OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Alex Oxlade-Chamberlain

Alexander Mark David "Alex" Oxlade-Chamberlain / ˌɒksleɪd tʃeɪmbərlɪn / (Portsmouth, Anglaterra, 15 d'agost del 1993) és un futbolista anglès, que juga com a migcampista amb el Beşiktaş JK, i a la Selecció de futbol d'Anglaterra.

## Palmarès
### Arsenal FC

* 3 Copes angleses: 2013-14, 2014-15, 2016-17.
* 3 Community Shield: 2014, 2015, 2017.

### Liverpool FC

* 1 Campionat del Món de Clubs: 2019.
* 1 Lliga de Campions de la UEFA: 2018-19.
* 1 Supercopa d'Europa: 2019.
* 1 Premier League: 2019-20.
* 1 Copa de la Lliga anglesa: 2021-22.

## Referències

* ↑ «Player Profile: Alex Oxlade-Chamberlain». Premier League [Consulta: 31 juliol 2012]. Arxivat 6 de juliol 2015 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2015-07-06. [Consulta: 8 novembre 2015].

## Enllaços externs

* Fitxa d'Alex Oxlade-Chamberlain al web del Liverpool F.C.
* Fitxa d'Alex Oxlade-Chamberlain al web de Football Association
Alex Oxlade-Chamberlain amb la selecció anglesa - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol d'Anglaterra – Eurocopa 2012
1 Hart •
2 Johnson •
3 A. Cole •
4 Gerrard •
5 Kelly •
6 Terry •
7 Walcott •
8 Henderson •
9 Carroll •
10 Rooney •
11 Young •
12 Baines •
13 Green •
14 Jones •
15 Lescott •
16 Milner •
17 Parker •
18 Jagielka •
19 Downing •
20 Chamberlain •
21 Defoe •
22 Welbeck •
23 Butland •
Entrenador: Hodgson
Selecció de futbol d'Anglaterra – Copa del Món de Futbol 2014
1 Hart •
2 Johnson •
3 Baines •
4 Gerrard  •
5 Cahill •
6 Jagielka •
7 Wilshere •
8 Lampard •
9 Sturridge •
10 Rooney •
11 Welbeck •
12 Smalling •
13 Foster •
14 Henderson •
15 Chamberlain •
16 Jones •
17 Milner •
18 Lambert •
19 Sterling •
20 Lallana •
21 Barkley •
22 Forster •
23 Shaw •
Entrenador: Hodgson :
# Multifuncionalitat de l'agricultura

La multifuncionalitat de l'agricultura és una concepció de l'agricultura basada en tres funcions: la funció econòmica, la funció d'ocupació i ordenació del territori i la funció de conservació i manteniment del medi ambient i el paisatge. El concepte està relacionat amb la teoria econòmica de la producció agrària (producció conjunta i les externalitats) i ha sigut objecte de debats en les reunions de la FAO i la OCDE.
Aquesta concepció pensa la contribució de l'agricultura al desenvolupament rural, el manteniment del medi ambient i el paisatge i la seguretat alimentària. Es parla, així, de tres funcions:
* Funció primària: la producció de matèries primeres i aliments i la seguretat alimentària.
* Funció ambiental: la biodiversitat, la protecció davant els riscos naturals, el paisatge, el suport de les activitats recreatives i el marc del turisme rural.
* Funció social: la protecció del patrimoni cultural i el treball (que implica la viabilitat de les àrees rurals).
La preocupació apareix al Consell Europeu de Luxemburg de desembre de 1997. La definició formal va fer-se uns anys després, el 1999, per part de la Comissió Europea en l'informe per al Comité Especial d'Agricultura.
Existeix un "Grup d'amics de la multifuncionalitat" en el qual hi participa la Unió Europea, Maurici, el Japó, Corea del Sud, Suïssa i Noruega. Ha fet diverses conferències internacionals per a parlar sobre les preocupacions no comercials de l'agricultura.

## Referències

* 1 2 3 Trueba Herranz, 2003, p. 30.
* ↑ Trueba Herranz, 2003, p. 31.
* ↑ Atance Muñiz, 2003, p. 251.
* ↑ Atance Muñiz, 2003, p. 250.

## Bibliografia

* Tió Saralegui, Carlos (coord.). Las subvenciones agrarias europeas a debate. Madrid: Akal, 2003. ISBN 9788446021476.
** Trueba Herranz, Daniel. «1. Las ayudas al sector agrario en la UE. Condicionantes internos y externos». A: ídem, 2003, p. 13-44.
** Atance Muñiz, Ignacio. «10. La provisión de bienes ambientales en el contexto de la multifuncionalidad agraria». A: ídem, 2003, p. 247-274.
# Euzois

Euzois (en grec antic: Εὐζώιος) mort l'any 154, va ser bisbe de Bizanci sis anys, del 148 al 154.
Va succeir al bisbe Atenodor. Va ser testimoni de la persecució dels cristians per part de l'emperador Antoní Pius. El va succeir Llorenç I.

## Referències

* ↑ «Euzoios» (en grec). Ecumenic Patriarchate of Constantinople. [Consulta: 22 juny 2023].
# Mornese

Mornese és un municipi situat al territori de la província d'Alessandria, a la regió del Piemont (Itàlia).
Limita amb els municipis de Bosio, Casaleggio Boiro, Montaldeo, Parodi Ligure.
Pertanyen al municipi les frazioni de Mazzarelli i Nucleo Benefizi.

## Galeria fotogràfica

* Vista del poble
* Vista des del Castell Doria
* Castello Doria
* Església de Sant Silvestre
* Ajuntament
# Mosquer superb

El mosquer superb (Nephelomyias pulcher) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos dels Andes, de Colòmbia, nord-oest i nord-est de l'Equador i sud-est del Perú.

## Referències

* ↑ «Mosquer superb». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/06/2021(català)
# Fall

«Fall» té aquests significats:
* Penya-segat produït per l'enfonsament parcial d'un terreny
* escletxa (geologia) entre dues penyes
* Fall (pel·lícula), thriller del 2022.
# Murray Rothbard

Murray Rothbard Newton (2 de març de 1926 - 7 de gener de 1995) va ser un economista, historiador, teòric polític, anarquista i llibertari estatunidenc pertanyent a l'Escola Austríaca d'Economia, que va ajudar a donar forma al llibertarisme.
Es va llicenciar en Matemàtiques i Economia a la prestigiosa Universitat de Colúmbia l'any 1945 i es va doctorar en Filosofia el 1956 sota la tutela de Joseph Dorfman. A partir de les tesis austríaques de l'ordre espontani i del rebuig a la planificació central va arribar a les conclusions dels anarcoindividualistes del segle xix juntament amb aportacions pròpies, al que va denominar anarcocapitalisme. Sostenia que "qualsevol servei que veritablement presti el govern podria ser subministrat en forma molt més eficient i moral per l'empresa privada i cooperativa". Segons Rothbard les actuals funcions de l'Estat es divideixen en dues: les que cal eliminar, i aquelles que cal privatitzar.
Rothbard va tractar de dominar i de reformular una infinitat de matèries: economia, ètica, filosofia política, política, metodologia, història econòmica, història del pensament econòmic o història nord-americana. De tots aquests temes va escriure àmpliament en els seus gairebé 25 llibres. Rothbard va ser sobretot un economista, malgrat els seus diversos àmbits d'estudi i un dels pocs que va estudiar als economistes anteriors a Adam Smith, com ara els escolàstics i els fisiòcrates.
Amb 36 anys escriu la seva obra magna L'home, l'economia i l'Estat. Aquest llibre (amb les seves gairebé 1.500 pàgines) és una de les dues grans obres de l'Escola Austríaca d'Economia juntament amb L'Acció Humana de Ludwig von Mises. El mateix Mises la va definir com "una contribució transcendental per a l'economia".
A la "llei de Rothbard", Rothbard suggereix que una persona d'un altre talent s'especialitza i se centra en una àrea en la qual és més feble o simplement equivocada. O com sovint ha assenyalat: "cadascú s'especialitza en el que és pitjor". En un exemple, parla del temps al costat de Ludwig von Mises:
| « | En tots els anys que vaig concórrer al seu seminari i estava amb ell, mai es va referir a la política internacional. Si era un intervencionista en afers externs, mai ho vaig saber. Això és una violació a la llei de Rothbard, que consisteix que les persones tendeixen a especialitzar-se en el que són pitjors. Henry George, per exemple, és excel·lent en tot excepte la terra, de manera que escriu sobre terra el 90% del temps. Milton Friedman és excel·lent en tot menys en moneda, de manera que es concentra en moneda. Mises, però, i Kirzner també, sempre van treballar en allò en què eren els millors. | » |

## Referències

* ↑ Vincent, Andrew. Modern Political Ideologies (en anglès). 3a edició. John Wiley & Sons, 2009, p. 116. ISBN 1444311050.
# Aloe succotrina

Aloe succotrina és una espècie de planta suculenta del gènere dels àloes dins la família de les asfodelàcies nativa de Sud-àfrica. D'aquesta planta s'extreu el sèver sucotrí, emprat antigament en medicina per les seves propietats com a purgant.

## Referències

* ↑ «Aloe succotrina» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 1r maig 2023].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Sever». A: Diccionari català-valencià-balear. Palma: Moll, 1930-1962. ISBN 8427300255.
# Aloeu

Aloeu (en grec antic Ἀλωεύς) va ser, segons la mitologia grega, un fill de Posidó i de Cànace.
Segons Apol·lodor, va fundar la ciutat d'Alos, a Etòlia. Es va casar amb Ifimèdia, filla de Tríopas amb la que va tenir una filla, Pàncratis. La seva dona es va unir amb Posidó, del qual va tenir dos fills, els gegants Otos i Efialtes, uns bessons anomenats Aloïdes pel nom del seu pare adoptiu.
Aloeu es va casar amb Eribea en segones núpcies. Aquesta Eribea va ser la qui va revelar a Hermes on els Aloïdes tenien tancat a Ares, després que aquest hagués mort Adonis.

## Referències

* ↑ Pseudo-Apol·lodor. Biblioteca, I, 7, 4
* ↑ Homer. Odissea, XI, 305
# Alfred Manessier

Alfred Manessier (Saint-Ouen (Somme), 5 de desembre del 1911 - Orleans, 1 d'agost del 1993) va ser un pintor abstracte francès, deixeble de Roger Bissière. Després d'un retir en un monestir trapenc durant la Segona Guerra Mundial, Manessier es va dedicar cada cop més a l'expressió de significats espirituals a través de la pintura abstracta, i dissenyà vitralls per a nombroses esglésies. És considerat un dels exemples més destacats de l'abstracció expressiva de l'Escola de París de la postguerra, i va tenir una gran influència en els artistes tachistes.

## Referències

* ↑ Diccionari d'Art Oxford. Ed. 62 Barcelona 1996
# Fargesia

Els bambús Fargesia són un gènere de la família Poaceae i de la subfamília bambusoides.
El gènere Fargesia és una varietat de bambús petits i mitjans que creix en boscos de coníferes de l'Est i de l'oest de la Xina. En xinès se'ls anomena jian zhu (xinès: 箭竹; pinyin: jiǎnzhú), amb el significat de bambú de fletxa. En aquest moment s'encabeixen en aquest gènere unes 90 espècies reconegudes, encara que les anàlisis morfològiques i genètiques sembla que en mouran moltes als gèneres Thamnocalamus, Yushania i Borinda. El nom científic deriva del missioner i botànic francès Paul Guillaume Farges. Els Fargesia són unes de les plantes que sobreviuen en condicions més difícils, però el seu creixement és poc invasiu. El seu creixement en arbustos tancats ha afavorit que es puguin adquirir a preus econòmics en molts vivers occidentals de plantes.
En alguns casos es considera aquest gènere com a sinònim de Thamnocalamus.

## Principals espècies

* Fargesia albocerea
* Fargesia alpina
* Fargesia caduca
* Fargesia collina
* Fargesia crispata
* Fargesia densiflora
* Fargesia dracocephala
* Fargesia elegans
* Fargesia exposita
* Fargesia fractiflexa
* Fargesia hygrophylla
* Fargesia lushuiensis
* Fargesia murielae
* Fargesia nitida
* Fargesia obliqua
* Fargesia parvifolia
* Fargesia robusta
* Fargesia rufa
* Fargesia sagittatinea
* Fargesia scabrida
* Fargesia semicoriacea
* Fargesia similaris
* Fargesia sylvestris
* Fargesia ungulata
* Fargesia utilis
* Fargesia vicina
* Fargesia violascens

## Bibliografia

* ↑ De-Zhu Li, Zhenhua Guo, Chris Stapleton Fargesia rufa, article a Flora of China Vol. 22 Beijing: Science Press; St. Louis: Missouri Botanical Garden Press, 2007
# Muralles de Sant Eloi

Muralles de Sant Eloi és una obra de Tàrrega (Urgell) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

L'ermita de Sant Eloi es troba envoltada exteriorment per un seguit de miradors-muralla que alhora han anat conjugant aquesta funció. Realitzats en forma de torres de planta de fàcil accés, per escales posteriors, donen al balcó de la ciutat de Tàrrega aportant unes vistes generals de la ciutat úniques.

## Història

Aquestes torres no han tingut mai una funció únicament defensiva, ja que també són elements estructurals importants sostenint el desnivell de terres on s'alça l'ermita de Sant Eloi.

## Referències

* 1 2 «Muralles de Sant Eloi». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 gener 2017].
# Musaranya de l'Ussuri

La musaranya de l'Ussuri (Crocidura lasiura) és una espècie de musaranya del gènere Crocidura de distribució asiàtica (Corea del Nord, Corea del Sud, Rússia i la Xina). És comuna i estesa, i és una de les musaranyes més grosses que es troben a la regió, amb un pes adult de 14 a 25 g.

## Referències

* ↑ Hutterer, Rainer. Wilson, D. E., i Reeder, D. M. (ed.). Mammal Species of the World. 3a edició. Johns Hopkins University Press, 2005, p. 236–237. ISBN 0-801-88221-4.
* ↑ «The IUCN Red List of Threatened Species» (en anglès). International Union for Conservation of Nature and Natural Resources. [Consulta: 26 abril 2009].
# Exposició Universal de París (1900)

L'Exposició Universal de París (1900) va tenir lloc del 15 d'abril al 12 de novembre de 1900 a París, França.
L'Exposició situada en una superfície de 120 hectàrees, va ser visitada per 50.860.801 visitants. Van participar-hi 58 països i va tenir un cost total de 18.746.186 dòlars.
L'estació d'Orsay (ara Museu d'Orsay), el Petit Palais, el Grand Palais i el pont Alexandre III van ser construïts per a celebrar l'exposició universal. El Petit Palais i el Grand Palais van ser construïts sobre l'emplaçament del Palau de la Indústria, bastit per una altra exposició, precedent, i universal (1855).
Una gran sínia va ser construïda a l'avinguda de Suffren. Tenia un diàmetre de 100 metres i va ser demolida el 1937, i s'hi va exposar el telescopi refractor acromàtic més gran mai construït, en el qual es va utilitzar una lent de 125 cm de diàmetre.
Els Jocs Olímpics d'Estiu 1900 van ser organitzats a París durant l'exposició.

## Galeria d'imatges

* Entrada principal de l'exposició.
* El Grand Palais.
* El Petit Palais.
* L'antic Palau del Trocadéro.

## Referències

* ↑ Launay, Françoise «The Great Paris Exhibition Telescope of 1900» (en anglès). Journal for the History of Astronomy, 38, 27, pàg. 459–475 [Consulta: 5 desembre 2021].

## Bibliografia

* Alexander C. T. Geppert: Fleeting Cities. Imperial Expositions in Fin-de-Siècle Europe, Basingstoke/New York: Palgrave Macmillan, 2010. (anglès)
* Richard D. Mandell, Paris 1900: The great world's fair (1967) (anglès)

## Vegeu també

* Cinéorama

## Enllaços externs

* Exposición Universal de París - 1900 Fotografies
# Faller

Un faller és un membre d'una comissió fallera o d'una falla. Els fallers són els que organitzen i preparen les festes durant tot l'any, replegant diners (amb quotes, loteries, rifes, etc.), i els que més en gaudeixen en el seu moment. La seu de cada comissió és generalment una casa o baix, que pren el nom de casal faller.
Cada comissió tria, d'entre els fallers, un president de la comissió, i d'entre les falleres, la Fallera Major (entre les jóvens, i de vegades no tan jóvens, de la falla) i la Fallera Major Infantil (entre les xiquetes), que faran durant tot l'any de representació de la comissió en tots els actes de la falla.

## Falleres Majors

    Vegeu Falleres Majors de València
De totes les falleres majors de les comissions, se'n trien dues corts d'honor (una per a la futura fallera major i una altra per a la fallera major infantil, que arreplega, segons el jurat, les falleres més boniques i amb més gràcia. Les Corts d'Honor acompanyaran en molts actes a les futures falleres majors. Més tard, de les corts d'honor, se'n trien finalment la Fallera Major de València i la Fallera Major Infantil de València, moment que és esperat amb impaciència pels fallers, ja que és un gran honor tindre una fallera major de la comissió. Poc més tard es fa la proclamació d'estes dos falleres, que duraran tot un any.

## Indumentària

Potser el més destacat dels fallers i, sobretot, de les falleres, és la seua indumentària. El vestit de fallera és tota una obra d'art i pot costar, entre el mateix vestit i el pentinat (incloent peineta i altres complements), fins a sis mil euros. Els fallers i falleres s'engalanen per als actes especials, en particular: la presentació, la proclamació i l'ofrena.

## Referències

* ↑ «Faller». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ El “contrato” de la Fallera Mayor de Valencia y su Corte de Honor, cadenaser.com, 18 de novembre de 2016
* ↑ «Faller». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Indumentària valenciana a valenciablog
* ↑ Vocabulari de la indumentària Arxivat 2016-12-20 a Wayback Machine. al web de la Diputació Provincial de València
* ↑ LA DIFERENCIA ENTRE EL TRAJE DE “FALLERA” Y EL DE “VALENCIANA”
# Fallen Angels

«Fallen Angels» té aquests significats:
* Fallen Angels (pel·lícula), pel·lícula hongkonguesa de 1995 dirigida per Wong Kar-wai
* Fallen Angels (sèrie de televisió), sèrie estatunidenca de 1993 emesa per Showtime
* Fallen Angels (obra de teatre), peça teatral de 1925 escrita per Noël Coward
* Fallen Angels, nom anterior del grup de metalcore suec Sonic Syndicate
* Fallen Angels (àlbum de Bob Dylan), àlbum d'estudi de Bob Dylan de 2016
* Fallen Angels (àlbum de Venom), àlbum d'estudi de Venom de 2011
# Vieja fenestrata

Vieja fenestrata és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 25 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des del riu Papaloapán fins al riu Chachalacas.

## Referències

* ↑ Fernández-Yépez, A. 1969. Contribución al conocimiento de los cichlidos. Evencias Núm. 22: 7 unnum. pp., Pls. 1-10.
* ↑ BioLib
* 1 2 «Vieja fenestrata» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). TFH Publications, 1993. ISBN 9780866224222.
* Conkel, D., 1993. Cichlids of North and Central America. T.F.H. Publications, Inc., Estats Units.
* Fernández-Yépez, A. 1969. Contribución al conocimiento de los cichlidos. Evencias Núm. 22: 7 unnum. pp., Pls. 1-10.
* Günther, A. 1860. On new reptiles and fishes from Mexico. Proceedings of the Zoological Society of London. 1860 (pt 2): 316-319.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kullander, S.O., 2003. Cichlidae (Cichlids). p. 605-654. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Platja d'en Robert

La platja d'en Robert és una platja del municipi del Port de la Selva (Alt Empordà), situada en una zona urbanitzada entre la platja de Cap de Bol, al sud, i la platja del Racó del Bell Fons, del municipi de Llançà, al nord. Orientada al nord, està formada per sorra i graves de color grisós. Té una longitud de 48 m i una amplada mitjana de 24 m. S'hi accedeix des del camí de ronda baixant per unes escales de fusta. Davant de la platja hi ha l'illa de les Planasses d'en Robert.

## Referències

* ↑ «Platja d'en Robert». Costa Brava's.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
# Rocs de la Torre de Senyús

Els Rocs de la Torre de Senyús, és una formació muntanyosa del terme de Conca de Dalt, dins de l'antic municipi d'Hortoneda de la Conca, al Pallars Jussà, en l'àmbit de l'antic poble de Perauba.
Estan situats al sector nord-oriental del terme, a la dreta de la llau de Perauba i al sud-est del Forcat de les Llaus, sota la Solana de la Torre de Senyús, a l'extrem nord-occidental de la Rebolleda. Al seu nord-oest, a la dreta del torrent de Perauba, es troben els Rocs de la Torre, amb els quals sovint es confonen, atesa la similitud de noms.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer un pas d'aproximació
# Mètode del cercle de Hardy-Littlewood

En matemàtiques, el mètode del cercle de Hardy–Littlewood és una de les tècniques més utilitzades en teoria de nombres analítica. Els seus creadors foren G. H. Hardy i J. E. Littlewood, que el desenvoluparen en una sèrie d'articles sobre el problema de Waring.

## Història

La idea inicial s'atribueix normalment a la col·laboració de Hardy amb Srinivasa Ramanujan anys abans, el 1916 i 1917, quan tractaren asímptotes de la funció partició. La idea és seguida per molts altres investigadors, com Harold Davenport i Ivan Matvéievitx Vinogràdov, que modificaren lleugerament la formulació (traslladant-la de l'anàlisi complexa a sumes exponencials), sense canviar les línies generals. Seguiren centenars d'articles, i a 2013 se seguien publicant nous resultats. El mètode és l'objecte d'una monografia de Robert Charles Vaughan (1997).

## Referències

* Apostol, Tom M. Modular functions and Dirichlet series in number theory. 2a ed. Berlin (Nova York): Springer-Verlag, 1990. ISBN 978-0-387-97127-8.
* K. K. Mardzhanishvili, «Ivan Matveevich Vinogradov : a brief outline of his life and works», a I. M. Vinogradov, Selected works (Berlin, 1985).
* Rademacher, Hans «On the expansion of the partition function in a series». Annals of Mathematics. Second Series, 44, 1943, pàg. 416–422. DOI: 10.2307/1968973. MR 0008618.
* Vaughan, R. C.. The Hardy–Littlewood Method. 125. 2a ed. Cambridge University Press, 1997 (Cambridge Tracts in Mathematics). ISBN 9780521573474.
# Golf del Lleó

El golf del Lleó (en occità golf del/dau Leon) és una petita part de la mar Mediterrània que se situa vora el litoral sorrenc empordanès, rossellonès, llenguadocià i provençal, des dels Pirineus (al cap de Creus) fins a Toló, segons la majoria de la cartografia consultable.
El riu Roine s'aboca al golf al seu extrem nord tot formant-hi un vast delta; altres que s'hi aboquen rius són el Tec, el Tet, l'Aude, l'Orb, l'Erau i el Vidorle.
El vent catabàtic predominant a l'àrea del golf és el que baixa per la vall del riu, la tramuntana o el mestral, i és el que desferma els temporals més importants de la Mediterrània occidental, amb onatge que pot arribar a ultrapassar els 8 metres d'alçada.

## Etimologia

El nom actual del golf va aparèixer almenys al segle XIII (en llatí sinus Leonis, mare Leonis) i podria venir de la comparació del vent amb un lleó, suggerint que aquella part del mar seria tan perillosa com un lleó per la virulència dels seus i les sorprenents onades que amenacen els vaixells dels mariners i pescadors que coneixen aquells perills.

## Referències

* ↑ «golf del Lleó». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 26 novembre 2023].
* ↑ Riera i Aragó, Victòria; Lloret Romanach, Josep «El medi marí del cap de Creus i el golf de Roses». Revista de Girona, 236, 2006, pàg. 74. ISSN: 0211-2663.
* ↑ Portillo, Germán. «Golf de Lleó: característiques, biodiversitat i importància». Metereologia en red, 15-07-2021. [Consulta: 26 novembre 2023].
* ↑ Esteban, A. «Vent catabàtic». Metereologia en red, 03-01-2012. [Consulta: 26 novembre 2023].
* ↑ Fontserè, Eduard. La Tramuntana empordanesa i el mestral del golf de Sant Jordi. Institut d'Estudis Catalans, 1950, p. 55.
* ↑ Facultat de Nàutica de Barcelona. «Climatologia». A: Apunts de meteorologia. Universitat Politècnica de Catalunya, 2011, p. 24.
* ↑ Mistral, Frédéric. Nerto: poema de Federico Mistral : seguido de algunos cuentos del mismo autor (en castellà). L. Gonzalez y Ca, Editores Pontificios, 1903, p. 209.