OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cineraria

Cineraria actualment es tracta com un gènere de plantes amb flors dins la família asteràcia. És natiu del sud d'Àfrica. Les espècies són herbàcies i petits arbusts. Sovint són usades com plantes ornamentals. En temps passats aquest gènere es considerava en sentit ampli incloent un nombre d'espècies de les Illes Canàries i Madeira que ara es troben al gènere Pericallis, incloent-hi la planta de jardí Pericallis x hybrida.

## Taxonomia

* Cineraria abyssinica Sch.Bip. ex A.Rich.
* Cineraria albicans N.E.Br.
* Cineraria alchemilloides DC.
* Cineraria anampoza (Baker) Baker
* Cineraria angulosa Lam.
* Cineraria aspera Thunb.
* Cineraria atriplicifolia DC.
* Cineraria austrotransvaalensis Cron
* Cineraria canescens J.C.Wendl. ex Link
* Cineraria cyanomontana Cron
* Cineraria decipiens Harv.
* Cineraria deltoidea Sond.
* Cineraria dryogeton Cron
* Cineraria erodioides DC.
* Cineraria erosa (Thunb.) Harv.
* Cineraria geifolia (L.) L.
** Othonna geifolia L.
* Cineraria geraniifolia DC.
* Cineraria glandulosa Cron
* Cineraria grandibracteata Hilliard
* Cineraria huilensis Cron
* Cineraria lobata L'Hér.
* Cineraria longipes S.Moore
* Cineraria lyratiformis Cron
** Cineraria lyrata DC.
* Cineraria magnicephala Cron
* Cineraria mazoensis S.Moore
* Cineraria mollis E.Mey. ex DC.
* Cineraria ngwenyensis Cron
* Cineraria parvifolia Burtt Davy
* Cineraria pinnata O.Hoffm. ex Schinz
* Cineraria platycarpa DC.
* Cineraria pulchra Cron
* Cineraria saxifraga DC.
* Cineraria vagans Hilliard
* Cineraria vallis-pacis Dinter ex Merxm.

## Referències

* ↑ «Cineraria L.». African Flowering Plant Database, 1850.
* ↑ Germplasm Resources Information Network (GRIN). «GRIN Species Records of Cineraria». Taxonomy for Plants. United States Department of Agriculture, Agricultural Research Service, National Genetic Resources Program, National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland. Arxivat de l'original el 2015-09-24. [Consulta: 28 novembre 2010].
* ↑ Natural Resources Conservation Service (NRCS). «Classification for Kingdom Plantae Down to Genus Cineraria L.». The PLANTS Database. United States Department of Agriculture,.
* ↑ Tropicos. «Othonna geifolia L.». Missouri Botanical Garden.
# Leny Escudero

Leny Escudéro fou un cantant francés, nascut Joaquin Leni Escudero (Aurizberri, Navarra; 5 de novembre de 1932 - Giverny, França; 9 d'octubre de 2015). Fill d'exiliats de la Guerra Civil.

## Discografia

* Escudéro sur scène
* La grande farce
* Vivre pour des idées
* Escudéro 71
* Dérivés
* La planéte des fous
* Le voyage
* Chate la liberté
* Une vie...
* Je veux toujours rester petite
* Le tiers amour

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial
# Clarissa

Clarissa és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 609 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Clarissa tenia 609 habitants, 256 habitatges, i 142 famílies. La densitat de població era de 237,5 habitants per km².
Dels 256 habitatges en un 19,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,1% hi vivien parelles casades, en un 6,6% dones solteres, i en un 44,5% no eren unitats familiars. En el 40,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 27,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,04 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,77.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 17,1% tenia menys de 18 anys, un 6,1% entre 18 i 24, un 17,9% entre 25 i 44, un 21,8% de 45 a 60 i un 37,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 52 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 70 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.125 $ i la renda mediana per família de 38.553 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.500 $ mentre que les dones 17.000 $. La renda per capita de la població era de 14.913 $. Entorn del 3,6% de les famílies i el 8,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Clarissa». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Clarissa». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Colebrook (Nou Hampshire)

Colebrook és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Hampshire. Segons el cens del 2000 tenia 2.321 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Colebrook tenia 2.321 habitants, 1.035 habitatges, i 607 famílies. La densitat de població era de 21,9 habitants per km².
Dels 1.035 habitatges en un 25,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,2% hi vivien parelles casades, en un 8,1% dones solteres, i en un 41,3% no eren unitats familiars. En el 34% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,76.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,2% tenia menys de 18 anys, un 7,2% entre 18 i 24, un 26,9% entre 25 i 44, un 27,2% de 45 a 60 i un 16,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.244$ i la renda mediana per família de 42.260$. Els homes tenien una renda mediana de 31.833$ mentre que les dones 20.383$. La renda per capita de la població era de 18.390$. Entorn del 6,5% de les famílies i el 12% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Colebrook». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Colebrook». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Colibrí de gorja ametista

El colibrí de gorja ametista (Lampornis amethystinus) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita la selva humida, boscos de roures i zones arbustives de les muntanyes des de Nayarit, Jalisco, San Luis Potosí i sud de Tamaulipas cap al sud fins Guatemala, El Salvador i el centre d'Hondures.
# Clàssica de Sant Sebastià 2011

La Clàssica de Sant Sebastià 2011 és la 31a edició de la Clàssica de Sant Sebastià i es va disputar el dissabte 30 de juliol de 2011 a Euskadi sobre un recorregut de 234 quilòmetres. La cursa començà i acabà a Sant Sebastià.
El belga Philippe Gilbert (Omega Pharma-Lotto), vencedor de les tres clàssiques ardeneses, s'imposà en solitari per davant del vencedor de l'edició de 2009, l'espanyol Carlos Barredo (Rabobank ProTeam) i el belga Greg Van Avermaet (BMC Racing Team). Philippe Gilbert aconseguirà, d'aquesta manera, la seva 14a victòria de la temporada i la quarta clàssica consecutiva puntuable pel World Tour.

## Equips

21 equips participen en aquesta edició de la Clàssica de Sant Sebastià, els 18 equips ProTour i tres equips continentals professionals: Andalucía-Caja Granada, Caja Rural i Geox-TMC.
| Núm. | Codi | Equip |
| 1-8 | RAB | Rabobank ProTeam |
| 11-18 | THR | Team HTC-High Road |
| 21-28 | LEO | Leopard Trek |
| 31-38 | RSH | Team RadioShack |
| 41-48 | LAM | Lampre-ISD |
| 51-58 | OLO | Omega Pharma-Lotto |
| 61-68 | BMC | BMC Racing Team |
| 71-77 | SBS | Saxo Bank-Sungard |
| 81-88 | SKY | Team Sky |
| 91-98 | KAT | Team Katusha |
| 101-108 | AST | Astana Qazaqstan Team |
| Núm. | Codi | Equip |
| 111-118 | GRM | Garmin-Cervélo |
| 121-126 | LIQ | Liquigas |
| 131-138 | MOV | Movistar Team |
| 141-148 | EUS | Euskaltel–Euskadi |
| 151-158 | ALM | AG2R La Mondiale |
| 161-168 | QST | QuickStep Cycling Team |
| 171-177 | VCD | Vacansoleil-DCM |
| 181-188 | GEO | Geox-TMC |
| 191-198 | CJR | Caja Rural |
| 201-208 | ACA | Andalucía-Caja Granada |

## Recorregut

L'Alt de Jaizkibel i el d'Arkale s'hauran de superar en dues ocasions en els darrers quilòmetres:
| Núm. | Nom | Km | Llargada (m) | Pendent mitjana |
| 1 | Alto de Orio | 19 | 1.500 | 4% |
| 2 | Alto de Garate | 29,4 | 2.700 | 6,3% |
| 3 | Alto de Jaizkibel | 157 | 7.800 | 6% |
| 4 | Alto de Arkale | 178,5 | 2.700 | 6,3% |
| 5 | Alto de Jaizkibel | 196,2 | 7.800 | 6% |
| 6 | Alto de Arkale | 219 | 2.700 | 6,3% |

## Classificació final

| Pos. | Ciclista | Equip | Temps | Punts UCI |
| 1 | Philippe Gilbert | Omega Pharma-Lotto | 5h 48' 52" | 80 |
| 2 | Carlos Barredo | Rabobank ProTeam | + 12" | 60 |
| 3 | Greg Van Avermaet | BMC Racing Team | + 14" | 50 |
| 4 | Joaquim Rodríguez | Team Katusha | + 14" | 40 |
| 5 | Dries Devenyns | QuickStep Cycling Team | + 14" | 30 |
| 6 | Fränk Schleck | Leopard Trek | + 14" | 22 |
| 7 | Haimar Zubeldia | Team RadioShack | + 14" | 14 |
| 8 | Samuel Sánchez | Euskaltel–Euskadi | + 14" | 10 |
| 9 | Rigoberto Urán | Team Sky | + 14" | 6 |
| 10 | Jelle Vanendert | Omega Pharma-Lotto | + 50" | 2 |

## Referències

* 1 2 Al juliol de 2014, Carlos Barredo va ser suspés per 2 anys i els resultats obtinguts del 26/10/2007 al 24/9/2011
* ↑ «Présentation:Clasica San Sebastian(World Tour)», 29-07-2011.

## Enllaços externs

* Web oficial
# Comunitat d’aglomeració del Pays de Meaux

La Comunitat d'aglomeració del Pays de Meaux (oficialment: Communauté d'agglomération du pays de Meaux) és una Comunitat d'aglomeració del departament de Sena i Marne, a la regió de l'Illa de França.
Creada al 2017, està formada per 22 municipis i la seu es troba a Meaux.

## Municipis

* Barcy
* Chambry
* Chauconin-Neufmontiers
* Crégy-lès-Meaux
* Forfry
* Fublaines
* Germigny-l'Évêque
* Gesvres-le-Chapitre
* Isles-lès-Villenoy
* Mareuil-lès-Meaux
* Meaux
* Montceaux-lès-Meaux
* Monthyon
* Nanteuil-lès-Meaux
* Penchard
* Poincy
* Saint-Soupplets
* Trilbardou
* Trilport
* Varreddes
* Vignely
* Villenoy

## Referències

* ↑ CA du Pays de Meaux

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
# Comunitat germanòfona de Bèlgica

La Comunitat germanòfona de Bèlgica (en alemany: Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens) és una de les tres comunitats lingüístiques de Bèlgica, amb competències als nou municipis de l'est de Valònia, dins la província de Lieja.
Històricament formaren part dels ducats de Limburg, de Brabant i de Luxemburg, de les Disset Províncies (successivament borgonyons, espanyoles i austriaques) fins al 1795, de França fins al 1815, de Prússia fins al 1919, de Bèlgica des del 1919 amb un intermezzo alemany del 1940 al 1945. La capital és Eupen.
No s'ha de confondre amb les tres regions federals (Valònia, Brussel·les i Flandes). Tot i el seu nom, la Comunitat germanòfona de Bèlgica és una institució política i no pas un grup de persones. Al territori hi viuen 70.400 dels 110.000 germanòfons de Bèlgica

## Municipis de la Comunitat germanòfona

* Amel (Amblève)
* Büllingen (Bullange)
* Burg-Reuland
* Bütgenbach (Butgenbach)
* Eupen (1)
* Kelmis (La Calamine)
* Lontzen
* Raeren
* Sankt Vith (Saint-Vith)

## Administració

Gaudeix d'un Parlament de la Comunitat germanòfona de Bèlgica, de 25 membres elegits que nomena un govern format per tres ministres, competents per a les afers de les persones (cultura, educació, salut…). Els afers territorials escauen a la Valònia, tot i que la regió va cedir unes competències territorials com l'urbanisme, etc. Ara ja compten amb una emissora de ràdio. La llengua oficial és l'alemany, però els francòfons tenen facilitats. La llengua escolar també és l'alemany, el francès s'ensenya des de l'escola primària com a segona llengua.
El principal diari és Grenz Echo, publicat a Eupen.

## Vegeu també

* Subdivisions de Bèlgica per a l'explicació de les competències diferents de les comunitats (lingüístiques) i les regions (territorials).

## Enllaços externs

* Deutschsprachige Gemeinschaft Pàgina Oficial de la Comunitat germanòfona de Bèlgica. (alemany)
# Concert per a clavecí núm. 5 (Bach)

El Concert per a clavecí num. 5, en fa menor, BWV 1056, és una obra de Johann Sebastian Bach, el tercer concert per a clavecí d'un conjunt de sis concerts que aparegueren en un manuscrit autògraf, actualment a la Deutsche Staatsbibliothek de Berlín, i estan datats cap al 1738. Bach podria haver compost l'obra molt abans, usant les parts d'un concert per a un o altres instruments solistes, i crear una versió per a clave adequada per a la interpretació amb aquest instrument de teclat.
Treball concís i de difícil execució. Sovint s'interpreta substituint el clavecí per un piano fet que pot modificar el concepte inicial de l'obra. El segon moviment, Largo, és un dels moviments més poètics i sublims del compositor alemany.

## Estructura i anàlisi

L'estructura de 3 moviments és la següent:
* Allegro moderato
* Largo
* Presto
La instrumentació és: clavecí solista, violí I/II, viola, i baix continu (violoncel, violone). La durada aproximada és d'uns 10 minuts.
El primer i tercer moviment probablement provenen d'un concert per a violí que estava en sol menor. El moviment central (Largo) probablement formava part d'un concert per a oboè en fa major; aquest moviment és també la Simfonia de la cantata Ich Steh mit einem Fuß im Grabe, BWV 156.

## Referències

* ↑ Mus. Ms Bach P 234
* 1 2 Werner Breig. Bach. Concertos for Harpsichord, Bärenreiter, 1999. ISMN: M-006-20451-9.
* ↑ La durada de referència és de l'enregistrament de Trevor Pinnock i The English Concert (1981, Archiv Produktion).
* ↑ Werner Breig. Notes a l'enregistrament de la integral dels concerts per a clavecí realitzat per Trevor Pinnock i The English Concert (1981, Archiv Produktion).

## Enllaços externs

* Harpsichord concertos, BWV 1052-1059, 1044 Arxivat 2008-08-27 a Wayback Machine. (PDF) - Provinent de la Bach Gesellschaft Ausgabe; de domini públic.
* Program notes Arxivat 2010-04-03 a Wayback Machine. de la Los Angeles Chamber Orchestra
# Concert per a clavecí en sol menor (Bach)

El Concert per a clavecí en sol menor, BWV 1058, és una obra de Johann Sebastian Bach que aparegué en un manuscrit autògraf, actualment a la Deutsche Staatsbibliothek de Berlín, i estan datats cap al 1738. Acompanyava els manuscrits dels concerts per a clavecí des del BWV 1052 al 1059.

## Estructura i anàlisi

L'estructura de 3 moviments és la següent:
* Allegro
* Andante
* Allegro assai
La instrumentació és: clavecí solista, violí I/II, viola, i baix continu (violoncel, violone). La durada aproximada és d'uns 14 minuts.
Probablement, aquest és el primer intent de Bach per escriure un concert per a clavecí complet. Aquesta és una transcripció del Concert per a violí en la menor, BWV 1041. Sembla que Bach no va quedar satisfet amb el resultat; la raó més probable és que va modificar molt poc les parts del ripieno, així que el clavecí va quedar massa tapat per l'orquestra i, per tant, poc eficaç per a destacar aquest instrument en solitari.
Bach no va continuar la sèrie que havia marcat amb un 'JJ' al començament d'aquesta obra. La va abandonar després d'iniciar el següent concert per a clavecí, que existeix en forma d'un fragment de nou compassos (BWV 1059); aquest concert havia de basar-se en un concert per a oboè. Alguns estudiosos actuals, adonant-se que el material coincideix amb la Cantata BWV 35, han construït una proposta de concert per a clavecí o de concert per a oboè.

## Referències

* ↑ Mus. Ms Bach P 234
* 1 2 Werner Breig. Bach. Concertos for Harpsichord, Bärenreiter, 1999. ISMN: M-006-20451-9.
* ↑ La durada de referència és de l'enregistrament de Trevor Pinnock i The English Concert (1981, Archiv Produktion).
* ↑ Werner Breig. Notes a l'enregistrament de la integral dels concerts per a clavecí realitzat per Trevor Pinnock i The English Concert (1981, Archiv Produktion).

## Enllaços externs

* Harpsichord concertos, BWV 1052-1059, 1044 Arxivat 2008-08-27 a Wayback Machine. (PDF) - Provinent de la Bach Gesellschaft Ausgabe; de domini públic.
* Program notes de la Los Angeles Chamber Orchestra Arxivat 2010-04-03 a Wayback Machine.
# Concert per a clavecí núm. 3 (Bach)

El Concert per a clavecí num. 3, en mi major, BWV 1054, és una obra de Johann Sebastian Bach, el segon concert per a clavecí d'un conjunt de sis concerts que aparegueren en un manuscrit autògraf, actualment a la Deutsche Staatsbibliothek de Berlín, i estan datats cap al 1738. Bach, per descomptat, podria haver compost l'obra molt abans, usant les parts d'un concert per a un altre instrument solista, com per exemple un violí, i crear una versió per a clave adequada per a la interpretació amb aquest instrument de teclat.

## Estructura i anàlisi

L'estructura, habitual en 3 moviments, és la següent:
* Allegro
* Larghetto
* Allegro ma non tanto
La instrumentació és: clavecí solista, violí I/II, viola i continu (violoncel, violone). La durada aproximada és de 14 minuts.
El concert per a violí en mi major, BWV 1042, va servir de model per a aquesta obra, que va ser transportat un to més avall perquè el mi més agut fos un re, el límit superior habitual en els clavecins de l'època. El procés de transcripció es basa en els mateixos principis que en el concert BWV 1053.

## Referències

* ↑ Mus. Ms Bach P 234
* 1 2 Werner Breig. Bach. Concertos for Harpsichord, Bärenreiter, 1999. ISMN: M-006-20451-9.
* ↑ La durada de referència és de l'enregistrament de Trevor Pinnock i The English Concert (1981, Archiv Produktion).
* ↑ Werner Breig. Notes a l'enregistrament de la integral dels concerts per a clavecí realitzat per Trevor Pinnock i The English Concert (1981, Archiv Produktion).

## Enllaços externs

* Harpsichord concertos, BWV 1052-1059, 1044 Arxivat 2008-08-27 a Wayback Machine. (PDF) - Provinent de la Bach Gesellschaft Ausgabe; de domini públic.
* Program notes Arxivat 2010-04-03 a Wayback Machine. de la Los Angeles Chamber Orchestra
# Colors paneslaus

Els colors paneslaus, vermell, blau i blanc, foren definits per la Convenció Paneslava de Praga de 1848 basant-se en la bandera de Rússia, la qual fou introduïda a finals del segle xvii.

## Banderes actuals amb els colors paneslaus
### Estats

* Bandera de Croàcia
* Bandera d'Eslovàquia
* Bandera d'Eslovènia
* Bandera de la República Txeca
* Bandera de Rússia
* Bandera de Sèrbia

### Entitats subestatals

* Crimea
* Regió autònoma de Gagaúsia (Moldàvia)
* República de Khakàssia (Federació Russa)
* República de Mordòvia (Federació Russa)
* Fistricte de Komi-Permyak dins el krai de Perm (Federació Russa)
* República Sèrbia (Bòsnia i Hercegovina)
* Districte autònom de Txukotka (Federació Russa)
* Província autònoma de Voivodina (Sèrbia)
* Bandera de Nova Rússia

## Banderes històriques amb els colors paneslaus

* Protectorat de Bohèmia i Moràvia (1939–1945)
* República eslovaca (1939–1945)
* República Socialista d'Eslovènia (1945–1991)
* Estat dels Eslovens, Croats i Serbis (1918)
* República Federal Socialista de Iugoslàvia (1945–1992)
* República Socialista de Croàcia (1943-1991)
* República Croata d'Herceg-Bòsnia (1991-1994)
* República Socialista de Sèrbia (1945–1992) i de la República Socialista de Montenegro (1946-1993)
* Regne de Iugoslàvia (1918–1943)
* República Federal de Iugoslàvia (1992-2003) i de Sèrbia i Montenegro (2003–2006)
* Rumèlia Oriental (1878-1885)
* Sèrbia (1992-2004)
* Txecoslovàquia (1920–1939, i 1945–1992)

## Banderes en altres colors

Països amb majories eslaves que utilitzen altres colors en les seves banderes nacionals.
* Bandera de Belarús
* Bandera de Bòsnia i Hercegovina
* Bandera de Bulgària
* Bandera de Montenegro
* Bandera de Macedònia del Nord
* Bandera de Polònia
* Bandera d'Ucraïna
* Bandera de Transnístria

## Vegeu també

* Paneslavisme
* Colors panafricans
* Colors panàrabs

## Referències

* ↑ «Origin of the flag». Flags of the World. [Consulta: 20 novembre 2015].
# Liquid Monster

Liquid Monster és el sisè àlbum pel grup alemany Brainstorm, publicat el 2005.

## Llista de Cançons

Totes les cançons són escrites i arranjades per Brainstorm.
* "Worlds Are Comin' Through" – 4:55
* "Inside the Monster" – 4:55
* "All Those Words" – 4:05
* "Lifeline" – 3:05
* "Invisible Enemy" – 4:20
* "Heavenly" – 5:33
* "Painside" – 5:42
* "Despair to Drown" – 3:51
* "Mask of Life" – 5:20
* "Even Higher" – 4:22
* "Burns My Soul" – 5:13

## Formació

* Andy B. Franck - Cantant
* Torsten Ihlenfeld - Guitarra & Veu de fons
* Milan Loncaric - Guitarra & Veu de fons
* Andreas Mailänder - Baix
* Dieter Bernert - Bateria
Font d'informació:Web Oficial de Brainstorm

## Referències

* ↑ «Brainstorm - Liquid Monster - Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives». [Consulta: 12 octubre 2018].
# Colla Castellera de Sant Boi

La Colla Castellera de Sant Boi, coneguda popularment com a Castellers de Sant Boi, fou una colla castellera de Sant Boi de Llobregat, fundada el 19 de febrer de 1994 i que va deixar d'actuar el 2007. El color de la seva camisa era el gris fosc i comptà amb uns 120 membres.
La idea de formar una colla castellera a Sant Boi va sorgir a final de 1993. La primera actuació de la colla va ser durant la Festa Major de Sant Boi de 1994, en què van descarregar un pilar de 4. Dos dies més tard, apadrinats pels Castellers de Castelldefels, van descarregar el 2 de 5, el 4 de 6 i el pilar de 4. L'any 1994 van fer castells de sis i el 6 de desembre de 1995 van descarregar el 3 de 7. Els anys 1998 i 2000 van descarregar el 4 de 7. Els millors castells aconseguits pels castellers de Sant Boi han estat el 3 de 7, el 4 de 7 i el pilar de 5. La colla va participar en la Trobada de colles castelleres del Baix Llobregat entre els anys 1995 i 2004, ambdós inclosos, i també participà en la diada dels Castellers d'Esplugues.

## Referències

* 1 2Nom i dades de la colla Arxivat 2010-10-31 a Wayback Machine.
* ↑ «Història de la fundació de la colla». Arxivat de l'original el 2010-10-31. [Consulta: 28 octubre 2010].
* ↑ «Estadístiques 1995». Arxivat de l'original el 2010-10-31. [Consulta: 28 octubre 2010].
* ↑ Josep Bargalló Valls, Un segle de castells: de 1900 a 2000 en dades, p.101
* ↑ Josep Bargalló Valls, Un segle de castells: de 1900 a 2000 en dades, p.103
* ↑ La Vanguardia, 31 octubre 2000, LA SEMANA CASTELLERA

## Enllaços externs

* Web dels Castellers de Sant Boi Arxivat 2009-12-07 a Wayback Machine.
Colles castelleres desaparegudes (llista) :
Colles que van fer castells de nou :
Colles que van fer castells de vuit :
Colles que van fer castells de set :
Colles que van fer castells de sis :
Nota: Colles que van descarregar com a mínim un castell de la gamma corresponent. Les colles en cursiva indica que només el van carregar. :
# Common Unix Printing System

CUPS o Sistema d'impressió comú d'Unix (Common Unix Printing System en anglès) és un sistema d'impressió modular per a sistemes operatius de tipus Unix que permet que un ordinador actui com a servidor d'impressió.

## Vegeu també

* LPRng

## Enllaços externs

* Common Unix Printing System - Lloc web oficial