OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pereputinka

Pereputinka (en rus: Перепутинка) és un poble de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 17 habitants. Pertany al districte municipal de Rtísxevo.

## Referències

* ↑ «Aleksandrovka». GeoNames.
* ↑ «Схема территориального планирования Ртищевского муниципального района Саратовской области». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП).
* ↑ «Об утверждении реестра административно-территориального деления Саратовской области (с изменениями на 12 апреля 2019 года), Постановление Правительства Саратовской области от 29 октября 2015 года №545-П». docs.cntd.ru. Arxivat de l'original el 2020-11-13. [Consulta: 22 novembre 2020].
# Bosquerola de Saint Vincent

La bosquerola de Saint Vincent (Catharopeza bishopi) és una espècie d'ocell de la família dels parúlids (Parulidae) i única espècie del gènere Catharopeza P.L. Sclater, 1880.

## Descripció

* Petit ocell amb uns 14,5 cm de llarg.
* Adults amb zones superiors negroses. Parts inferiors principalment blanquinoses. La gola negrosa i una banda que travessa el pit del mateix color, deixen entre elles una zona en forma de mitja lluna blanca. Flancs grisencs. Anell ocular i una petita taca entre l'ull i el bec blanquinosa. Cua negrosa a excepció de les clares puntes de les plomes rectrius externes.
* Immaturs amb un patró semblant però amb tons més apagats.
Habita els boscos humits de les muntanyes de l'interior de l'illa Saint Vincent, a les Petites Antilles.

## Referències

* ↑ «Bosquerola de Saint Vincent». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/03/2022(català)
* ↑ Important Bird Areas in the Caribbean – St Vincent and the Grenadines Arxivat 2014-02-02 a Wayback Machine. Birdlife. PDF. Rev. 21/01/2014 (anglès)
* Jon Curson, David Quinn i David Beadle (1994). New World Warblers. London: Christopher Helm. pp. 157–158. ISBN 0-7136-3932-6.
# Bosquerola de Paria

La bosquerola de Paria (Myioborus pariae) és un ocell de la família dels parúlids (Parulidae).

## Hàbitat i distribució

Habita la selva pluvial de les muntanyes del nord-est de Veneçuela.

## Referències

* ↑ «Bosquerola de Paria». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Perloffita

La perloffita és un mineral de la classe dels fosfats, que pertany al grup de la bjarebyita. Rep el nom en honor de Louis "Lou" Perloff (Nova York, 3 de desembre de 1907 - 16 de gener de 2004) advocat i micromounter americà. Va reunir una de les col·leccions més grans tant de micros com de diapositives dels micros.

## Característiques

La perloffita és un fosfat de fórmula química Ba(Mn$^{2+}$,Fe$^{2+}$)₂Fe₂$^{3+}$(PO₄)₃(OH)₃. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la perloffita pertany a «08.BH: Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, amb cations de mida mitjana i gran, (OH, etc.):RO₄ = 1:1» juntament amb els següents minerals: thadeuïta, durangita, isokita, lacroixita, maxwellita, panasqueiraïta, tilasita, drugmanita, bjarebyita, cirrolita, kulanita, penikisita, johntomaïta, bertossaïta, palermoïta, carminita, sewardita, adelita, arsendescloizita, austinita, cobaltaustinita, conicalcita, duftita, gabrielsonita, nickelaustinita, tangeïta, gottlobita, hermannroseïta, čechita, descloizita, mottramita, pirobelonita, bayldonita, vesignieïta, paganoïta, jagowerita, carlgieseckeïta-(Nd), attakolita i leningradita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Big Chief, situada a la localitat de Glendale, al districte de Keystone del comtat de Pennington (Dakota del Sud, Estats Units). També ha estat descrita en una altra mina de l'estat de Dakota del Sud, així com al Canadà, Portugal, Alemanya, República Txeca i Austràlia.

## Referències

* ↑ «Perloffite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 18 maig 2019].
# Perloz

Perloz (arpità Pèrlo) és un municipi italià, situat a la regió de Vall d'Aosta. L'any 2007 tenia 480 habitants. Limita amb els municipis d'Arnad, Carema (TO), Donnas, Issime, Lillianes i Pont-Saint-Martin.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Gian Carlo Stevenin | Llista cívica |
# Perlodinella unimacula

Perlodinella unimacula és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels perlòdids.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: la Xina.

## Referències

* ↑ Klapálek, 1912. Coll. Zool. Selys. 4(1):28.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Klapálek, 1912. Coll. Zool. Selys. 4(1):388.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Claassen, 1940. Mem. Cornell agric. Exp. Sta. 232:116.
* Illies, 1966. Das Tierreich 82:388.
* Zwick, P., 1973. Das Tierreich 94:237.
* Zhiltzova, 1995. Katalog tipovykh ekzemplyarov kollektsii zoologicheskogo instituta RAN. Vesnyanki (Plecoptera) (Catàleg d'exemplars tipus a la col·lecció de l'Institut Zoològic de l'Acadèmia Russa de les Ciències. Plecoptera), 11.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* Perlodidae Species Listing Arxivat 2010-08-06 a Wayback Machine. (anglès)
# Hlinné

Hlinné és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1402.
# Llista cremallera

Una llista cremallera és una llista electoral en què homes i dones ocupen llocs alterns (els homes ocupen els llocs imparells i les dones els parells, o a l'inrevés). Així, s'assegura que homes i dones de la llista tindran una representació del 50% o en cas que el nombre de candidats escollits sigui imparell serà el més semblant possible al 50%.
La paritat, entesa com un repartiment en què cap gènere tindrà una representació superior al 60% ni inferior al 40% en trams de 5 persones, és obligatòria a les llistes electorals espanyoles des de 2007, quan la va instaurar la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes.
Al Regne d'Espanya, l'any 2019 el PSOE i Unides Podem van proposar l'obligatorietat de fer llistes cremallera per concórrer a eleccions.

## Referències

* ↑ «Blog Mayoría simple» (en castellà). María Luisa Avilés, 31-12-2019. [Consulta: 31 desembre 2019].
* ↑ «La reforma electoral de PSOE-Unidas Podemos propone implementar las “listas cremallera”» (en castellà). El País, 31-12-2019. [Consulta: 31 desembre 2019].
# Cerro El Ahuaca

Cerro El Ahuaca és un inselberg granític molt escarpat de la província de Loja, al sud de l'Equador. Té una important fauna de mamífers petits i mitjans, com ara Lagidium ahuacaense, un rosegador que no s'ha observat a cap altre lloc. Com que la biodiversitat de Cerro El Ahuaca està amenaçada per l'activitat humana, incloent-hi l'agricultura i els incendis provocats per mantenir o expandir els camps de conreu, al maig de 2007 el municipi del Cantó Calvas declarà Cerro El Ahuaca com a «Àrea de Reserva Ecològica» amb la finalitat de protegir-lo i conservar-lo.

## Referències

* ↑ Ledesma, K. J.; Werner, F. A.; Spotorno, A. E.; Albuja, Luis H «A new species of Mountain Viscacha (Chinchillidae: Lagidium Meyen) from the Ecuadorean Andes» (resum) (en anglès). Zootaxa, No. 2126, 2009, pàg. 41-57. ISSN: 1175-5326.
* 1 2 Werner, F. A.; Ledesma, K. J.; Rodrigo Hidalgo, B «Mountain vizcacha (Lagidium cf. peruanum) in Ecuador – first record of Chinchillidae from the northern Andes» (en anglès). Mastozoología Neotropical, Nº 13, 2, 2006, pàg. 271-274. ISSN: 0327-9383.
* ↑ Romero Tinoco, J. A.; Medina Piedra, M. F. «Micro y mesomamíferos terrestres del área de influencia del Cerro El Ahuaca, Cantón Calvas, provincia de Loja» (en castellà). Universitat Nacional de Loja, 2009. [Consulta: 23 gener 2015].
# Artemísia llanosa

L' artemísia llanosa o blanquinosa (Artemisia pedemontana), és una espècie de planta amb flors del gènere Artemisia de la família de les asteràcies nativa d'Europa.

## Morfologia

És una planta perenne, llenyosa a la base, d'aspecte encoixinat, de fins a 5-10 cm d'alçada i 20-30 d'amplada, que emet branques florals de fins a 15 cm d'alçada, tomentosa blanquinosa (presenta pilositat curta però densa, com una mena de borra fina); les fulles basals de 0,7-2 cm, bipinnatisectes o bipalmatisectes. Les flors presenten una corol·la groguenca poc aparent. La floració és a la primavera-estiu.

## Distribució i hàbitat

La seva distribució natural és originària del sud d'Europa, des del centre de la península Ibèrica fins al sud-est d'Ucraïna. Apareix en savinars (Juniperus phoenicea) o alzinars (Quercus ilex). Present en els matollars xeroacàntics de les muntanyes mediterrànies de Catalunya (900-2.000 m.s.m.). Present al País Valencià. No el trobarem a les Illes Balears.

## Taxonomia

Aquest tàxon va ser publicat per primer cop l'any 1810 a l'obra Horti Academici Taurinensis Stirpium pel botànic italià Giovanni Battista Balbis.

### Subespècies

Dins d'aquesta espècie es reconeixen les següents subespècies:
* Artemisia pedemontana subsp. assoana (Willk.) Rivas Mart.
* Artemisia pedemontana subsp. pedemontana

## Cultiu

Necessita una humitat baixa i sol. Els seus requeriments edàfics són: viu en terrenys calcaris i s'adapta bé a les rocalles i als sòls molt pedregosos. Tolera els terrenys pobres i requereix un bon drenatge. El pH n'és de tendència alcalina (sòls bàsics). Presenta alta resistència al fred (-28,8 a -23,4 °C). Molt apta per a rocalles i jardins alpins; entapissa els terrenys amb pendent i ben drenats.

## Referències

* ↑ «Artemisia pedemontana» a EOL. Data consulta: 26 de gener de 2015.
* ↑ «Artemisia pedemontana a The Plant List» (en anglès). [Consulta: 26 gener 2015].
* ↑ «Artemisia pedemontana». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 2 juliol 2022].
* 1 2 3 «Artemisia pedemontana» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 2 juliol 2022].
* ↑ de Bolòs, Oriol; Vigo, Josep; Masalles, Ramon M.; Ninot, Josep M. «Compostes». A: Flora Manual dels Països Catalans. 3a edició. Barcelona: PorticNatura, 2005, p. 893. ISBN 8473064003.
* ↑ http://www.carex.cat/es/default.aspx?ACCIO=PORTALENC&NIVELL=6579d32cb08575f9fcf4ae36493cc8540722f823ee4defa6b6d1e1886badafdadc239abc3aafcb39
# The Dandy Warhols

The Dandy Warhols és un grup de pop rock alternatiu, procedents d'Oregon, Estats Units. El seu primer disc Dandys rules, ok? va ser publicat el 1995, però van arribar al seu major èxit amb el single "bohemian like you", conegut popularment gràcies un anunci de telefonia mòbil. Han telonejat a The Rolling Stones i a David Bowie.

## Membres

* Courtney Taylor (veu, guitarra)
* Zia McCabe (teclats, sota)
* Brent DeBoer (bateria)
* Peter Holmström (guitarra)
* Eric Hedford (primer bateria, va abandonar el grup el 1997)

## Discografia

* "Dandy's Rule OK?" (1995)
* "...The Dandy Warhols Come Down" (1997)
* "Thirteen Tals From Urban Bohèmia" (2000)
* "Welcome To The Monkey House" (2003)
* "Come On Feel The Dandy Warhols" (2004)
* "Odditorium Or Warlords Of Mars" (2005)
* "...Earth To The Dandy Warhols..." (2008)
* "The Dandy Warhols Are Sound" (2009)
* "This Machine" (2012)
* "Distortland" (2016)
* "Why You So Crazy" (2019)
* "Tafelmuzik Means More When You're Alone" (2020)
# ThingsBoard

ThingsBoard és una plataforma o entorn de programari lliure i de codi obert amb l'objectiu d'implementar un sistema de control domèstic d'internet de les coses. ThingsBoard permet de gestionar dispositius, recollir la informació generada, anàlisi i processament de dades i visualització. ThingsBoard està sota llicència Apache 2.0

## Propietats

* ThingBoard suporta els protocols MQTT, CoAP i HTTP.
* Suporta comandes RPC (Remote Procedure Call).
* Seguretat : permet encriptació de transport per MQTT i HTTP. Autenticació de dispositius i gestió de credencials.
* Integrabilitat : AWS IoT d'Amazon, Apache Spark, Sigfox.
* Plataformes de maquinari : Arduino, ESP8266, NodeMCU, Raspberry Pi, LinkIt ONE.
* Millores de la versió 2.0 :
** Millora de l'algorisme de control.
** Definició de quotes d'usuari per a Apache Cassandra i missatges entrants.
** Interfície al sistema Modbus.
** Nou client MQTT Netty.

## Referències

* ↑ «ThingsBoard - Open-source IoT Platform» (en anglès). https://github.com.+[Consulta: 1r desembre 2017].
* ↑ «Introducing the Thingsboard Open Source IoT Gateway - DZone IoT» (en anglès). https://dzone.com.+[Consulta: 1r desembre 2017].
* ↑ «Create an MQTT Dashboard Using Thingsboard» (en anglès). http://www.steves-internet-guide.com.+[Consulta: 1r desembre 2017].
* ↑ «ThingsBoard v2.0 Release» (en anglès). https://blog.thingsboard.io.+[Consulta: 30 maig 2018].
# Matèria i Forma

Matèria i Forma és una escultura de 1980 de l'artista Josep Maria Subirachs exposada a la Casa de la Ciutat de Barcelona.

## Història

Des dels inicis de la carrera artística de Subirachs, el binomi home-dona sempre ha estat present en gran part dels seus treballs i des de punts de vista oposats, ja sigui com a fruit de la contraposició o com de la complementació entre els dos gèneres. En "Materia i Forma", l'artista al·ludeix a la creació d'Adam i Eva en el procés de separació de la matèria primigènia fins a prendre forma per convertir-se finalment en diferents gèneres.
L'escultura va ser realitzada amb travertí el 1980 i va ser oferta per l'autor a la Casa de la Ciutat de Barcelona el 1984, on es manté exposada en una petita sala del vestíbul, a prop de l'Escala d'Honor.

## Vegeu també

* Art públic de Barcelona

## Referències

* ↑ «Matèria i Forma». Art Públic. Ajuntament de Barcelona. [Consulta: 8 abril 2018].

## Bibliografia

* Lourdes Cirlot Valenzuela i José Corredor-Matheos (1990). Subirachs. Artur Ramón, D.L. ISBN 84-404-7514-4.
# Filip Cesariense

Filip Cesariense (en llatí Philippus Cesariensis Synodi Relator) va ser un escriptor religiós grec segurament nascut a Cesarea de Palestina.
A aquest escriptor se li atribueix alternativament el relat del Concili de Cesarea de l'any 196, també atribuït majoritàriament a Teòfil de Cesarea, però publicat pel jesuïta Bucherius l'any 1634 com a obra de Felip, probablement degut a un error.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0003.001/296?page=root;rgn=full+text;size=100;view=image;q1=PhilippusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Volum III.++Boston:+Little,+Brown+&+Comp.,+1867,+p. 288-289. ]
# Farga (fornal)

* Per a altres significats, vegeu «Farga (desambiguació)».
Una farga és un fornal o fogó utilitzat principalment per escalfar metalls per tal de forjar-los. Generalment és una estructura de maó o pedra, coberta de reixetes, en la que s'aviva el foc fent-hi passar un corrent d'aire horitzontal per mitjà d'una manxa manual o mecànica. També es diu farga al taller del ferrer, que generalment té un fornal com l'esmentat.

## Etimologia

La paraula farga prové del llatí fabrica ￼després de passar per una sèrie de canvis fonètics, i conservant el significat de «fàbrica». «Forjar» s'usa com a verb tant en el sentit directe de forjar un metall, com en el figurat de concebre una idea o pla.

## Impacte ambiental

Des de l'antiguitat, la metal·lúrgia i les fargues han tingut un impacte mediambiental important, amb les mines, el transport i la preparació dels minerals per la muntanya, els residus de vegades rics en metalls pesants on en minerals tòxics o també Metal·loides tòxics, via l'emissió de vapors tòxics (pel refinament del plom i del mercuri) i sobretot (abans l'aparició del carbó) amb un gran consum de bosc i carbó de Fusta, que ha contribuït a disminuir i degradar nombrosos boscos pròxims a les fargues.

## Vegeu també

* Farga
* Forja
* Ferro forjat
* Farga catalana
* Martinet
* Trompa d'aigua

## Referències

* ↑ DCVB: Farga
* ↑ farga a Optimot
* ↑ Elena Pingarrón. «Etimología de fragua». [Consulta: 2 juliol 2016].
* ↑ Houzard, Gérard, Les grosses forges ont-elles mangé la forêt ? Ann. Normandie, 30, 1980, p. 245-269.

## Enllaços externs

* Animació que mostra el procés de forjat. Arxivat 2012-07-12 a Wayback Machine. (alemany)
# Tirà terrestre cendrós

El tirà terrestre cendrós (Muscisaxicola cinereus) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones obertes i vessants pedregosos dels Andes del centre i sud de Bolívia, nord de Xile i nord-oest de l'Argentina.

## Referències

* ↑ «Tirà terrestre cendrós». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Federació Espanyola de Guiatge

La Federació Espanyola de Guiatge (Federación Española de Guidismo, FEG) estava formada per sis associacions guies de l'Estat Espanyol fins a la darrera Assemblea (gener 2008):
* Asociación Scout-Guía Vasco da Ponte (Galícia), ha abandonat la Federació. S'integra a ASDE.
* Asociación Guías de Madrid (Comunitat de Madrid), es dissolen momentàniament.
Per tant, actualment formen part de la FEG:
* Asociación Guías de Aragón (Aragó)
* Associació Guiatge Valencià (País Valencià)
* Escoltes i Guies de Mallorca (Illes Balears)
* Euskal Eskaut Gia Elkartea (Euskadi)
En total, està formada per 15 agrupaments i aproximadament 1.000 guies.
És reconeguda internacionalment per l'Associació Mundial de Noies Guies i Noies Escoltes (WAGGGS) a través del Comitè d'Enllaç del Guiatge a Espanya (CEGE).

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Federació Espanyola de Malalties Rares

La Federació Espanyola de Malalties Rares (FEDER) és una entitat fundada el 1999 i considerada la més rellevant en l'àmbit de les malalties minoritàries a Espanya ja que aplega 262 associacions amb dades del 2016.
Es calcula que a Espanya hi ha 3.000 persones afectades per aquest tipus de malalties. Segons dades de l'entitat elaborades a partir d'entrevistes, testimonis i expedients familiars, el 65% de les malalties minoritàries són greus i altament discapacitants i es caracteritzen per tenir origen genètic en un 80% dels casos, inici precoç ja que dos de cada tres casos apareixen abans dels dos anys, dolors crònics per un de cada cinc afectats i dèficit del desenvolupament motor, sensorial o intel·lectual en més de la meitat dels casos, el que comporta afectes negatius en l'autonomia personal en un de cada tres casos i pronòstic vital en joc.
L'entitat investiga les malalties minoritàries, fa activitats per visibilitzar aquestes patologies, busca diners per millorar les investigacions i ajuda les persones que les pateixen.

## Referències

* ↑ Arroyo Nogal, Rubén; Arribas de la Fuente, Avelino; Piedolobo Gómez, Jesús Mª El cortometraje en las tutorías de 2º de la ESO. Guía didáctica. Proyecto hablando se entiende la gente. Ministerio de Educación, p. 26–. ISBN 978-84-369-5217-9. (Consulta)
* 1 2 Cano Soriano, Leticia; Pastor Seller, Enrique Políticas e intervenciones ante los procesos de vulnerabilidad y exclusión de personas y territorios. Análisis comparado México-España. Dykinson, 2016, p. 277–. ISBN 978-84-9085-726-7. (Consulta)
* ↑ «Gran parte de las enfermedades raras podrían ser diagnosticadas en menos de 1 año» (en castellà), 22-02-2018. [Consulta: 15 desembre 2019].
* ↑ «La Federación Española de Enfermedades Raras recaudó en un año lo mismo que el padre de Nadia en cuatro días» (en castellà), 12-11-2017. [Consulta: 15 desembre 2019].
* ↑ «Juan Carrión, presidente de la Federación Española de Enfermedades Raras. laopiniondemurcia.es». Arxivat de l'original el 2015-11-04. [Consulta: 15 desembre 2019].
# Federació Internacional d'Esgrima

La Federació Internacional d'Esgrima és l'ens que regula aquest esport a nivell mundial.

## Referències

* ↑ «FIE - International Fencing Federation» (en castellà). Arxivat de l'original el 2017-10-17. [Consulta: 25 octubre 2017].
# The Engineer (revista)

The Engineer és una revista de divulgació tècnica amb seu a Londres on hom pot trobar els darrers avenços en enginyeria i tecnologia tant al Regne Unit com internacionals. Fou fundada el gener de 1856 i es troba entre les publicacions professionals més antigues del món. The Engineer se centra sobretot en noves tecnologies lligades a les energies alternatives i la millora de les fonts energètiques tradicionals, a avanços en bioenginyera, aviació, enginyeria naval, comunicacions, defensa o producció. També s'hi pot trobar una gran secció d'ofertes de treball per enginyers així com informació sobre convencions i cursos de formació.
El fundador fou Edward Charles Healey, un emprenedor i enginyer amb interessos financers als ferrocarrils. El diari publicava cròniques i explicava la gran quantitat de millores tècniques durant el gran desenvolupament en l'època victoriana.
Abans de la fi del segle xix, The Engineer havia cobert fites com ara el procés Bessemer per la fabricació d'acer, la invenció del telèfon o la llum per part de Thomas Edison.
Durant el següent segle i mig The Engineer reflectí no només la ràpida evolució de la tecnologia, sinó també la història de Gran Bretanya. Per exemple, en els primers anys fou testimoni de gran quantitat de projectes duts a terme per l'Imperi Britànic. Durant la Segona Guerra Mundial, la revista es va centrar en el paper dels enginyers en la lluita contra el Nazis, per exemple amb el motor Rolls-Royce Merlin desenvolupat per donar potència a l'avió de combat Supermarine Spitfire, de la Royal Air Force
Al llarg de la seua vida, la revista ha narrat altres esdeveniments com ara l'enfonsament del Titanic, l'arribada de la televisió, el llançament del Spútnik, la cooperació anglo-francesa en el Concorde.

## Enllaços externs

* The Engineer - Lloc web oficial
# Felip de Borgonya

Felip de Borgonya és el nom dels següents personatges:
* Felip de Borgonya dit Felip Monsieur (1323 - Agulhon, 1346), infant de Borgonya i comte d'Alvèrnia i Boulogne (1338-1346).
* Felip I de Borgonya dit «Felip de Rouvre» (Rouvres-en-Plaine, Dijon, 1345 - castell de Rovre, 1361), comte de Borgonya i Artois (1347-1361); d'Alvèrnia i Boulogne (1360-1361) i duc de Borgonya (1349-1361)
* Felip II de Borgonya dit «l'Ardit» (Pontoise, 1342 - Halle, 1404), príncep de França i duc de Borgonya (1363-1404), Limburg (1396-1404); Touraine (1360-1363); comte de Nevers (1384-1385), Rethel (1384-1393); de Charlorais (1390-1404), Borgonya, Flandes i d'Artois (1384-1404)
* Felip III de Borgonya dit «el Bo» (Dijon, 1396 - Bruges, 1467), comte de Flandes, Artois i Borgonya, duc de Borgonya (1419 -1467) i de Brabant i Limburg (1430-1467).
* Felip de Borgonya (bisbe) (1464-1524), -fill il·legítim de Felipe III de Borgonya «el Bo»-, bisbe d'Utrecht.