OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Terra Natura (Benidorm)

Terra Natura és un parc zoològic i parc temàtic de Benidorm. Tot i que Terra Aquàtic es presenta com un parc de lleure, el departament Terra Natura té una vocació pedagògica i científica. Participa activament als programes europeus de cria d'espècies amenaçades, en col·laboració amb la Universitat d'Alacant i l'institut universitari Centre Iberoamericà de la Biodiversitat (CIBIO).
Va inaugurar-se el 18 de març de 2005 pel president de la Comunitat Valenciana Francesc Camps Ortiz.

## Àrees del parc

Està dividit en cinc zones temàtiques: Pangea, Europa, Mare Nostrum, Àsia i Amèrica.
Dedicat als animals i la naturalesa, compta amb 1500 animals de 200 espècies diferents. Per al visitant experimentat en parcs temàtics resulta ser una experiència paregudíssima a la del famós parc Animal Kingdom de Walt Disney World, encara que, de moment, amb menor vegetació, i sense atraccions mecàniques.

## Descripció

El parc resulta interessant especialment per als xiquets. Té carrets de lloguer, tant individuals com dobles, que fan les visites infantils més suportables. Així mateix es poden llogar cadires de rodes i motos elèctriques per a persones discapacitades o per a qualsevol que desitge veure el parc d'una manera més còmoda.
Pel que fa a la vegetació, esta és únicament espessa i frondosa en la zona d'Amèrica, a causa de la recreació de l'hàbitat. En les zones d'Àsia i Europa es presenta vegetació menys frondosa i abundant, pel fet que en les zones d'origen és semblant.

### Aqua Natura

Consta de 8 tobogans amb més de 600 metres de recorregut, una gran piscina d'onades, zona infantil, jacuzzis i una piscina amb taurons i altres espècies en què els visitants poden banyar-se.
Recentment s'ha obert en l'interior del volcà de la Pangea una exposició denominada "Món verinós" on s'exposen insectes, rèptils, diversos tipus de bolets nocius, etc.
Disposa d'un parc aquàtic propi, Aqua Natura, de transport intern, una gegantina tirolina de més de 400 m, "El repte de les rapaces", que és la de major longitud d'Europa i que té com a punt de partida la posició elevada del parc i que passa just per damunt de la praderia dels elefants, i, encara en projecte, un cinema 3D en l'interior del volcà de Pangea o "El bany amb ratlles", a l'estiu amb ratlles i taurons, en què els visitants poden gaudir dins de l'aquari i veure, mentre naden, les diverses espècies de peixos que allí s'hi troben.
En cada zona hi ha un restaurant i un autoservei en la zona del parc aquàtic i a Amèrica, encara que s'admet l'entrada de menjar i beguda per part dels visitants.

## Referències

* ↑ «Estació biològica Terra Natura». Arxivat de l'original el 2013-03-07. [Consulta: 21 agost 2013].

## Enllaços externs

* Aqua Natura cierre de fiesta gay
# Joventut Comunista d'Espanya (marxista-leninista)

Joventut Comunista d'Espanya (marxista-leninista) és l'organització que agrupa als joves del PCE (m-l). Igual que aquest, la JCE (m-l) lluita per la República Popular i Federal com camí al socialisme.
La JCE (m-l) es va fundar a la fi de la dècada de 1960, poc després de la constitució del PCE m-l. Publicava Joven Guardia i en 1974 va ser una de les organitzacions que va contribuir a la fundació del FRAP.
Quan aquest es va dissoldre en 1991 va ocórrer el mateix amb les seves joventuts. El PCE (m-l) es va reconstituir en 2006, sent la seva organització juvenil reconstituïda el 29 de setembre de 2007, amb la idea de fer néixer un debat ideològic i polític entre de la joventut. Aquest debat pretén acabar amb el revisionisme i l'oportunisme per a recuperar el marxisme-leninisme. Aquesta tasca la consideren imprescindible per a trencar amb l'actual dispersió i debilitament del moviment juvenil.
La JCE (m-l) va celebrar el seu Congrés de Reconstitución durant els dies 10 i 11 de maig de 2008. Va elaborar i va aprovar els documents necessaris congressuals, es va fomentar el debat dels mateixos i es va triar l'òrgan d'adreça que asseguri que aquests treballs es portin a terme. També ha celebrat en 2013 reunions amb el Col·lectiu de Joves Comunistes i la Joventut Comunista de Catalunya per tal de consolidar les relacions entre totes aquestes organitzacions. Després d'un congrés extraordinari en setembre de 2014 el Comitè Central de la JCE (m-l) va decidir trencar els seus lligams amb el PCE m-l degut a diferències estratègiques i ideològiques.

## Referències

* ↑ http://www.biblioteche.regione.lombardia.it/regsrc/pdf/LO105_ps.pdf Arxivat 2006-05-09 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.ucm.es/BUCM/revistas/inf/11370734/articulos/HICS9999110361A.PDF
* ↑ REPUBLICANOS DE VERDAD, O REPUBLICANOS DE MENTIRA.
* ↑ Trobada de CJC i JCE-ML, 1 de juliol de 2013
* ↑ «El Congreso Extraordinario de la JCE(m-l) rompe con la estructura del PCE (m-l)». Arxivat de l'original el 2016-11-01. [Consulta: 31 octubre 2016].

## Enllaços externs

* Conferencia de reconstitució de la JCE (m-l) Arxivat 2008-05-13 a Wayback Machine.
* JCE (ml) al CCUC
# Giró

«Giró» té aquests significats:
* Toponímia:
** Giró, despoblat de la Ribagorça.
** Can Giró (Reus), edifici al Carrer de Vilar de la ciutat de Reus (Baix Camp)
** Cal Giró (Ribera d'Urgellet), antiga casa pairal a la capçalera de la vall de Tost, a mig camí entre el poble de Sauvanyà (Ribera d'Urgellet)
** Fàbrica Giró, edifici d'origen modernista industrial
* Biografies:
** Carles Giró, diversos personatges
** Carles Giró Puig (Reus, 1917 - 76), advocat i periodista català
** Carles Giró i Sentís o Charly Giró (Barcelona, 1971), pilot de motociclisme
** Carles Giró i Vila, pilot de motociclisme
** Eduard Giró i Barella, enginyer i empresari
** Jaume Giró Ribas (Badalona, 1964), conseller d'Economia i Hisenda del Govern de la Generalitat de Catalunya des del 26 de maig de 2021
** Josep Giró i Turà (Vic, 1813 - 1881), doctor en farmàcia i catedràtic d'història natural (1845-81)
** Juan Francisco Giró (Montevideo, Banda Oriental, 1791 - ?)
** Manuel Giró, diversos personatges
** Manuel Giró i Minguella, empresari
** Manuel Giró i Ribé
** Marcel Giró
** Pere Giró i Brugués (Vilafant, 1932), empresari de la construcció català i alcalde de Figueres (1973 -79)
** Òscar Giró i Via (Vilafranca del Penedès, 1968), pilot de trial català
# Tupaia de ventre daurat

La tupaia de ventre daurat (Tupaia chrysogaster) és una espècie de tupaia de la família dels tupàids. És endèmica d'Indonèsia i està amenaçada per la pèrdua d'hàbitat.

## Referències

* ↑ Meijaard, E.; MacKinnon, J. Tupaia chrysogaster. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 14 maig 2015.
# Morten Gamst Pedersen

Morten Gamst Pedersen (nascut el 8 de setembre de 1981 en Vadsø, Noruega) és un futbolista noruec que actualment juga pel Blackburn Rovers FC en la Premier League anglesa.

## Enllaços externs

* Dades estadístiques sobre Morten Pedersen Gamst a soccerbase.com (anglès)
# Zafferana Etnea

Zafferana Etnea (sicilià Zafarana) és un municipi italià, dins de la ciutat metropolitana de Catània. L'any 2008 tenia 9.051 habitants. Limita amb els municipis d'Aci Sant'Antonio, Acireale, Adrano, Belpasso, Biancavilla, Bronte, Castiglione di Sicilia, Giarre, Maletto, Milo, Nicolosi, Pedara, Randazzo, Sant'Alfio, Santa Venerina, Trecastagni i Viagrande.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004-2009 | Filadelfo Patanè | Llista cívica |
| 2009- | Alfio Vincenzo Russo | Llista cívica |
# Terra Natura

«Terra Natura» té aquests significats:
* Terra Natura (Múrcia). zoològic que hi ha a Múrcia.
* Terra Natura (Benidorm). Parc temàtic de Benidorm.
# Joventut Nacionalista La Falç

Joventut Nacionalista La Falç fou una agrupació catalanista radical creada el 1918 a Barcelona, en escindir-se del grup La Renaixença, que es decantà cap al socialisme. Els afiliats, en llur majoria molt joves, eren obrers o dependents de comerç. Entre els primers presidents es destaquen Pere Muntané, Josep Isern i Lluís Bru i Jardí, i entre els socis Josep Tarradellas, Enric Fontbernat, Jaume Casanovas i Escussol.
Ideològicament es decantava l'esquerranisme democràtic, amb independència dels partits, i nomenaren Francesc Macià, aleshores cap de la Federació Democràtica Nacionalista, president honorari. Durant la Dictadura de Miguel Primo de Rivera es camuflà sota el nom d'Humorístic Club i s'infiltrà en els camps de la dansa, l'esport i el teatre per a fomentar-hi el nacionalisme. El grup s'adherí a l'Esquerra Republicana de Catalunya el 1932, però se'n separà el 1933 i restà al marge dels partits polítics. Edità Esquerra de gener a maig del 1921, i un butlletí mensual de juliol a desembre del 1923 i del gener del 1933 al maig del 1934.

## Referències

* ↑ «Joventut Nacionalista La Falç». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* Jaume Colomer La temptativa separatista a Catalunya. Els orígens (1895-1917) (1895) Editorial Columna Assaig, Barcelona
# Prous Boneta

Prous Boneta (c.1296- 1328) fou una beguina cremada per cometre i difondre l'heretgia.

## Biografia

Nascuda a Saint Michele de la Cadière, a prop de Nimes, de ben petita es traslladà amb la seva família a Montpeller, on tingué les primeres revelacions divines i feu vot de virginitat. Allà entrà en contacte amb el moviment de beguines i begards i entrà a viure en una de les seves comunitats, on aviat assolí posicions de lideratge i ajudà els companys que eren perseguits per l'església catòlica.
Afirmaria a la seva confessió que el 1321 tingué una visió on Jesús li mostrà el seu cor resplendent de rajos, la primera d'una sèrie d'aparicions que la portaren a ser admirada dins la seva comunitat. En una visió, Jesús li digué que, com Joan Baptista, ella era una enviada per proclamar l'Esperit Sant, malgrat les seves protestes de ser pecadora. Atacà verbalment el Papa, a qui comparà amb els qui van promoure la crucifixió de Crist i el mateix Llucifer per perseguir Pierre Déjean i els seus deixebles (un dels mestres de na Boneta).
Negà el poder de llevar el pecat amb els sagraments administrats per capellans que s'haguessin allunyat dels ensenyaments evangèlics, missstge del qual ella mateixa es considerava portadora. Per contra, afirmà que la salvació venia del penediment sincer del cor, fins i tot sense pronunciar públicament la petició de perdó.
El 1325 fou arrestada i traslladada a Carcassona, on declarà voluntàriament davant del Tribunal de la Inquisició, un document conservat que és la principal font per conèixer la seva biografia. Tres anys després arribà la condemna a mort per les flames. Les beguines eren assimilades als fraticels, ja declarats heretges. L'execució tingué lloc a Carcassona per evitar una revolta popular entre els seus seguidors a Montpeller i els propis membres del tribunal reconegueren la seva influència al si del moviment en nomenar-la "heresiarca" o mestra d'heretgia.

## Referències

* ↑ «Prous Boneta, entrada al Diccionari Biogràfic de les Dones». Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 9 agost 2013].
* ↑ Extractes de la seva confessió
* ↑ Na Prous Boneta. «Executed Today». [Consulta: 9 agost 2013].
* ↑ Garí, Blanca. «Limitar l'autoritat de les beguines: el procés contra na Prous Boneta (1325)». [Consulta: 9 agost 2013].
# Antoni Cerdà Tarongí

Antoni Cerdà Tarongí (Algaida, 8 d'agost de 1944 - Palma, 19 de febrer de 2013) va ser un ciclista balear, que va combinar tant el ciclisme en ruta com en pista.
Va guanyar diferents campionats d'Espanya i va quedar tercer al Campionat del món de stayer amateur celebrat a Leicester el 1970.
Un cop retirat es va dedicar a entrenar nous ciclistes, i va arribar a ser seleccionador espanyol en pista.

## Palmarès en ruta

* 1963
** Campió Balear de fons en carretera
* 1965
** Campió d'Espanya per regions (amb Gabriel Mascaró, Bartomeu Pou i Francesc Julià)
** 1r al Cinturó ciclista internacional de Mallorca i vencedor d'una etapa
* 1969
** 3r a la Volta a Aragó

## Palmarès en pista

* 1970
** Medalla de bronze al campionat de Mig fons darrere moto amateur
** Campió d'Espanya de darrere motocicleta
* 1971
** Campió d'Espanya de darrere motocicleta

## Referències

* ↑ Fallece el exseleccionador español de pista Toni Cerdà

## Enllaços externs

* Palmarès complet a Ciclistas de Mallorca de Miguel Vidal i Mateo Flaquer
* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a cyclebase.nl
# Tupaia esvelta

La tupaia esvelta (Tupaia gracilis) és una espècie de tupaia de la família dels tupàids. És originària d'Indonèsia i Malàisia.

## Referències

* ↑ Han, K. H.; Stuebing, R. Tupaia gracilis. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 5 febrer 2015.
# Moleta de les Banyes

La Moleta de les Banyes és una muntanya de 737 metres que es troba al municipi de Mas de Barberans, a la comarca catalana del Montsià.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Les Cabanetes

Les Cabanetes és una partida del terme municipal de la Torre de Cabdella, dins del seu terme primigeni, al Pallars Jussà.
Està situada al sud-est del poble d'Aiguabella, sota les Roques d'Altars, en el vessant nord-occidental de lo Tossal.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Yersinia pestis

Yersinia pestis (antigament Pasteurella pestis) és un eubacteri gramnegatiu en forma de bacil de la família de les enterobacteriàcies. És un anaerobi facultatiu que pot infectar humans i altres animals, i que és especialment infame per haver estat amb tota certesa, segons la recerca feta per un equip alemany i canadenc feta en un cementiri de Londres on hi ha enterrats morts a causa de la pesta negra, la responsable del fet que durant l'edat mitjana morissin uns 75 milions de persones d'arreu del món, i que hauria causat la mort d'entre el 30% i el 60% de la població d'Europa.

## Referències

* ↑ «Black Death Bacterium Identified: Genetic Analysis of Medieval Plague Skeletons Shows Presence of Yersinia Pestis Bacteria». Science Daily, 29-08-2011. [Consulta: 20 octubre 2011]. (anglès)
# Arius leptonotacanthus

Arius leptonotacanthus és una espècie de peix de la família dels àrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 21,1 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic occidental.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., A.J. Whitten, S.N. Kartikasari i S. Wirjoatmodjo 1993. Freshwater fishes of Western Indonesia and Sulawesi. Periplus Editions, Hong Kong. 221 p.
# Tupaia de muntanya

La tupaia de muntanya (Tupaia montana) és una espècie de tupaia de la família dels tupàids. Viu a Brunei, Indonèsia i Malàisia.

## Referències

* ↑ Han, K. H.; Stuebing, R.; Maryanto, I. Tupaia montana. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 29 novembre 2014.
# Bandera de Gandesa

La bandera oficial de Gandesa té la descripció següent:
    Bandera apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres de llarg, porpra, amb el guant blanc esquerre, contrapalmellat i revessat de l'escut, centrat sobre el drap, d'alçària 2/3 de la del drap i llargària 1/3 de l'amplària del mateix drap.
Va ser aprovada el 9 de febrer de 2023 pel Ple de l'Ajuntament de Gandesa, aprovada pel Departament de la Presidència el 26 de juliol de 2023 i publicada en el DOGC el 1 d'agost del 2022 amb el número 8970.
Es basa en l'escut heràldic municipal i en manté els colors i l'element distintiu del guant.

## Vegeu també

* Escuts i banderes de la Terra Alta
* Escut de Gandesa

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ PRE/2771/2023, de 26 de juliol, per la qual es dona conformitat a l'adopció de la bandera del municipi de Gandesa.» (pdf). DOGC num. 8970, 01-08-2022. [Consulta: 22 febrer 2024].
# Laterallus

Laterallus és un gènere d'ocells de la família dels ràl·lids (Rallidae) que viu a la regió neotropical, arribant a la costa oriental dels EUA. Són ràl·lids amb bec relativament curt que habiten entre la densa vegetació propera a l'aigua.

## Taxonomia

Segons la classificació del IOC aquest gènere hom classifica en 12 espècies, encara que HBC Alive 2017 inclou una d'elles, el rasclet d'antifaç (Laterallus viridis), al gènere Rufirallus (juntament al rasclet capbrú Anurolimnas castaneiceps). Al temps inclou el rasclet ventrebarrat (Laterallus fasciatus) al gènere Porzana. D'aquesta manera el HBC Alive 2017 considera únicament deu espècies. Actualment, el IOC versió 13.2, 2023 considera 13 espècies:
* Laterallus flaviventer - rasclet pàl·lid.
* Laterallus jamaicensis - rasclet fosc.
* Laterallus spilonota - rasclet de les Galápagos.
* Laterallus spiloptera - rasclet alatacat.
* Laterallus rogersi - rascló de l'illa Inaccessible.
* Laterallus ruber - rasclet encaputxat.
* Laterallus melanophaius - rasclet de flancs rogencs.
* Laterallus levraudi - rasclet de l'Orinoco.
* Laterallus xenopterus - rasclet de Conover.
* Laterallus leucopyrrhus - rasclet culblanc.
* Laterallus exilis - rasclet pitgrís.
* Laterallus albigularis - rasclet gorjablanc.
* Laterallus fasciatus - rasclet ventrebarrat.
El rasclet del Junín (Laterallus tuerosi) és considerat actualment la subespècie Laterallus jamaicensis tuerosi, dins el rasclet fosc.

## Referències

* ↑ F Gill, D Donsker et P Rasmussen (Eds). 2023. IOC World Bird List (v13.2). doi : 10.14344/IOC.ML.13.2.
# Joan Montserrat Vergés

Joan Montserrat Vergés (Reus, 1853 - Reinosa, Cantàbria, 1909) va ser un arquitecte i maçó català.
Era fill de Joan Montserrat, de Vilanova i la Geltrú i de Marina Vergés, de Reus, i germà de l'industrial Josep Montserrat Vergés. Als 15 anys es traslladà a Barcelona per a cursar els estudis preparatoris per a entrar a l'escola d'arquitectura. Va anar becat a l'Acadèmia Espanyola de Belles Arts de Roma. Es traslladà després a Madrid on acabà els estudis en 1876 i entrà com a auxiliar a les obres de l'edifici destinat a Biblioteca i Museu nacionals d'Espanya. A l'any següent va ser nomenat director de les obres de renovació de la Universitat de Granada i va fer també un estudi per renovar l'escola normal d'aquella ciutat. Va ser arquitecte municipal de Granada i arquitecte de la diòcesi de Guadix-Baza i de l'Arquebisbat de Granada. Va reestructurar i ampliar fins al 1886 alguns edificis de la Universitat de Granada, i després aixecà esglésies a la diòcesi. El capítol de la catedral de Granada li demanà el projecte de reforma de l'altar major. Va construir diversos edificis civils també a Granada, on destaca l'antic Hotel Colón i diversos mercats municipals i l'escorxador. Les seves tendències estilístiques van des de l'historicisme fins a l'estil neomudèjar, passant per l'eclecticisme i un modernisme senzill. Ocupà alts càrrecs dins de la maçoneria granadina: el 1890 era Gran Tresorer i President de la gran Lògia maçònica provincial. Construí la Casa del Buen Suceso, una lògia maçònica destacada a aquella ciutat, on són molt evidents els símbols maçònics.
Des de Granada, interessat pels temes de la seva ciutat natal, envià diversos dibuixos i articles a publicacions reusenques. El 1890 la revista Reus Artístich li publicà un dibuix d'una proposta per a la renovació de la façana del Santuari de la Mare de Déu de Misericòrdia.

## Referències

* ↑ Diario del Comercio, Agosto 1909, pàg. 2.
* ↑ Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1992, p. 467-468.
* ↑ Martín López, David «Juan Montserrat Vergés: masonería y arquitectura en Granada, el ejemplo del Buen Suceso». Boletín de Arte, 28, 2007, pàg. 173-189 [Consulta: 2-XII-2014].
* ↑ Montserrat, Joan «Projecte de una nova fachada de la ermita de N.S. de Misericòrdia». Reus Artístich, Any I, 2, 1890, pàg. 11.
# Química matemàtica

La química matemàtica és l'àrea de la química dedicada a les aplicacions noves i no trivials de les matemàtiques a la química, i s'ocupa principalment dels models matemàtics dels fenòmens químics. La química matemàtica fa un ús intensiu de la informàtica, però no s'ha de confondre's amb la química computacional.
Les principals àrees d'investigació en química matemàtica inclouen la teoria de grafs aplicada a la química, que tracta de la topologia, per exemple, l'estudi matemàtic de la isomeria i el desenvolupament de descriptors topològics o índexs que troben aplicació en les relacions estructura - activitat quantitativa, i els aspectes químics de la teoria de grups, que troben aplicacions en estereoquímica i química quàntica.
La història de l'enfocament matemàtic en la química es remunta a finals del segle xix. Georg Helm va publicar un tractat titulat "Els principis de Química matemàtica: l'energètica dels fenòmens químics" en 1894. Algunes de les publicacions científiques periòdiques contemporànies especialitzades en aquest camp són MATCH Communications in Mathematical and in Computer Chemistry, publicada per primera vegada el 1975, i el Journal of Mathematical Chemistry, publicat per primera vegada el 1987.
Els models matemàtics bàsics que empra la química matemàtica són el graf molecular i l'índex topològic.
El 2005, l'Acadèmia Internacional de Química Matemàtica (International Academy of Mathematical Chemistry IAMC) va ser fundada a Dubrovnik (Croàcia) per Milan Randić. El 2009, els membres de l'Acadèmia eren 82 científics de tot el món, entre els quals es troben el científic català Ramón Carbó-Dorca, així com sis científics guardonats amb el Premi Nobel.

## Referències

* ↑ «A review of the book by Ivan Gutman, Oskar E. Polansky, "Mathematical Concepts in Organic Chemistry"» (en anglès) p. 348-350. SIAM Review, 1988.
* ↑ Helm, Georg. The Principles of Mathematical Chemistry: The Energetics of Chemical Phenomena. translated by J. Livingston R. Morgan. New York: John Wiley & Sons, 1897.

## Bibliografia

* N. Trinajstić, I. Gutman, Mathematical Chemistry, Croatica Chemica Acta, 75(2002), pp. 329-356.
* A. T. Balaban, Reflections about Mathematical Chemistry, Foundations of Chemistry, 7(2005), pp. 289-306

## Enllaços externs

* Química Matemàtica: aplicació de mètodes matemàtics en la química. Arxivat 2013-05-12 a Wayback Machine. Isabel Rozas. School of Chemistry, Universitat de Dublín, Trinity College Irlanda (castellà)
* MATCH Communications in Mathematical and in Computer Chemistry(anglès)
* International Academy of Mathematical Chemistry(anglès)
# Proust (cràter)

Proust és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 145 km de diàmetre. Porta el nom del novel·lista francès Marcel Proust (1871-1922), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1976.

## Referències

* ↑ «Proust». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 12-10-2016. [Consulta: 16 juny 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri