidora de l'ajuntament d'Elda.

## Referències

* 1 2 «Ficha del diputado/a. Cristina Rodríguez Armigen». Corts Valencianes. [Consulta: 10 octubre 2022].
* ↑ La nueva corporación de Elda, Diario Información, 25 de maig de 2015

## Enllaços externs

* Articles de Cristina Rodríguez a petreraldia.com
# Mauro Bordon

Mauro Bordon (1914 - 1995) fou un polític valldostà. Militant de la Democràcia Cristiana (DC), després de les eleccions regionals de la Vall d'Aosta de 1968 fou escollit membre del Consell de la Vall, i el 21 de juny de 1969 en fou elegit president després de la dimissió per malaltia de Cesare Bionaz. El 20 de març de 1970, però, degut a l'escissió dels Demòcrates Populars va quedar en minoria i va dimitir.

## Referències

* ↑ «Des années de crise» (en francès). L'histoire du Mouvement. Union Valdôtaine. [Consulta: 22 juny 2023].
* ↑ (pdf) (en italià) Gazetta Ufficiale della Repubblica Italiana, 111, 179, 17-07-1970.
| Precedit per: Cesare Bionaz | Presidents de la Vall d'Aosta 1969 - 1970 | Succeït per: Cesare Dujany |
# Motí a la Bounty

Motí a la Bounty (Mutiny on the Bounty) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Lewis Milestone, estrenada el 1962. Aquesta pel·lícula ha estat doblada al català.

## Argument

La pel·lícula conta el verdader motí portat per Fletcher Christian que va tenir lloc el 1790 a bord del Bounty. El capità Bligh donava proves de crueltat cap a la seva tripulació i la majoria dels oficials.

## Repartiment

* Trevor Howard: Capità Bligh
* Marlon Brando: Christian Fletcher
* Richard Harris: John Mills
* Richard Haydn: William Brown
* Tarita Tériipaia: Maimiti
* Percy Herbert: Matthew Quintal
* Duncan Lamont: John Williams
* Gordon Jackson: Edward Birkett
* Chips Rafferty: Byrne
* Noel Purcell: McCoy
* Eddie Byrne: John Fryer
* Frank Silvera: Minariï
* Ashley Cowan: Mack

## Vegeu també

* Rebel·lió a bord, l'adaptació de 1935
* Motí del Bounty

## Referències

* ↑ esadir.cat. Motí a la Bounty. esadir.cat.
* ↑ «Mutiny on the Bounty (1962)». The New York Times.
# Regió de Four Corners

La regió de Four Corners («quatre cantonades») és una regió a l'oest dels Estats Units que té la singularitat de ser l'únic lloc del país on es toquen quatre estats (fet que li dona nom). En sentit horari des del nord-oest, aquests són Utah, Colorado, Nou Mèxic i Arizona. Les coordenades del punt exacte de les quatre cantonades són 36° 59′ 56″ N, 109° 02′ 43″ W. És també en terres de la nació Navaho i utes (aquests darrers tenen una reserva a la cantonada de Colorado). Malgrat la seva situació remota, és una destinació turística popular, i ja des de 1912 té una fita, substituïda el 1992 per una placa de granit amb un disc de bronze marcant el punt, envoltat dels escuts i banderes dels estats respectius.
# Ujados

Ujados és un municipi de la província de Guadalajara, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 45 | 38 | 32 | 31 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 maig 2021].
# Stefan Majewski

Stefan Majewski (Bydgoszcz, 31 de gener de 1956) és un exfutbolista polonès de la dècada de 1980 i entrenador.
Fou 40 cops internacional amb la selecció polonesa amb la qual participà en la Copa del Món de Futbol de 1982 i a la Copa del Món de Futbol de 1986.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de Gwiazda Bydgoszcz, Zawisza Bydgoszcz, Legia Varsòvia, 1. FC Kaiserslautern (Alemanya), Arminia Bielefeld (Alemanya) i Apollon Limassol (Xipre).
Un cop retirat fou entrenador.

## Referències

* ↑ Stefan Majewski: Fitxa a 90minut.pl
* ↑ Stefan Majewski a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ «Perfil a fifa.com». Arxivat de l'original el 2018-11-03. [Consulta: 3 novembre 2018].
* ↑ «Smuda lands 'dream' Poland job». UEFA.com, 29-10-2009 [Consulta: 29 octubre 2009].
# Mhow

Mhow Mhau o Mau (en hindi महू) és una ciutat i municipi de Madhya Pradesh al districte d'Indore, al sud-oest d'Indore (ciutat). El 2003 el govern de l'estat la va rebatejar amb el nom de Dr Ambedkar Nagar que encara no ha arrelat i troba certa oposició. A Mhow hi ha establerts l'ecola d'Infanteria, el col·legi militar d'enginyeria de telecomunicacions (MCTE) i el col·legi de Guerra (antic Col·legi de combat). El nom original té un origen incert; podria ser un acrònim de Military Hedquarters of War, o Military Hedquarters of Wester (India), però també es diu que quan els britànics van establir el campament militar el 1818 la població que hi havia al lloc es deia Mhow Gaon; una quarta teoria pensa que derivaria de l'arbre mahua, abundant a la zona. Consta al cens del 2001 amb una població de 85.023 habitants (el 1872 eren 17.640; el 1881 eren 15.896 i el 1901 eren 36.039), dels que molts són bhils, especialment a la rodalia; un altre grup important són els patidars, que van emigrar de Gujarat; la població maratha és també apreciable i hi ha 5.000 musulmans del Sind emigrats fa 400 anys.
El campament militar de Mhow fou fundat per Sir John Malcolm en virtut del tractat de Mandasor de 6 de gener de 1818. Mhow fou quarter general de Malcom fins al 1821 quan fou nomenat governador de l'Índia Central. S'hi va establir la cinquena divisió de l'exèrcit del sud. El 1857 hi havia estacionat un regiment d'infanteria nativa, un de cavalleria nativa, i un d'artilleria (anomenat British Gunners però format per natius) que es van revoltar l'1 de juliol; l'orde fou restablert ràpidament i els morts foren pocs; els europeus es van poder refugiar a la fortalesa. Posteriorment fou seu de la divisió del comandament occidental amb un regiment de cavalleria britànica, dues bateria de l'artilleria a cavall, un regiment d'infanteria britànica, una columna de municions, i dos regiments d'infanteria nativa. També fou un centre ferroviari però després de la independència el 1947 la major part dels recursos va passar a Ratlam i a Ajmer i avui dia la ciutat no té ferrocarrils de via ampla tot i les repetides promeses dels diversos polítics que mai s'han complert. Després de la independència l'exèrcit indi ha mantingut les instal·lacions. Hi va néixer el dr. Bhimrao Ramji Ambedkar (1891-1956), pare de la constitució de l'Índia

## Nota

* ↑ Mhow city renamed as Dr Ambedkar Nagar

## Bibliografia

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Tractat de la Resurrecció

El Tractat de la Resurrecció també anomenat Lletra a Regí és un dels manuscrits de Nag Hammadi trobats a Egipte, que data de la darreria del segle ii. Va ser conservat en una còpia en llengua copta del Còdex I. Aquest text n'és el penúltim. La creença gnòstica en la resurrecció és en el cor de la fe cristiana. Era el centre de les preguntes i les discussions entre els adeptes de la nova fe. Aquestes discussions continuaren a través dels segles ii i iii, tal com indiquen els diferents tractats dedicats al tema. En aquesta tradició se situà el Tractat de la resurrecció de Nag Hammadi.
El Tractat de la Resurrecció és presentat com un document dirigit per un mestre al seu deixeble anomenat Regí. El text és curt i didàctic, de vuit pàgines, s'assembla a la forma de la discussió filosòfica o la diatriba. L'important d'aquesta carta breu i didàctica radica en la seva interpretació particular poc ortodoxa de l'ensenyança cristiana sobre la supervivència després de la mort. Avanç del final del segle ii, la data probable de la seva composició, els cristians -gnòstics u ortodoxes- lluitaven contra certs desafiaments i dubtes. La immortalitat de l'ànima, la resurrecció del cos, la reencarnació, Quan seria?, després de la mort? o després del retorn final de Crist?, potser, avanç de la mort?. Les ensenyances del Nou Testament eren ambigües sobre diversos d'aquests punts, això no obstant, dins de la gran església es va acordar sobre almenys un punt: el prototip i la base de l'esperança en la supervivència era la resurrecció de Jesucrist.
En aquest tractat, la resurrecció no pot ser trobada en la discussió filosòfica, sinó en la fe en la resurrecció del Senyor. Es presenta lligada a l'encarnació, mort, i resurrecció del Senyor, que representada pels seus seguidors com el sol desplegant els seus raigs lluminosos (45,36 - 40).
La forma d'aquesta resurrecció s'expressa en relació amb la separació de l'home interior, després la mort del cos físic, per posar-se una vestidura de llum. Per contra, els seguidors més fidels, participen per la fe del do de la resurrecció del Senyor (45,24 - 40), una doctrina que és expressada explícitament en l'Evangeli de Felip (56,15 - 19).
L'escriptor és indubtablement un cristià, i la seva fe està firmament arrelada en el Nou Testament. Tot i que, el text revela certes característiques típiques del Valentinisme, com la creença en què la resurrecció ja ha arribat.

## Referències

* ↑ Kriby, Peter. «Treatise on the Resurrection» (en anglès). Early Christian Writings, 2023. [Consulta: 25 gener 2023].

## Bibliografia

* Peel, Malcolm L. (traductor). «The Treatise on the Resurrection» (en anglès, traduït del copta). Early Christian Writings.
* Crégheur, Éric. «Bibliothèque copte de Nag Hammadi» (en francès). Université Laval, 02-05-2019.
# Khókhlovo

Khókhlovo - Хохлово (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 335 habitants. Pertany al districte (raion) de Valuiki.

## Referències

* ↑ «Kasenovka» (en anglès). GeoNames. Arxivat de l'original el 2022-03-26. [Consulta: 26 març 2022].
* ↑ «Инвестиционный паспорт муниципального района «Город Валуйки и Валуйский район» Белгородской области». Официальный сайт Администрации Валуйского района Белгородской области.
* ↑ Koriakov, I. B. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2021-10-05. [Consulta: 26 març 2022].
# Mauro Camoranesi

Mauro Germán Camoranesi Serra (Tandil, Argentina, 4 d'octubre de 1976) és un futbolista italià d'ascendència argentina que va jugar de centrecampista a la Juventus FC de la Serie A italiana. Camoranesi, va jugar per la selecció d'Itàlia des del 2003. El 2006 va aconseguir un dels seus majors èxits com a jugador en guanyar la Copa del Món amb la seva selecció.

## Enllaços externs

* Camoranesi a juventus.com (anglès)
* Mauro Camoranesi a FootballDatabase (anglès)
Mauro Camoranesi - Competicions internacionals :
Selecció de futbol d'Itàlia – Eurocopa 2004
1 Buffon •
2 Panucci •
3 Oddo •
4 Zanetti •
5 Cannavaro •
6 Ferrari •
7 Del Piero •
8 Gattuso •
9 Vieri •
10 Totti •
11 Corradi •
12 Toldo •
13 Nesta •
14 Fiore •
15 Favalli •
16 Camoranesi •
17 Di Vaio •
18 Cassano •
19 Zambrotta •
20 Perrotta •
21 Pirlo •
22 Peruzzi •
23 Materazzi •
Entrenador: Trapattoni
Selecció de futbol d'Itàlia – Copa del Món de futbol 2006
1 Buffon •
2 Zaccardo •
3 Grosso •
4 De Rossi •
5 Cannavaro •
6 Barzagli •
7 Del Piero •
8 Gattuso •
9 Toni •
10 Totti •
11 Gilardino •
12 Peruzzi •
13 Nesta •
14 Amelia •
15 Iaquinta •
16 Camoranesi •
17 Barone •
18 Inzaghi •
19 Zambrotta •
20 Perrotta •
21 Pirlo •
22 Oddo •
23 Materazzi •
Entrenador: Lippi
Selecció de futbol d'Itàlia – Eurocopa 2008
1 Buffon •
2 Panucci •
3 Grosso •
4 Chiellini •
5 Gamberini •
6 Barzagli •
7 Del Piero •
8 Gattuso •
9 Toni •
10 De Rossi •
11 Di Natale •
12 Borriello •
13 Ambrosini •
14 Amelia •
15 Quagliarella •
16 Camoranesi •
17 De Sanctis •
18 Cassano •
19 Zambrotta •
20 Perrotta •
21 Pirlo •
22 Aquilani •
23 Materazzi •
Entrenador: Donadoni
Selecció de futbol d'Itàlia – Copa Confederacions 2009
1 Buffon •
2 Santon •
3 Grosso •
4 Chiellini •
5 Cannavaro •
6 Legrottaglie •
7 Pepe •
8 Gattuso •
9 Toni •
10 De Rossi •
11 Gilardino •
12 De Sanctis •
13 Gamberini •
14 Amelia •
15 Iaquinta •
16 Camoranesi •
17 Rossi •
18 Palombo •
19 Zambrotta •
20 Montolivo •
21 Pirlo •
22 Dossena •
23 Quagliarella •
Entrenador: Lippi
Selecció de futbol d'Itàlia – Copa del Món de futbol 2010
1 Buffon •
2 Maggio •
3 Criscito •
4 Chiellini •
5 Cannavaro (c) •
6 De Rossi •
7 Pepe •
8 Gattuso •
9 Iaquinta •
10 Di Natale •
11 Gilardino •
12 Marchetti •
13 Bocchetti •
14 De Sanctis •
15 Marchisio •
16 Camoranesi •
17 Palombo •
18 Quagliarella •
19 Zambrotta •
20 Pazzini •
21 Pirlo •
22 Montolivo •
23 Bonucci •
Entrenador: Lippi :
# Motí de Santo Domingo de los Tsáchilas

El Motí de Santo Domingo de los Tsáchilas fou un motí carcerari esdevingut durant la nit del 9 de maig de 2022 al Centre de Rehabilitació Social Santo Domingo de Los Tsáchilas, situat a Santo Domingo (Equador).
El motí començà havent passat la mitjanit, quan, segons les autoritats, els membres de la banda criminal Los Lobos eixiren de les seves cel·les i s'adreçaren a les dels presos pertanyents a la banda rival present en aquell establiment penitenciari, l'R7. Aleshores s'iniciaren els enfrontaments entre totes dues faccions, descrits pels presents com un "gran carnatge" que causà la defunció de quaranta-quatre presoners, la majoria dels quals foren morts amb armes blanques.

## Causes

La causa principal del motí i de l'enfrontament entre els presidiaris fou la lluita pel control del tràfic de drogues dins de la presó entre les bandes criminals Los Lobos, que fins aleshores dominava el centre penitenciari, i l'R7, una banda més petita que havia estat aliada dels primers fins a començament de 2022, quan succeí la inevitable ruptura a causa de l'abús de poder constant que Los Lobos exercien contra els seus socis. Segons diversos carcellers, el recent trasllat del cabdill de l'R7 Freddy Marcelo Anchundia Loor a Santo Domingo de los Tsáchilas havia generat un clima de tensió que presagiava algun esdeveniment violent. En efecte, durant la revolta a l'interior de la presó Los Lobos atemptaren contra la vida d'Anchundia, de qui es desconeix el seu estat després dels fets violents.

## Conseqüències

Durant el motí van ser assassinats a l'interior de de Santo Domingo de Los Tsáchilas quaranta-quatre presidiaris, la majoria dels quals foren atacats amb armes blanques en les seves cel·les. També van reeixir a escapar-se'n com a mínim 220 reus, la meitat dels quals no van estar en fuga més d'un dia, car les autoritats aviat els localitzaren, detingueren i aviaren altra vegada vers el centre penitenciari. Això no obstant, la policia equatoriana encara no ha estat capaç de cercar més d'un centenar de fugitius, que resten a l'exterior després que la presó de Santo Domingo de Los Tsáchilas hagi tornat sota el control de les autoritats del país.

## Referències

* ↑ «Al menos 43 presos mueren y un centenar se fuga en un nuevo motín en una cárcel de Ecuador» (en castellà). El Mundo, 10-05-2022. [Consulta: 20 maig 2022].
* ↑ «R7, la banda causante de la masacre en la cárcel de Sto. Domingo» (en castellà). La República, 09-05-2022. [Consulta: 20 maig 2022].
# Orcus Patera

Orcus Patera és una regió de la superfície del planeta Mart, que va ser fotografiada per primera vegada per la Mariner 4. Es tracta d'una depressió de 380 km de llarg, 140 km d'amplada i d'uns 0,5 km (500 metres) de profunditat però amb un sòl relativament suau. Té una vora de fins a 1,8 km d'altura. Orcus Patera és a l'oest de l'Olympus Mons i a l'est d'Elysium Mons. Es troba a mig camí entre aquests dos volcans, i l'est i nord del cràter Gale.
Ha experimentat processos eòlics, i té alguns cràters petits i estructures de graben. Tanmateix, no se sap com es va formar originalment la patera. Les teories inclouen esdeveniments volcànics, tectònics o cràters. Un estudi del 2000 que va incorporar nous resultats de la Mars Global Surveyor, juntament amb les dades més antigues de la Viking, no va sortir clarament a favor de processos volcànics o cràters.
Mars Express va observar aquesta regió el 2005, produint model de terreny digital i imatges en color.

## Referències

* ↑ ; Friedlander, Jay«The Orcus Patera region on Mars». NASA. [Consulta: 20 desembre 2015].
* 1 2 3 4 5 6 7 «HRSC Press Release #471 - Orcus Patera (orbit 2216 & 2238)», 27-08-2010. Arxivat de l'original el 2014-08-07.
* ↑ «Orcus Patera : Impact Crater or Volcanic Caldera? (2000)». Arxivat de l'original el 2010-12-19. [Consulta: 15 gener 2019].

## Vegeu també

* Marte Vallis
* Tartarus Colles
* Schiller (cràter) (característica lunar allargada)
* Eden Patera (Caldera sospitosa col·lapsada o cràter d'impacte)

## Enllaços externs

* ESA - El misteriós cràter allargat de Mart (27 d'agost de 2010)(anglès)
* Google Mars - Orcus Patera
* Cràter a l'Orcus Patera (MRO HiRISE)
* http://www.uahirise.org/results.php?keyword=Orcus+Patera&order=release_date&submit=Search
* Orcus Patera : Cràter d'impacte o caldera volcànica? (2000) Arxivat 2010-12-19 a Wayback Machine.
# Stefan Poutsma

Stefan Poutsma (Groningen, 10 de setembre de 1991) és un ciclista neerlandès que competeix professionalment des del 2011 fins al 2016.

## Palmarès

* 2013
** 1r a la Carpathia Couriers Path i vencedor d'una etapa
* 2015
** Vencedor d'una etapa al Podlasie Tour
** Vencedor d'una etapa a la Dookoła Mazowsza

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a cyclebase.nl
* Palmarès a museociclismo.it
# Tramvia de Saragossa

El Tramvia de Saragossa (en castellà: Tranvía de Zaragoza) és una xarxa de tramvia de la ciutat de Saragossa (Aragó) que es va posar en funcionament, amb una línia, el 4 d'abril del 2011. El projecte inclou un total de tres línies.

## Història
### Cronologia

* 1976, 23 de gener: l'últim tramvia circula per la ciutat de Saragossa, ja que els tramvies van ser substituïts per autobusos.
* Dècada del 2000: l'ajuntament de Saragossa encarrega un pla de mobilitat sostenible que inclou un pla intermodal de transports per a l'àrea de Saragossa.
* 2006: el pla proposa la construcció d'una línia de rodalia i una altra de tramvia o metro lleuger.
* 2009: comencen les obres de la línia 1 del tramvia.
* 2010: es fan proves sense passatgers.
* 2011: el 19 d'abril s'inaugura oficialment la línia 1 del tramvia.

## Línia 1

Tramvia línia 1 :
La línia 1 té en servei un total d'11 parades de les 25 previstes, a una distància de 500 metres entre elles. La longitud total és de 12,8 km, que es recorren a una velocitat comercial de 21 km/h, i realitza el recorregut en 40 minuts. Concretament 19 minuts entre l'Academia General Militar i Plaza de España i 21 minuts entre Plaza de España i Plaza Cinema Paradiso a Valdespartera.
La construcció s'ha divit en dues fases:
* Fase 1 (2009-2011): meitat sud de la línia, entre Valdespartera i la Plaza de Basilio Paraíso, amb un total de 12 parades. La construcció es va iniciar el 19 d'agost de 2009, i va entrar en la fase de proves a finals de 2010. A partir del 4 d'abril es va posar en marxa. El 19 d'abril de 2011 s'inaugurà el servei comercial.
* Fase 2 (2011-2013): entre la Plaza de Basilio Paraíso i l'Academia General Militar, té un total de 14 parades i és la meitat nord de la línia; travessa el centre de la ciutat. Les obres van començar el 3 de març de 2011.

## Línia 2

Tramvia línia 2 :
Enllaçarà el barri de Las Fuentes i el de San José amb el barri de Las Delicias.

## Línia 3

Enllaçarà el barri de La Jota amb el barri de Torrero.

## Referències

* ↑ «Dossier sobre el proyecto del tranvía» (en castellà). Tranvías de Zaragoza.
* ↑ «El Tranvía de Zaragoza» (en castellà). Sobre Zaragoza. Arxivat de l'original el 2011-06-14. [Consulta: 29 juliol 2011].
* ↑ «Los zaragozanos podrán utilizar el tranvía gratis del 4 al 18 de abril» (en castellà). Aragón Digital, 18-02-2011.
* ↑ «Arranca el servicio comercial del tranvía» (en castellà). Tranvías de Zaragoza. Arxivat de l'original el 2011-04-21. [Consulta: 29 juliol 2011].
* ↑ «Las obras de la II Fase de la Línea 1 arrancan el 3 de marzo» (en castellà). Tranvías de Zaragoza.

## Vegeu també

* Rodalia de Saragossa

## Enllaços externs

* Tramvia de Saragossa - Lloc web oficial
# Cristian Zaccardo

Cristian Zaccardo (Formigine, Itàlia, el 21 de desembre de 1981) és un futbolista professional italià que actualment juga a les files del Carpi FC de la Serie A italiana.

## Palmarès
### VfL Wolfsburg

* 1 Lliga alemanya de futbol: 2008-09.

### Selecció Italiana

* 1 Copa del Món: 2006.

## Enllaços externs

* Estadístiques a Soccerway
* Fitxa al web de l'AC Milan
# Mauro Checcoli

Mauro Checcoli (Bolonya, 1 de març de 1943) és un genet italià, ja retirat, vencedor de dues medalles olímpiques.
Durant la seva carrera esportiva va prendre part en tres edicions dels Jocs Olímpics d'Estiu. El 1964, als Jocs de Tòquio, va disputar dues proves del programa d'hípica, el concurs complet individual i el concurs complet per equips. En ambdues, amb el cavall Surbean, va guanyar la medalla d'or. Aquestes medalles d'or el convertiren en el genet més jove, 21 anys, en guanyar un or olímpic en hípica. El 1968, als Jocs de Ciutat de Mèxic, va tenir uns resultats discrets. No va ser fins al 1984, a Los Angeles, quan va disputar els seus tercers, i darrers Jocs. En aquesta ocasió, amb el cavall Spey Cast Boy, fou setè en el concurs complet per equips i vuitè en el concurs complet individual.
De 1988 a 1996 va ser president de la federació italiana d'hípica. Des del 1997 és president de l'Acadèmia Olímpica Nacional Italiana.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Mauro Checcoli». [Consulta: 28 novembre 2021].
# Mormia ckvitariorum

Mormia ckvitariorum és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Europa: Geòrgia.

## Referències

* ↑ Enderlein, G., 1935. Zur Klassifikation der Psychodinen. Sber. Ges. Naturforsch. Freunde Berlin, 1935, 248. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2014-05-25. [Consulta: 7 maig 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Ježek, 1987. Descriptions of new Mormiine moth-flies (Diptera, Psychodidae) from Abkhazia. Acta Ent. Bohemoslov., 84: 261-272, 56 figs, 4 refs.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ The Diptera Site - The BioSystematic Database of World Diptera (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)