OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Serial Experiments Lain

Serial Experiments Lain (シリアルエクスペリメンツレイン Shiriaru Ekusuperimentsu Rein) és una sèrie de TV d'animació japonesa (anime), dirigida per Ryūtarō Nakamura, il·lustrada per Yoshitoshi Abe, amb guió de Chiaki Konaka i producció de Yasuyuki Ueda a través dels estudis Triangle Staff. Fou presentada per TV Tokyo de juliol a setembre de 1998. Un videojoc de PlayStation amb el mateix nom, va ser presentat el novembre de 1998 per Pioneer LDC. El 2003 la sèrie va ser emesa a Catalunya, a través de l'espai 3xl.net de TV3. El videojoc no va arribar a ser presentat a l'Estat Espanyol.
Es tracta d'una sèrie avantguardista i amb una estructura narrativa poc habitual, i fins i tot se la considera una obra de culte. Se centra en una noia adolescent, Lain Iwakura, i la seva entrada en el món virtual, una xarxa de comunicacions semblant a internet. Viu als suburbis d'una ciutat japonesa amb la seva família de classe mitjana, tot i que la sèrie s'endinsa en ambients abstractes i poc convencionals. Explora temes filosòfics com la identitat, la realitat, les relacions, la comunicació, l'inconscient col·lectiu, les conspiracions, el futurisme, l'abast de la tecnologia, la idea de Déu i l'existència en si mateixa, en un discurs molt pròxim al Ciberpunk.
La sèrie està formada per 13 capítols, cadascun enfocat a reflexionar sobre un concepte:
* Weird
* Girls
* Psyche
* Religion
* Distortion
* Kids
* Society
* Rumors
* Protocol
* Love
* Infornography
* Landscape
* Ego
A més del videojoc i la sèrie, se'n van publicar 4 art books. Les crítiques d'arreu en general foren molt positives i destacaven la capacitat de reflexió i qüestionament filosòfic de l'obra.
# La Grange (Texas)

La Grange és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2008 tenia 4.709 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, La Grange tenia 4.478 habitants, 1.792 habitatges, i 1.146 famílies. La densitat de població era de 484,3 habitants/km².
Dels 1.792 habitatges en un 31% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,8% hi vivien parelles casades, en un 10,7% dones solteres, i en un 36% no eren unitats familiars. En el 32,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,3% tenia menys de 18 anys, un 9,2% entre 18 i 24, un 25,3% entre 25 i 44, un 19,3% de 45 a 60 i un 20,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.392$ i la renda mediana per família de 39.718$. Els homes tenien una renda mediana de 28.631$ mentre que les dones 21.023$. La renda per capita de la població era de 15.288$. Aproximadament el 9,2% de les famílies i el 13,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- La Grange». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- La Grange». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Antípatre de Roma

Antípatre de Roma（grec antic: Ἀντίπατρος, llatí: Antipater) va ser un metge romà d'origen grec contemporani de Galè (segle ii). El mateix Galè va descriure els símptomes que li van provocar finalment la mort.

## Referències

* ↑ «Antipatros 33». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
* ↑ Galé. Περὶ τῶν Περονθότων Τόπων, De Locis Affectis Vol. VIII, 4, 11
# Hacob II de Tarsus

Hacob II de Tarsus o de Tars fou patriarca de l'església armènia del 1327 al 1341.
Es va oposar obertament a les peticions del rei Lleó V d'Armènia Menor en favor de la unió amb l'església romana, que el rei necessitava per obtenir suport contra els mamelucs egipcis. Va refusar subscriure les desiderata del Papa tant sobre disciplina eclesiàstica com sobre teologia. El conflicte va arribar a un grau de màxima tensió quan el patriarca, pressionat pel rei, va amenaçar d'excomunicar-lo (1340) i el rei el va fer deposar (1341). El clergat i els nakharark van assassinar al rei el 28 d'agost de 1341 (o podria ser el 1342). El va substituir Mekhitar I de Gner.
# Holiday in the Wild

Holiday in the Wild és una pel·lícula de comèdia romàntica dels Estats Units del 2019 dirigida per Ernie Barbarash a partir del guió de Neal Dobrofsky i Tippi Dobrofsky. És protagonitzada per Rob Lowe i Kristin Davis.

## Sinopsi

La Kate, que s'acaba de separar d'en Drew, se'n va de lluna de mel tota sola, a Zàmbia. Allà es troba amb en Derek, Jonathan i Manou, un jove elefant a qui ajuda a salvar la vida...

## Repartiment

* Rob Lowe com a Derek
* Kristin Davis com aKate
* Fezile Mpela com a Jonathan
* John Owen Lowe com a Luke
* Colin Moss com a Drew
* Haley Owen com a Leslie
* Faniswa Yisa com a Aliyah
* Thandi Puren com a Trish
* Renate Stuurman com a Tabitha
* Keeno Lee Hector com a Doorman

## Referències

* ↑ «It's Beginning to Look a lot like Netflix | Holidays 2019 | Netflix», 15-10-2019.
# Pravisdomini

Pravisdomini (friülà Pravisdomini) és un municipi italià, dins de la província de Pordenone. L'any 2007 tenia 3.303 habitants. Limita amb els municipis d'Annone Veneto (VE), Azzano Decimo, Chions, Meduna di Livenza (TV), Pasiano di Pordenone i Pramaggiore (VE)

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Maurizio Siagri | Llista cívica |
# Serra de Santa Coloma

La Serra de Santa Coloma és una serra a cavall dels termes municipals de Castellcir i Collsuspina, a la comarca del Moianès. És al nord de Santa Coloma Sasserra. S'estén des del nord de la masia del Bonifet cap al nord-nord-est, fins al sud-est de la masia de l'Espina.

## Referències

* ↑ «la serra de santa coloma (moianes)» (en anglès). [Consulta: 12 maig 2023].
* ↑ «Moianès: Collsuspina-L’Espina-Santa Coloma de Sasserra-El Roure del Giol-Basses del Soler-Roques Blanques». [Consulta: 12 maig 2023].
# River Esporte Clube

* No s'ha de confondre amb Ríver Atlético Clube.
El River Esporte Clube és un club de futbol brasiler de la ciutat de Boa Vista a l'estat de Roraima.

## Història

El club va ser fundat el 22 de desembre de 1962. El club ha estat tres cops campió estatal els anys 1979, 1989 i 1994.

## Estadi

El club disputa els seus partits a l'Estadi Flamarion Vasconcelos, anomenat Canarinho. Té una capacitat màxima per a 6.000 espectadors.

## Palmarès

* Campionat roraimense:
** 1979, 1989, 1994

## Referències

* 1 2 Rodolfo Rodrigues. Escudos dos Times do Mundo Inteiro. Panda Books, 2009, p. 82.
* ↑ «Roraima State League - List of Champions». RSSSF, 13-04-2014. [Consulta: 1r juliol 2014].
* ↑ «CNEF - Cadastro Nacional de Estádios de Futebol» (PDF) (en portuguès). Confederação Brasileira de Futebol. Arxivat de l'original el 2013-09-27. [Consulta: Març 24, 2011].
# Simeó (desambiguació)

Simeó és el nom dels següents personatges:
* Simeó, segon fill del patriarca hebreu Jacob
* Simeó (personatge bíblic), ancià de Jerusalem present a la Presentació de Jesús al Temple
* Simeó I de Jerusalem, segon bisbe de Jerusalem
* Simeó el Just, summe sacerdot jueu durant l'època del Segon Temple
* Simeó bar Sabas, bisbe de Seleúcia-Ctesifon
* Simeó Escolari (segle viii), monjo romà d'Orient
* Simeó Estudita, monjo romà d'Orient
* Simeó Estulte o Simeó Sal, religiós romà d'Orient sirià
* Simeó Estilita el Vell, asceta romà d'Orient del segle V
* Simeó Estilita el Jove o Simeó Taumastorites, religiós romà d'Orient del segle vi
* Simeó d'Eucaita, arquebisbe d'Eucaita
* Simeó Gramàtic, escriptor romà d'Orient
* Simeó Heresiarca, heresiarca bogomilita o massalià
* Simeó II de Jerusalem, patriarca de Jerusalem (1084-1106)
* Simeó Logoteta, escriptor romà d'Orient
* Simeó Mamantis o Simeó el Nou Teòleg, religiós romà d'Orient.
* Simeó de Mesopotàmia, escriptor grec
* Simeó Metafrastes, escriptor romà d'Orient
* Simeó Monjo, escriptor eclesiàstic romà d'Orient
* Simeó Monjo Acoemitense, monjo grec
* Simeo Pius o Simeó el Pietós o Simeó Venerable, monjo grec romà d'Orient
* Simeó de Selèucia i Ctesifont, arquebisbe
* Simeó Set, escriptor romà d'Orient del segle XI
* Simeó Tercer o Simeó Estilita Tercer, asceta romà d'Orient del segle vii
* Simeó Taumaturg, escriptor romà d'Orient
* Simeó de Tessalònica, arquebisbe de Tessalònica
* Simeó de Trebisonda, patriarca de Constantinoble tres vegades, 1466, 1471-1474 i 1481-1486.
* Simeó de Trèveris, anacoreta del segle XI
# Partit de la llibertat i de l'Entesa

Partit de la llibertat i de l'Entesa (Hürriyet ve İtilaf Fırkası) conegut com a Entesa Liberal, fou un partit polític de l'Imperi Otomà, creat el 21 de novembre de 1911, substituint a alguns partits liberals i conservadors formats entre 1908 i 1911 i oposats al Comitè d'Unió i Progrés, del que es va escindir entre els quals els principals eren:
* Osmanlı Ahrar Fırkası, fundat el 1908
* Mutedil Hürriyetperveran Fırkası, fundat el 1909
* Ahali Fırkası, fundat el 1910 (amb representació al parlament)
* Hizb-i Cedid, fundat el 1911
Un triomf en unes eleccions parcial l'11 de desembre de 1911 els va donar molta moral però a les eleccions del 1912, manipulades pels Joves Turcs, els liberals foren derrotats. Llavors la branca militar del partit, els Halaskar Zabitan Grubu (Grup d'Oficials Salvadors) va donar un cop d'estat deposant al govern de Küçük Mehmed Said Paixà el 17 de juliol, posant al front del país un gabinet contrari als Joves Turcs (Comitè Unió i Progrés) el 21 de juliol i dissolvent la cambra (5 d'agost). Les derrotes militars turques en la guerra contra Itàlia i l'esclat de la guerra dels Balcans el 16 d'octubre de 1912 van desacreditar al govern. El 29 d'octubre el gran visir Gazi Ahmed Muhtar Paixà va deixar el pas Kıbrıslı Mehmed Kamil Paixà que va ocupar el lloc per quarta vegada. El 23 de gener de 1913 un cop d'estat el va deposar i va retornar al poder als Joves Turcs, formant govern Mahmud Şevket Paixà. Encara que el Partit de la llibertat i de l'Entesa no fou proscrit, de fet ja no es va recuperar; alguns dels seus caps es van haver d'exiliar. Un intent de cop d'estat l'11 de juny de 1913 va causar la mort del gran visir, però va fracassar i llavors la repressió es va desencadenar, i diversos dirigents del partit foren executats o exiliats.
Es va refundar el 22 de gener de 1919. Es va oposar al moviment nacionalista d'Atatürk. Cinc dels seus líders formaren part del gabinet format el 4 de març de 1919 per Damad Ferid Paixà. Progressivament membres destacats van abandonar el partit i molts es van unir a Atatürk. El juny de 1919 van formar un Mutedil Hürriyet ve İtilaf Fırkası (mutedil = moderat). Més tard es van reunificar les dues ales sota la direcció del coronel Sadik però amb influència només a la capital, però els seus líders van ser incapaços d'omplir el buit deixat per la dissolució del Comitè d'Unió i Progrés i va fracassar a les eleccions de la tardor i el partit es va dissoldre el maig del 1920.

## Referències

* ↑ «The Ottoman Empire» (en anglès). Lumen Learning. [Consulta: 14 novembre 2021].
* ↑ Philliou, Christine M. Turkey: A Past Against History (en anglès). Univ of California Press, 2021, p. 98. ISBN 0520382390.

## Bibliografia

* Djemal Pasha, Memories of a Turkish statesman 1913-1919, Londres 1922.
# Saqueig de Pineda de Mar

El saqueig de Pineda de Mar fou un atac otomà a la costa catalana de 1545.

## Antecedents

En 1542 Francesc I de França preparava la guerra contra Carles V, i va acordar amb Solimà I el Magnífic l'obertura dels ports de Marsella i Toló a les flotes otomanes. Khair ed-Din Barba-rossa va arribar a Marsella el 5 de juliol de 1543 i després de saquejar Niça es va dirigir a Toló per passar l'hivern atacar la costa catalana. Les naus Tornarien cap a Constantinoble la primavera següent, tot vorejant i saquejant les costes italianes.

## L'atac

L'1 d'agost de 1545 Turgut Reis ataca Pineda de Mar amb 11 galeres, i va incendiar la vila.

## Conseqüències

Després de la mort de Khair ed-Din Barba-rossa el 1546, Turgut va aconseguir reunir una flota amb 24 bergantins per conquerir Nàpols, però va conquerir la costa de Calàbria, i el 1550 capturà Mahdia i part de Tunis, i va atacar Benissa, Sant Joan d'Alacant i Cullera.

## Referències

* ↑ Bosch i Cuenca, Pere. «La còlera de Barba-rossa». El Punt Avui, 13-01-2019. [Consulta: 1r febrer 2020].
* ↑ Aguilera, Gemma. «Pirata a la vista! Els atacs corsaris a l'Empordà del segle xvi». Sàpiens, 07-10-2009. Arxivat de l'original el 31 de gener 2020. [Consulta: 31 gener 2020].
* ↑ del Campo i Jordà, Ferran; Lopez i Fontrodona, Sílvia. «Contribució al coneixement dels sistemes defensius principalment contra la pirateria i la seva contribució al repoblament de la costa de l'alt Maresme». A: Primer Congrés d'Història Moderna de Catalunya. Edicions Universitat Barcelona, 1984, p. 26. ISBN 8475281540.
* ↑ Furió, Antoni. Història del País Valencià. Tres i Quatre, 2001, p.301. ISBN 8475026311.
# Llanesco (cràter marcià)

Llanesco és un cràter d'impacte del planeta Mart situat al nord del cràter Izendy, a 28.5° sud i 101.2° oest. L'impacte va causar un clavill de 19 quilòmetres de diàmetre arribant a una profunditat de 750 metres. El nom va ser aprovat el 1991 per la Unió Astronòmica Internacional; fent, amb un error, referència a la localitat de Llanes, Espanya.
Segons les dades de l'agència científica United States Geological Survey, l'edat d'aquesta zona i voltants estaria compresa entre els 3,8 i 1,8 bilions d'anys enrere, a entre l'Era Noeica i l'Era Hespèrica.

## Referències

* ↑ "Llanesco (cràter marcià)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ «Integrating global-scale mission datasets – understanding the martian crust.». lpi.usra.edu. [Consulta: 22 octubre 2007].
# Can Torrents (Sant Quirze Safaja)

Mas Torrents o els Torrents és una masia del terme municipal de Sant Quirze Safaja, al Moianès. Ja està esmentat el 1370.
La casa és orientada de cara a llevant, construïda en planta baixa, pis i golfa, obertures d'arc pla, de pedra, a la porta d'entrada i les finestres centrals. En la documentació antiga també es troba en singular: el Torrent o el mas Torrent. El propietari es diu avui (2009) de cognom Ferrer, però és net d'una dona que encara va portar el cognom Torrents.
Està situada en el sector central del terme, al costat de llevant del poble i al peu de la carretera BV-1341, a 700 metres de Sant Quirze Safaja. És a prop i al nord-oest del Cerdà.

## Referències

* ↑ Pladevall i Font, Antoni. «Els antics masos de Sant Quirze». A: Història de Sant Quirze, p. 13. citat per: Garcia-Pey i Pey, Enric. «Torrents, el; elmas Torrents». A: Recull onomàstic de Sant Quirze Safaja (pdf). Barcelona: Societat d'Onomàstica & Institut Cartogràfic de Catalunya, 2007 (2009), p. 15, 144, 209, 210-201 [Consulta: 22 abril 2020]. Arxivat 2015-06-10 a Wayback Machine.
* 1 2 Garcia-Pey, 2009, p. 210.
* ↑ «Can Torrents en el seu entorn». Vissir. Institut Cartogràfic de Catalunya. [Consulta: 22 abril 2020].
# Dirck Cornelis de Hooch

Dirck Cornelis de Hooch (La Haia, 1613 - Kaliningrad, 1651) fou un pintor de retrats barroc neerlandès, de l'Edat d'Or neerlandesa.

## Biografia

Nascut el 1613 a la Haia, era un fill d'un holandès algutzir, Cornelis de Hooch i la seva esposa]Jannetje Dirx van Doverschey. Va pintar retrats i va ser alumne del pintor Pieter Quast. Dirk era amic de Jan Jansz Buesem i Hans van Evelen (Ebeleyn), els qui van testificar en el seu nom el 1649. El 1645 es va casar amb Anna Heckselaer d'Utrecht, vídua de Pieter Hermensz Wolphes. Dirk Cornelisz va assassinar un venedor de peix anomenat Stouthart a la Haia. És de suposar que per aquesta raó, va fugir a Kaliningrad, però s'esmenta novament a la Haia el 1651 assetjant verbalment en repetides ocasions a un cert Magdaleentje Ariens Colijns. Va ser possiblement germà de Charles Cornelisz. de Hooch.

## Referències

* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«[{{{url}}} Dirck Cornelisz. de Hoogh]» (en neerlandès). RKD. [Consulta: 10 març 2016].
# Sorus

Un sorus (en llatí i anglès el plural és sori) és un grup d'esporangis (estructures que produeixen i contenen espores). En els fongs i en els líquens, els sorus estan envoltats per una cap externa. En les falgueres, els sorus formen una massa groguenca o marronosa a la vora o per sota d'una fronda fèrtil. En algunes espècies els sorus estan protegits durant el desenvolupament per una esquama o film de teixit anomenat indusi, que forma una coberta com un para-sol.
Els sorus es presenten en la generació esporòfita, els esporangis dins produeixen meiosepores haploides. Quan madura l'esporangi, l'esporangi es desplaça i permet alliberar espores.
La forma, disposició i col·locació dels sorus són sovint pistes valuoses per identificar els tàxons de les falgueres. Els sorus poden ser circulars o linears. La forma de la seva alineació és variable segons les espècies. La presència o absència d'indusium també es fa servir per identificar els tàxons.

## Galeria fotogràfica

* Phallus indusiatus. Cooktown, Queensland, Austràlia. Mostra els indusiums penjant sota el capell
* Sorus d'una falguera
* La part de sota de la fronda fèrtil de Dicksonia antarctica. Cada taca és un sorus individual
* Sorus dispersos
* Sorus linears
* Sorus cobrint tota la fronda per sota
* Sorus de falguera amb esporangis immadurs
* Sorus circulars amb esporangis madurs
* Sorus amb indusiums
* Grans sorus
# Iksane

Iksane (en àrab إكسان, Iksān; en amazic ⵉⴽⵙⴰⵏ) és una comuna rural de la província de Nador, a la regió de L'Oriental, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 8.417 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Amadeus IT Group

Amadeus IT Group, sovint coneguda com Amadeus, és una empresa proveïdora de solucions tecnològiques per a la indústria dels viatges. Va ser fundada el 1987.

## Història

Va ser creada el 1987 amb una aliança estratègica entre les aerolínies Air France, Lufthansa, Iberia L.A.E. i Scandinavian Airlines System per crear un subministrador a nivell mundial de serveis d'informació i reserves per al benefici dels viatgers i del públic en general.
L'empresa IBM va ser seleccionada com a contractista principal d'Amadeus perquè facilités un centre operatiu. El contracte amb IBM va rondar els 100 milions de dòlars. També van signar un altre contracte amb System One Corporation, filial de l'aerolínia Texas Air, perquè adaptés el seu programa informàtic System One a l'entorn europeu.
La seva seu es va situar a Madrid, el seu centre de desenvolupament es va ubicar al parc tecnològic Sophia Antípolis, a prop de Niça i el centre de dades es va situar a Erding (Alemanya). El primer director general i cap executiu va ser Curt Ekstrom.

## Referències

* ↑ Carlos Robles Piquer «Las tecnópolis». ABC de Madrid, 07-03-1989.
* ↑ «Amadeus». ABC de Madrid, 20-08-1990.
# Serra de Santa Engràcia

La Serra de Santa Engràcia és una serra del terme municipal de Tremp, antigament del de Gurp de la Conca. Pertany tota ella a la conca de la Noguera Pallaresa i, per tant, al Pallars Jussà. S'origina damunt i al nord-oest del poble de Santa Engràcia, d'on pren el nom. La seva continuïtat cap al nord-oest és el Serrat de Vilardell, pel qual connecta amb el Caramell i la Serra del Castellet, i cap al sud-est, a través del mateix poble de Santa Engràcia, amb la Serra de Costa Ampla. Pertany a aquesta serra la Roca de l'Espluga de Graller, de 1.238,4 m. alt.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cantó de Montpeller-6

El cantó de Montpellier-6 és un cantó francès del departament de l'Erau, a la regió del Llenguadoc-Rosselló. Forma part del districte de Montpeller, compta amb una part de la ciutat de Montpeller.
# Sclerophrys langanoensis

Sclerophrys langanoensis és una espècie de gripau de la família dels bufònids.
Va ser descrit com Bufo langanoensis per Largen, Tandy & Tandy el 1978. Va ser reclassificat el 2006 en el gènere Amietophrynus i una segona vegada el 2016 en el gènere del Sclerophrys.

## Hàbitat

Viu a Etiòpia, possiblement a Eritrea i possiblement a Somàlia. Viu on hi ha aigua permanent a la sabana àrida i semidesèrt. S'ha trobat als voltants de petits llacs, séquies de reg i llacs d'aigua en un paisatge que va des d'una estepa subdesèrtica de runes volcàniques, herbes xeròfiles i matolls d'espines, fins a sabana d'acàcia molt pasturada. Es reprodueix per desenvolupament larvari en llacs i estanys permanents. Segons la Llista Vermella de la UICN hi ha dades insuficients per avaluar el seu estat de conservació. El seu hàbitat minva per l'activitat humana, tot i sembla aprofitar de projectes d'irrgació.

## Referències

* ↑ Ohler, Annemarie; Dubois, Alain «The identity of the South African toad Sclerophrys capensis Tschudi, 1838 (Amphibia, Anura)» (en anglès). PeerJ, 4, 11-01-2016, pàg. e1553. DOI: 10.7717/peerj.1553. ISSN: 2167-8359. PMC: PMC4715445. PMID: 26788431.
* 1 2 SSC Amphibian Specialist Group. «Sclerophrys langanoensis» (en anglès), 2014. DOI: 10.2305/IUCN.UK.2016-3.RLTS.T54686A107347684.en.
# Mas Sastre (Torroella de Fluvià)

El Mas Sastre és una masia de grans dimensions i d'estructura complexa situada al centre del municipi de Torroella de Fluvià (Alt Empordà) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici de planta baixa i pis, amb coberta a dues vessants, que té el carener paral·lel a la línia de façana principal. Aquesta façana presenta una gran porta d'accés d'arc de mig punt, amb dovelles de pedra, i diverses obertures rectangulars amb marcs de pedra, algunes d'elles tapiades. És remarcable la finestra situada damunt la porta, amb emmarcament motllurat, guardapols i ampit. La façana lateral dreta té com a element més remarcable la porta d'accés d'arc escarser, amb una inscripció i la data del 1605.

## Història

El Mas Sastre és un edifici que té el seu origen en el segle xvi i que posteriorment ha experimentat diverses modificacions i ampliacions en funció de les necessitats derivades de l'ús agrícola. A diverses obertures de les seves façanes apareixen inscripcions relatives als segles xvi i xvii.

## Referències

* 1 2 «Mas Sastre». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 agost 2014].