OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Batalla d'Ulldecona

La batalla d'Ulldecona de 18 de juny de 1836 fou una batalla de la Primera Guerra Carlina.

## Antecedents

En el front d'Aragó i el Maestrat, l'execució del líder carlista Manuel Carnicer va ocasionar l'assumpció del comandament d'aquest front per Ramon Cabrera. A la primavera de 1836, aquest ja comandava 6.000 homes i 250 cavalls que operaven a l'entorn de Cantavella, que va fortificar.
El 13 de juny de 1836 estant a Onda, Cabrera rebé la informació que el governador militar de Tarragona Martín José Iriarte estava recorrent el corregiment de Tortosa amb dos batallons d'infanteria del regiment de Savoia, dues companyies de voluntaris comandades respectivament per Josep Franquet, d'Aldover, i N. Jornet, de Xerta, un esquadró de cavalleria i dues peces d'artilleria cobrant contribucions i va sortir al seu encontre amb els batallons de Lluís Llangostera i Casadevall i Juan Pertegaz i un esquadró de cavalleria.

## Batalla

El 18 de juny de 1836 Ramon Cabrera derrotà els liberals de Martín José Iriarte a la batalla d'Ulldecona, causant-los moltes baixes, entre elles els dos esquadrons de voluntaris, i les dues peces d'artilleria.
El 21 de juny les forces de Domènec Forcadell i Michavila i Lluís Llangostera i Casadevall comandades per Cabrera, formades per sis batallons d'infanteria i sis esquadrons de cavalleria, que prengueren el raval de vila, i fracassat el primer intent de desallotjar-los, els isabelins l'hi calaren foc. El 28 de juny el general Rodin, amb una divisió de 4.000 infants, 400 cavalls i dues peces d'artilleria, aixecà el setge i proveí Gandesa de material de guerra i queviures.

## Conseqüències

Les forces de Ramon Cabrera s'incrementaren els dies immediats a la batalla amb 400 voluntaris tortosins, i l'artilleria capturada fou emprada en el Setge de Gandesa.

## Referències

* 1 2 Flávio, 1870, p. 227.
* ↑ Oyarzun Oyarzun, Román. Historia del carlismo. Editorial MAXTOR, 2008, p. 164. ISBN 8497614488.
* 1 2 3 de Magrinya, 1998, p. 8.
* ↑ Flávio, 1870, p. 226.
* ↑ de Magrinya, 1998, p. 7-8.
* ↑ Flávio, 1870, p. 228.

## Bibliografia

* Flávio, E. Historia de don Ramón Cabrera (en castellà). Volum 1. Editorial de G. Estrada, 1870.
* de Magrinya, Antoni «La historia dels set setges de Gandesa». Butlletí del Centre d'Estudis de la Terra Alta, 27, 1998 [Consulta: 19 agost 2015].
# Griveta de Swainson

La griveta de Swainson (Catharus occidentalis) és un ocell de la família dels túrdids (Turdidae).

## Hàbitat i distribució

Habita el sotabosc de la selva pluvial i boscos de pins i roures a Mèxic.

## Referències

* ↑ «Griveta de Swainson». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2022(català)
# Griveta de Mèxic

La griveta de Mèxic (Catharus minimus) és una espècie d'ocell de la família dels túrdids (Turdidae) que habita boscos de coníferes i altres formacions arbòries del nord-est de Sibèria, Alaska i nord del Canadà continental, fins a Terranova.

## Referències

* ↑ «Griveta de Mèxic». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2022(català)
# Griveta costanera

La griveta costanera (Catharus ustulatus) és una espècie d'ocell de la família dels túrdids (Turdidae) que habita matolls i boscos de coníferes, mixtes i de ribera d'Amèrica del Nord, criant en Alaska, centre i sud del Canadà i nord-oest dels Estats Units. Passa l'hivern des de Mèxic fins al nord de l'Argentina.

## Referències

* ↑ «Griveta costanera». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2022(català)
# Oudka

Oudka (àrab ودكة) és una comuna rural de la província de Taounate de la regió de Fes-Meknès. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 8.494 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Gran Premi internacional de la vila d'Alger

El Gran Premi internacional de la vila d'Alger, abreujat Gran Premi d'Alger, és una competició ciclista per etapes que es disputa a Algèria. Des del 2018 la cursa forma part de l'UCI Àfrica Tour, amb una categoria 2.2.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2017 | Abdellah Ben Youcef | Yacine Hamza | Ismail Lallouchi |
| 2018 | Charálampos Kastrantás | Mounir Makhchoun | Gaëtan Bille |
| 2019-2022 | non disputat | non disputat | non disputat |
| 2023 | Youcef Reguigui | Meron Teshome | Jarri Stravers |
| 2024 | Hamza Amari | Metkel Eyob | Ayoub Ferkous |

## Referències

* ↑ «Cyclisme : Coup d'envoi, aujourd'hui, du 15e Grand Prix International de la Ville d'Alger». Reporters.dz, 20-02-2018. Arxivat de l'original el 22 de febrer 2018. [Consulta: 23 febrer 2018].
* ↑ «Plus d'une centaine de participants au départ aujourd'hui», 20-02-2018. [Consulta: 21 febrer 2018].
* ↑ «2018 Grand Prix International de la ville d'Alger». ProCyclingStats. [Consulta: 23 febrer 2018].
# Pacte del pollastre

Es coneix per Pacte del Pollastre al pacte de legislatura que van dur a terme el PPCV i UV després de les Eleccions a les Corts Valencianes de 1995. L'acord va donar la presidència de la Generalitat Valenciana a Eduardo Zaplana, del PPCV, amb el suport d'Unió Valenciana, que també formaria part del govern valencià aquella legislatura.

## Formació

Des de l'Associació Valenciana d'Empresaris es va pressionar per a aconseguir l'acord estable de legislatura, si bé no es va interferir en el contingut. També el president de la Confederació Empresarial Valenciana, José María Jiménez de Laiglesia, va estar present a la reunió on es tancaria l'acord.
El nom el va posar un periodista, ja que el pacte es va tancar al despatx del president de l'Associació Valenciana d'Empresaris, Federico Félix, qui es dedicava al negoci dels pollastres. A més, en acabar la reunió Vicent González Lizondo va declarar a la premsa que a la reunió "havien estat aclarint a qui li corresponia la cuixa i a qui el pit".

## Contingut

Pel pacte, el PPCV governava la Generalitat i accedia a totes les conselleries excepte la d'Agricultura i Medi Ambient, que passà a les mans de Maria Àngels Ramón-Llin i Martínez, d'UV. En 1997, Unió Valenciana pressionaria per aconseguir dos conselleries: Agricultura i Pesca, per a Ramón-Llin i Medi Ambient, per a Jose Manuel Castellá, si bé les competències d'ambdues conselleries serien bàsicament les mateixes que les de la conselleria anterior. A més, Vicent Lizondo va ser investit President de les Corts Valencianes.
En 1999, poc abans de les Eleccions a les Corts Valencianes d'eixe any, Unió Valenciana patiria una crisi interna quan diversos càrrec del partit, entre els quals destaca Àngels Ramón-Llin, abandonen el partit per a passar al PP. La crisi tindria lloc quan UV reconduïa la seua estratègia per a distanciar-se del PP alhora que estos iniciaven una estratègia per a apropar-se als votants regionalistes. Finalment, Unió Valenciana quedaria fora de l'hemicicle després de les eleccions amb un 4,76% del vot vàlid total, i el PP assoliria la seua primera majoria absoluta en unes eleccions a les Corts Valencianes.

## Referències

* 1 2 3 «¿Pacto del pollo? Hicimos lo que había que hacer: presionar a Zaplana y a Lizondo para que los dos partidos conservadores alcanzaran un acuerdo» Entrevista a Federico Félix a Las Provincias del 8 d'agost de 2010 (castellà)
* 1 2 3 Unió Valenciana (1982-2008). Una aproximación Text d'Anselm Bodoque publicat originàriament a Papers 92, any 2009, pg. 197-225

## Enllaços externs

* 13 anys del pacte del pollastre
# Barra de compàs

Una barra de compàs o línia divisòria és una línia vertical que travessa tot el pentagrama o el conjunt de pentagrames que integren una partitura, i que indica la separació entre dos compassos. D'aquesta manera, la barra de compàs esdevé una forma gràfica d'anotar el començament de cada compàs i, per tant -i això és més important de cara a la interpretació- indica també la posició de les notes que, de manera natural i si no es diu el contrari, tenen una accentuació major que les altres.
Quan, al segle xvi el concepte de tactus com a principi ordenador de la pulsació, del tempo i de les accentuacions regulars va començar a transformar-se per donar lloc al compàs, va aparèixer, lentament, la necessitat d'escriure, sobre la partitura les barres de compàs. Tot i que van aparèixer al segle xvi no es va generalitzar fins al xvii

## Referències

* 1 2 «| TERMCAT». [Consulta: 30 abril 2021].
* ↑ «Compás musical» (en castellà), 25-02-2017. [Consulta: 23 març 2019].
# Barra de desplaçament

Una barra de desplaçament (en anglès scrollbar) és un giny en una interfície gràfica d'usuari que permet que el text continu, imatges o qualsevol altre element puguin ser desplaçats verticalment o també horitzontalment, de manera que es puguin veure completament encara que la seva mida total sigui més gran que la disponible a la pantalla de l'ordinador, a la finestra o al viewport. Atès que en un entorn d'escriptori les dimensions horitzontal i vertical convencionals solen ser limitades, hi ha barres de desplaçament tant horitzontals com verticals.
En general, la barra de desplaçament consisteix en una àrea rectangular a un o altre costat del panell que té una barra que pot ser arrossegada al llarg d'una cinta per moure el cos del document, i les dues fletxes a cada cantonada per permetre l'ajust més precís de la posició.

## Referències

* ↑ Llamazares, José Pedro. Guía visual de Microsoft Word 2000. 1ª, 5ª reimp. Madrid: Anaya Multimedia, 1999, p. 185. ISBN 84-415-0886-0.
# Bernardas Brazdžionis

Bernardas Brazdžionis (11 de gener de 1907, Stebeikėliai - 11 de juliol de 2002, Los Angeles), també conegut com a Vytė Nemunėlis i Jaunasis Vaidevutis, va ser un poeta lituà.

## Biografia

Bernardes Brazdžionis va néixer a Stebeikėliai el 1907. Quan tenia un any, la família va emigrar als Estats Units. Brazdžionis amb la seva família s'hi van quedar fins al 1914, quan van tornar a Lituània. Va acabar l'escola secundària a la ciutat de Biržai el 1929. Poc després de graduar-se es va inscriure a la Universitat Vytautas el Gran. Hi va acabar els estudis el 1934.
Va ajudar a corregir diverses revistes i papers lituans, com per exemple, Ateities spinduliai o Pradalgės. També va escriure crítiques de llibres. El 1939 va ser guardonat amb el premi de literatura de l'estat pel seu llibre de poesia Kunigaiksciu miestas. El 1944 es va traslladar a Alemanya, on va viure fins al 1949. Brazdžionis finalment es va establir als Estats Units, on va participar activament en activitats de la comunitat lituana.
Cançons patriòtiques basades en els seus poemes es van realitzar durant la Revolució Cantant (1987-1991) a Lituània. L'edició completa de la seva poesia, Poezijos pilnatis va ser un gran exit comercial.
Va morir a Los Angeles el 2002. El mateix any les seves restes es van enterrar al cementiri de Petrašiūnai a la ciutat lituana de a Kaunas.

## Obra
### General

* Lietuviu Enciklopedija (Enciclopèdia lituana)
* Lietuviu Dienos (Dies lituans)

### Poesia

* 1931: Amžinas žydas (El jueu etern).
* Kunigaiksciu miestas
* Poezijos pilnatis

## Referències

* ↑ «Autorius : Bernardas Brazdžionis» (en lituà). Antologija. [Consulta: 3 octubre 2013].
* 1 2 «Bernardas Brazdžionis». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Baudrémont

Baudrémont és un municipi francès situat al departament del Mosa i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 49 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Baudrémont era de 49 persones. Hi havia 19 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols), 4 parelles sense fills, 7 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 28 habitatges, 18 eren l'habitatge principal de la família, 7 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 25 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 18 habitatges principals, 16 estaven ocupats pels seus propietaris i 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 3 en tenien tres, 2 en tenien quatre i 13 en tenien cinc o més. 16 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 4 habitatges hi havia un automòbil i a 13 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Baudrémont el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 8 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 4 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 34 persones, 27 eren actives i 7 eren inactives. De les 27 persones actives 26 estaven ocupades (15 homes i 11 dones) i 2 estaven aturades (2 homes). De les 7 persones inactives 3 estaven jubilades i 4 estaven estudiant.

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un restaurant.
L'any 2000 a Baudrémont hi havia 5 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 710 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Baudrémont a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Baudrémont a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Palaeotrionyx

Palaeotrionyx va ser un gènere extint de tortugues d'aigua dolça de la família Trionychidae que va viure al Paleocè.

## Morfologia

Feia uns 45 cm i la seva principal característica és que no tenia plaques dures (còrnies) sobre les cuirasses òssies com la majoria de les tortugues, sinó que estava coberta per pell.
El seu coll era llarg i mòbil i la seva cara acabava en un peculiar i cridaner musell puntegut que sobresortia.

## Hàbits

Per estudiar aquesta tortuga se sol comparar amb les altres tortugues de closca tova que sobreviuen actualment a causa de les seves moltes similituds, d'aquesta manera es creu que era omnívora i menjava algues i preses com petits mol·luscs o insectes.

## Referències

* Palmer, D., ed (1999). The Marshall Illustrated Encyclopedia of Dinosaurs and Prehistoric Animals. London: Marshall Editions. p. 69. ISBN 1-84028-152-9.
# Grèvol de la Xina

El grèvol de la Xina (Tetrastes sewerzowi) és una espècie d'ocell de la família dels fasiànids (Phasianidae) que habita boscos de coníferes i de coníferes i caducifolis a zones de muntanya de la Xina central, cap al sud fins Szechwan.

## Referències

* ↑ «Grèvol de la Xina». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)
# Grèvol crestat

El grèvol crestat (Bonasa umbellus) és una espècie d'ocell de la família dels fasiànids (Phasianidae) que habita boscos caducifolis d'Amèrica del Nord, des d'Alaska central fins Labrador i Nova Escòcia per l'est, i fins al nord-oest de Califòrnia, centre d'Arkansas i nord-est d'Alabama pel sud.

## Referències

* ↑ «Grèvol crestat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)
# Bernat collblanc

El bernat collblanc (Ardea pacifica) és una espècie d'ocell de la família dels ardèids (Ardeidae) propi de la zona australasiana que habita llacs, estanys i aiguamolls d'Austràlia i Tasmània.

## Referències

* ↑ Comissió dels Noms dels Ocells en Català. Diccionari dels ocells del món: Ocells no passeriformes. Termcat
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 210. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Papa Zòsim

Zòsim (Mesoraca, Magna Grècia, actualment província de Crotona, Calàbria - ? 418), fou Papa, amb un pontificat breu, accidentat i marcat per dificultats i contratemps. És venerat com a sant per diverses confessions cristianes.
Va ser escollit el 12 de març de 417. El Liber Pontificalis diu que era de nació grega i fill d'Abrami. Va nomenar Pàtrocle com a bisbe metropolità d'Arlés en contra de l'opinió de tots els bisbes de la regió. Pelagi condemnat per les seves heretgies pel papa Innocenci I, va apel·lar a Zòsim I, que el va absoldre.
La inclusió d'aquest papa de caràcter tan indecís en la llista dels sants, es deu possiblement a la ploma de Sant Ado de Viena, que en una peregrinació a Roma, a l'aturar-se a Ravenna va descobrir un antic Martirologi Romà, que va utilitzar per a editar una nova versió el 858 en la qual va incloure molts noms sense un major estudi o reflexió.
Segons el Liber Pontificalis va morir el 26 de desembre de 418. D'acord amb la mateixa obra va ser enterrat en la Basílica de Sant Llorenç de Roma, lloc on també es van fer enterrar posteriorment els papes Sixt III i Hilari.

## Referències

* ↑ Kirsch, Johann Peter. «Pope St. Zosimus». A: Catholic Encyclopedia (en anglès). vol. 15. Nova York: The Encyclopedia Press, 1913.
* 1 2 Loomis, Louise Ropes. The Book of the Popes (Liber Pontificalis) (en anglès). Nova York: Columbia University Press, 1916, p. 88-89.
* ↑ Ferreiroa, Urbano. La Transformacion de la Roma pagana estudiada en la Roma actual (en castellà). Barcelona: Librería Religiosa, 1882, p. 313.
# Benetton

* Aquest article tracta sobre l'empresa tèxtil Benetton. Vegeu-ne altres significats a «Benetton Formula».
Benetton Group S.p.A. (BIT BEN) és una marca de roba, fundada a Venècia (Itàlia). El nom es deu al cognom familiar dels fundadors de l'empresa. L'empresa Benetton es va fundar el 1965. Cotitza en la Borsa d'Itàlia, la Borsa de Fráncfort i el New York Stock Exchange.
La història va començar en el 1955 quan Luciano Benetton, el major dels quatre fills, tenia només 20 anys i treballava com a venedor a Treviso. Es va adonar que la gent volia colors en les seves vides i especialment a la seva roba. Va vendre una bicicleta d'un germà menor per poder comprar la primera teixidora de segona mà, i va començar a comercialitzar una petita col·lecció de suèters a les botigues. La reacció positiva als seus dissenys va ser només el principi d'un sòlid començament. Poc després, els va demanar a la seva germana i els seus dos germans menors, que s'unissin al negoci.
En el 1965, els Benetton van obrir la seva primera botiga a Belluno i l'any següent a París, amb Luciano com a president, el seu germà Giberto a càrrega de l'administració, el seu germà menor Carlo de la producció, i Giuliana com a dissenyadora cap.
Els seus productes inclouen roba per a dones, homes, nens i roba interior. Recentment es van expandir al negoci dels perfums i articles de neteja personal, rellotges exclusius i articles per a la llar, com a accessoris de cuina i productes per a bebès.
L'estratègia de publicitat de la marca és un referent en el sector. Ja als anys 90 el fotògraf i publicista Oliverio Toscani va crear el lema United Colors of Benetton, que defensava la multiculturalitat.

## Referències

* ↑ Castellón, Albert «El cas Benetton: escàndol i vendes» (paper). Sàpiens. Sàpiens Publicacions [Barcelona], núm.141, 01-04-2014, p.. ISSN: 1695-2014.

## Enllaços externs

* United Colors of Benetton
# Pap (anatomia)

El pap és una bossa membranosa que forma part del sistema digestiu d'alguns animals, comunicat amb l'esòfag i utilitzat per acumular aliment per digerir-lo lentament. Es troba en gastròpodes, cucs de terra, sangoneres, insectes, ocells, i fins i tot alguns dinosaures.
En ocells, forma part del seu sistema digestiu, i essencialment és una part engrandida de l'esòfag. Com en la majoria d'organismes que tenen pap, l'utilitzen per emmagatzemar temporalment aliment. No tots els ocells en tenen. La major part dels rapinyaires, com falcons, àguiles o voltors en tenen, però els mussols no.

## Vegeu també

* Pedrer

## Referències

* ↑ «Worm World: About Earthworms». Arxivat de l'original el 2008-12-04. [Consulta: 16 desembre 2008].
* ↑ Sawyer, Roy T «Leach Biology and Behaviour, Volume II» (PDF). . Arxivat de l'original el 2005-06-01 [Consulta: 16 desembre 2008]. Arxivat 2005-06-01 a Wayback Machine.
Viccionari
# Paonia

Paonia és una població dels Estats Units a l'estat de Colorado. Segons el cens del 2000 tenia 1.497 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Paonia tenia 1.497 habitants, 631 habitatges, i 393 famílies. La densitat de població era de 760,5 habitants per km².
Dels 631 habitatges en un 28,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,2% hi vivien parelles casades, en un 10,8% dones solteres, i en un 37,6% no eren unitats familiars. En el 33,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,4% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 25,2% entre 25 i 44, un 21,8% de 45 a 60 i un 21,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.831 $ i la renda mediana per família de 40.170 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.962 $ mentre que les dones 17.500 $. La renda per capita de la població era de 16.033 $. Entorn del 9,7% de les famílies i el 12,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Paonia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 1r agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Paonia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 1r agost 2010].