OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Crypt4you

Crypt4you és un nou format de MOOC (Massive Open Online Course) de caràcter gratuït i especialitzat en la seguretat de la informació. Aquesta plataforma d'aprenentatge, que va esdevenir el primer curs en llengua castellana de seguretat de la informació, va néixer el 15 de març de l'any 2012 dins de la "Red Telemática de Criptografía y Seguridada de la Información Criptored" de la Universidad Politécnica de Madrid.
La iniciativa Crypt4you ofereix una nova sessió cada 15 dies. Aquestes sessions estan desenvolupades per investigadors i professors que formen part de Criptored. La seva voluntat és la de convertir-se en l'Aula Virtual de parla castellana de referència en seguretat de la informació.
L'any 2017 els seus cursos superen les 888.500 visites, confirmant i atorgant una rellevància a les seves propostes formatives online. Els cursos que ofereix Crypt4you són, seguint el seu ordre de publicació: Algorisme RSA, Privacitat i protecció de comunicacions digitals, Computació i criptografia quàntica, Sistemes de pagament electrònic, Criptografia amb corbes el·líptiques i Introducció a la seguretat informàtica i criptografia clàssica. Cal destacar, que els quatre primers cursos estan acabats, però els dos últims encara estan en fase de desenvolupament.
Criptored, més enllà d'aquest, també desenvolupa altres projectes de formació masiva com per exemple els cursos avançats de seguretat online, l'Enciclopèdia Visual de SEguretat de la Informació Intypedia i les Càpsules Formatives Thoth.

## Referències

* ↑ «Crypt4you – Aprende criptografía y seguridad informática de otra forma y GRATIS» (en espanyol europeu). [Consulta: 1r novembre 2017].

## Enllaços externs

* «Crypt4you» (en castellà), 01-01-2012. Arxivat de l'original el 26 de desembre 2014. [Consulta: 1r novembre 2017].
# Cryptanthus

Cryptanthus és un gènere de la família botànica de les bromeliàcies, subfamília bromeliòidia. El nom del gènere prové del grec “cryptos” (amagat) i “anthos” (flor). Aquest gènere té dos subgèneres reconeguts: el subgènere tipus i Hoplocryptanthus Mez. Totes les espècies d'aquest gènere són endèmiques del Brasil.

## Taxonomia

| Cryptanthus acaulis (Lindley) Beer var. ruber hortus ex Beer Cryptanthus alagoanus Leme & J.A. Siqueira Cryptanthus arelii H. Luther Cryptanthus argyrophyllus Leme Cryptanthus bahianus L.B. Smith Cryptanthus beuckeri E. Morren Cryptanthus bibarrensis Leme Cryptanthus bivittatus (Hooker) Regel var. atropurpureus Mez Cryptanthus bromelioides Otto & Dietrich Cryptanthus burle-marxii Leme Cryptanthus capitatus Leme Cryptanthus caracensis Leme & E. Gross Cryptanthus caulescens I. Ramírez Cryptanthus colnagoi Rauh & Leme Cryptanthus coriaceus Leme Cryptanthus correia-araujoi Leme Cryptanthus crassifolius Leme Cryptanthus delicatus Leme Cryptanthus diamantinensis Leme Cryptanthus dianae Leme Cryptanthus dorothyae Leme Cryptanthus exaltatus H. Luther Cryptanthus felixii J.A. Siqueira & Leme Cryptanthus fernseeoides Leme Cryptanthus fosterianus L.B. Smith Cryptanthus giganteus Leme & A.P. Fontana Cryptanthus glazioui Mez Cryptanthus grazielae H. Luther Cryptanthus incrassatus L.B. Smith Cryptanthus lacerdae Antoine Cryptanthus latifolius Leme Cryptanthus lavrasensis Leme Cryptanthus leopoldo-horstii Rauh | Cryptanthus leuzingerae Leme Cryptanthus lutherianus I. Ramírez Cryptanthus lyman-smithii Leme Cryptanthus marginatus L.B. Smith Cryptanthus maritimus L.B. Smith Cryptanthus microglazioui I. Ramírez Cryptanthus minarum L.B. Smith Cryptanthus odoratissimus Leme Cryptanthus osiris W. Weber Cryptanthus pickelii L.B. Smith Cryptanthus praetextus E. Morren ex Baker Cryptanthus pseudoglazioui Leme Cryptanthus pseudopetiolatus Philcox Cryptanthus pseudoscaposus L.B. Smith Cryptanthus regius Leme Cryptanthus reisii Leme Cryptanthus reptans Leme & J.A. Siqueira Cryptanthus roberto-kautskyi Leme Cryptanthus ruthiae Philcox Cryptanthus sanctaluciae Leme & L. Kollmann Cryptanthus scaposus E. Pereira Cryptanthus schwackeanus Mez Cryptanthus seidelianus W. Weber Cryptanthus sergipensis I. Ramírez Cryptanthus sinuosus L.B. Smith Cryptanthus teretifolius Leme Cryptanthus tiradentesensis Leme Cryptanthus ubairensis I. Ramírez Cryptanthus vexatus Leme Cryptanthus warasii E. Pereira Cryptanthus warren-loosei Leme Cryptanthus whitmanii Leme Cryptanthus zonatus (Visiani) Beer var. zonatus forma viridis hortus ex Mez forma fuscus (Visiani) Mez |

## Referències

* 1 2 Kew World Checklist of Selected Plant Families
* ↑ BROMELIACEAE DA MATA ATLÂNTICA BRASILEIRA Arxivat 2011-07-06 a Wayback Machine. retrieved 22 October 2009

## Enllaços externs

* Fotos de Galeria de Genera Arxivat 2009-10-04 a Wayback Machine. de BSI
* {{format ref}} http://fcbs.org/pictures/cryptanthus.htm
# Prašník

Prašník és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país. El 2023 tenia 812 habitants.

## Història

La vila fou fundada el 1958.

## Referències

* ↑ «Trnavský kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities» (en anglès), 12 abril 2024. [Consulta: 22 juny 2024].
* ↑ «Obec» (en eslovac). Ajuntament de Prašník. [Consulta: 22 juny 2024].
# Project MUSE

Project MUSE és una base de dades en línia, que proporciona accés al text complet de més de 195 publicacions acadèmiques de ciències socials, humanitats i matemàtiques des de 1995. Totes les publicacions provenen exclusivament d'editorials universitàries.
MUSE es va iniciar en 1993 com un projecte pioner conjunt de la Johns Hopkins University Press i la Biblioteca Milton S. Eisenhower (MSEL) de la Universitat Johns Hopkins (JHU). Unes beques de la Mellon Foundation i la National Endowment for the Humanities (Fundació Nacional per a les Humanitats) van permetre el 1995 que MUSE facilités l'accés en línia a les revistes publicades per la JHU. L'any 2000 es van incorporar per primera vegada revistes d'altres editorials, i cada any subsegüent es van anar afegint altres editorials.
MUSE és un projecte de col·laboració sense ànim de lucre entre les editorials participants i la Biblioteca Milton S. Eisenhower, amb l'objectiu proclamat de difondre estudis acadèmics de qualitat a mitjançant un model sostenible que satisfaci les necessitats tant de biblioteques com d'editorials. Les subscripcions al projecte MUSE només estan disponibles per a institucions.

## Vegeu també

* CREDO reference

## Referències

* ↑ Biblioteca Max von Buch, de la Universidad de San Andrés. «Project Muse» (en español). Arxivat de l'original el 25 d'abril de 2011. [Consulta: 21 gener 2011]. Arxivat 2011-04-25 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Project MUSE - Lloc web oficial
# Project Latte

El Project Latte és una eina de Microsoft basada en Subsistema del Windows per a Linux la qual permetrà que les aplicacions Android es puguin empaquetar pujar a la Microsoft Store com a format Appx sense haver de fer una modificació prèvia. Actualment es anomenat Windows Subsystem for Android (Subsistema del Windows per a l'Android).
A diferència de l'aplicació Company del vostre telèfon les aplicacions s'executen nativament a l'ordinador. Les aplicacions s'hauran de modificar perquè els Serveis de Google Play només tenen permís per executar-se en Android i Google Chrome OS, aleshores els desenvolupadors s'hauran d'adaptar les seves aplicacions perquè funcionin sense ells.

## Referències

* ↑ Palacios, José. «Project Latte, así quiere Microsoft llevar las apps de Android a Windows 10» (en castellà), 27-11-2020. [Consulta: 16 juny 2021].
* ↑ «APPS ANDROID en WINDOWS 10 de forma NATIVA!!!!!». [Consulta: 16 juny 2021].
* ↑ «¿APLICACIONES ANDROID EN WINDOWS 10? 🤔 GioCode». [Consulta: 16 juny 2021].
# Cosmi

Cosmi (en grec antic κόσμοι) eren els magistrats en cap de les ciutats a Creta abans de la dominació romana. Les institucions cretenques eren d'origen dòric i més endavant, amb les migracions cap a Grècia, aquestes institucions es van traslladar des de Creta a Esparta on van evolucionar. Els espartans de fet les van perfeccionar, segons diu Aristòtil, mentre a Creta van seguir inalterades o amb molt poques modificacions. Es coneix el paper dels cosmi a partir de les Lleis de Gortina, una compilació legal de Creta gravada en pedra descoberta a la ciutat de Gortina.
Els cosmi eren deu i es poden comparar als èfors espartans. El principal dels cosmi s'anomenava πρωτόκοσμος ("protokosmos"), que tenia autoritat civil i militar i el seu nom donava nom a l'any, com passava amb els èfors a Esparta. Governava d'acord amb la Gerúsia (equivalent a la Bulé grega) o assemblea d'ancians. L'Ekklesia, o assemblea del poble, tenia per missió aprovar els decrets que se li sotmetien. Amb el temps el càrrec de Cosmi va passar a les principals famílies i més tard van ser elegits de manera democràtica.
La població estava formada pels homes lliures (dòrics) els periecs (descendents de la població conquerida) i els ilotes o esclaus dividits en diverses subclasses.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Cosmi». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 10 desembre 2020].
Viccionari
# Cosmes de Jerusalem

Cosmes de Jerusalem (en llatí: Cosmas, en grec antic: Κοσμᾶς) va ser un monjo grec, amic i company de Joan Damascè.
Va ser bisbe de Maiuma (a Palestina) cap a l'any 743. Era el més famós dels compositors d'himnes de l'església grega i va rebre el sobrenom de μελῳδός 'melodós' (harmoniós, melodiós). Entre les seves composicions hi ha una versió dels salms de David en metres iàmbics. Fabricius l'inclou a la Bibliotheca Graeca.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Cosmas». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 22 juliol 2023].
# Corts Constituents

Corts Constituents o assemblea constituent és el nom que es dona al parlament o corts, els membres dels quals representen la sobirania nacional i que tenen la missió i la capacitat de dictar o reformar una constitució.
Sovint aquest tipus de corts tenen una durada breu, ja que un cop elaborada la constitució es convoquen eleccions d'un nou parlament ordinari.

## Antecedents

El concepte d'assemblea constituent es troba el maig de 1789, quan a Versalles es varen reunir els Estats Generals: clergat, noblesa i el poble amb l'objecte de redactar una constitució per a França. El 9 de juliol de 1789, el tercer estat, reunit sota el nom d'Assemblea Nacional, assumí la qualitat d'Assemblea Nacional Constituent.

## Corts Constituentes a Espanya

* 1810 a Cadis (Corts de Cadis), establertes durant la Guerra del francès. Els diputats d'aquesta es consideraven representants de la sobirania nacional espanyola i la redacció de la Constitució va tenir lloc l'any 1812.
* 1869: Corts Constituents per a decidir entre monarquia i república després de la Revolució de 1868.
* 28 de juny de 1931, després de la caiguda del règim monàrquic d'Alfons XIII, amb la redacció de la Constitució de la República Espanyola de 1931.
# Corts (Taurinyà)

Corts era un poble, actualment desaparegut, del terme comunal de Taurinyà, a la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord.
Estava situat al nord-oest del terme comunal al qual pertany, també al nord-oest del poble de Taurinyà. Actualment en roman el topònim com a nom d'una extensa partida.
Actualment se'n conserva l'església de Sant Valentí de Corts, coneguda com a Torre de Corts.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «82 - Taurinyà». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Taurinyà». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Referències

* ↑ Lloc on era el poble de Corts en els ortofotomapes de l'IGN
Viccionari
# Pucará de Turi

El pucará de Turi és un monument històric de caràcter arqueològic situat a la localitat de Turi, en la comuna de Calama, regió d'Antofagasta, Xile. És a 47 km al nord-oest del poble de San Francisco de Chiu Chiu.
Pertany al conjunt de monuments nacionals de Xile des de l'any 1983 en virtut del Decret suprem 36 del 7 de gener d'aquell any; té la categoria de «Monument històric».

## Història

El pucará —del quítxua 'fortalesa' o 'turó fortificat'— és una construcció ameríndia en pedra situada a l'àrea de Turi, un llogaret a 3.000 msnm amb una extensió de 4 ha. És «el complex arquitectònic més gran construït per la cultura atacamenya».
Es degué edificar al 1250 aproximadament, mentre que a inicis del s. XV, l'inca Túpac Yupanqui conquesta els atacames, i al voltant del 1470 el conjunt sofreix una sèrie de modificacions amb la instal·lació d'estructures inques, entre aquestes un kallanka de 26 m de llarg que estava cobert amb un sostre de dues aigües. El conjunt contenia «cases rectangulars d'uns 4 x 5 m, amb sitges, de sostre pla amb coberta de fang»; en efecte, «dins del complex, hi ha aproximadament 620 recintes de diferents dimensions i morfologies, i se'n distingeixen algunes estructures simples de forma irregular i altres de més complexes, que comprenen diversos recintes intercomunicats».

## Referències

* ↑ «Pucará de Turi». Consell de Monuments Nacionals. Arxivat des de l'original el 10 de novembre de 2013. Consultat el 28 d'octubre de 2013.
* ↑ Imbelloni, José (1926). «Elementos lingüísticos de Oceanía en el Quechua». En Palavecino, E. Buenos Aires: El Ateneo. pp. 335-349. Consultat el 30 d'octubre de 2013.
* ↑ Gallardo, F.; Vilches, F. (1995). «Nota acerca de los estilos de arte rupestre en el Pucara de Turi (norte de Chile)». Boletín de la Sociedad Chilena de Arqueología (20): 26-28.
* 1 2 3 4 «Pucará de Turi». Consejo de Monumentos Nacionales. Archivado desde el original el 10 de noviembre de 2013. Consultado el 28 de octubre de 2013.
* ↑ «DS 36 MH Expressions urbanes arquitectòniques de la regió d'Antofagasta». Santiago de Xile: Consell de Monuments Nacionals. 2 de març de 2009. Consultat el 13 d'octubre de 2013.
* ↑ Imbelloni, José (1926). «Elementos lingüísticos de Oceanía en el Quechua». En Palavecino, E. Buenos Aires: El Ateneo. pp. 335-349. Consultado el 30 de octubre de 2013.
* ↑ Cruz, Nicolás; Vega, Alejandra; Aldunate del Solar, Carlos; Cereceda T., Pilar; Errázuriz K., Ana María (2005). Historia de Chile ilustrada. Zig-Zag. ISBN 978-956-121-696-9.
* ↑ Berenguer Rodríguez, José (1997). Chile antes de Chile: Prehistoria. Museo Chileno de Arte Precolombino. p. 95.
* ↑ Orellana Rodríguez, Mario (1994). Prehistoria y etnología de Chile. ravo y Allende Editores. p. 240. ISBN 978-956-700-323-5.
* ↑ Protagonistasdelacultura.cl (ed.). «Pukara de Turi» Arxivat 2013-11-10 a Wayback Machine.. Consultat el 10 de novembre de 2013.
# Córdoba

«Córdoba o Còrdova» té aquests significats:
* Toponímia:
** Córdoba (Argentina), capital de la província argentina del mateix nom
** Córdoba (castellà) o Còrdova (català), ciutat capital de la província andalusa del mateix nom
** Córdoba (Veracruz), ciutat a l'estat de Veracruz (Mèxic)
** Córdoba (Durango), ciutat a l'estat de Durango (Mèxic)
** Bisbat de Còrdova, diòcesi sufragània de l'arxidiòcesi de Sevilla que comprèn aproximadament la província de Còrdova (Andalusia, Espanya)
** Bisbat de Córdoba, seu de l'Església Catòlica a Mèxic, sufragània de l'arquebisbat de Jalapa, i que pertany a la regió eclesiàstica Golfo
** Califat de Còrdova, califat omeia que va existir a la península Ibèrica entre l'any 929 i el 1031
** Catedral de Còrdova
** Comarca de Còrdova, comarca d'Andalusia
** Departament de Córdoba, departament colombià
** Emirat de Còrdova, emirat independent que va existir a la península Ibèrica entre l'any 756 i el 929
** Estació de Córdoba, estació de ferrocarril propietat d'Adif, situada a la ciutat andalusa de Còrdova
** Província de Còrdova, província de la comunitat autònoma d'Andalusia
** Província de Córdoba (Argentina), província argentina situada al centre del país
** Regne de Còrdova, província de la Corona de Castella entre l'any 1236 i el 1833
** República de Còrdova o República de Qurtuba, taifa republicana que va existir a la península Ibèrica entre l'any 1031 i el 1070
* Biografies:
** Danilson Córdoba (Quibdó, 1986), futbolista colombià
** Francisco Hernández de Córdoba (descobridor de Yucatán), (1475? − 1517)
** Francisco Hernández de Córdoba (fundador de Nicaragua), (? - 1526)
** Gonzalo Fernández de Córdoba, militar i noble andalús al servei dels Reis Catòlics (1453 - 1515)
** Iván Ramiro Córdoba Sepúlveda, futbolista colombià
** Martín de Córdoba y Mendoza, religiós que ocupà els bisbats de Tortosa, Plasència i Còrdova (1510 - 1581)
** Óscar Eduardo Córdoba Arce, porter de futbol retirat colombià
** Roberto Córdoba Asensi, ciclista espanyol
* Miscel·lània:
** Tractat de Córdoba, document que acorda la independència de Mèxic
** Córdoba (moneda), moneda de Nicaragua
** SEAT Córdoba, automòbil de turisme del segment B produït pel fabricant SEAT
** Córdoba Club de Fútbol, club de futbol de la ciutat de Còrdova (Andalusia)
# Prince George

«Prince George» té aquests significats:
* Prince George (Colúmbia Britànica), ciutat al nord de la província de la Colúmbia Britànica (Canadà)
* Circuit Prince George, traçat apte per curses automobilístiques a la ciutat d'East London (Sud-àfrica)
* Comtat de Prince George's (Maryland), comtat al sud de l'estat de Maryland (Estats Units)
# Ranieri de' Calzabigi

Ranieri Simone Francesco Maria de' Calzabigi (Liorna, 23 desembre 1714 – Nàpols, juliol 1795) fou un poeta i llibretista italià, especialment famós per la seva col·laboració amb el compositor Christoph Willibald Gluck en les seves òperes de reforma.
Inicialment es va iniciar en els afers comercials, a fi d'ajudar el seu pare. Probablement seguí a Liorna els estudis literaris i a Pisa els científics. Amb el nom de Liburno Drepanio, fou membre de l'Acadèmia Etrusca de Cortona i de l'Acadèmia de l'Arcàdia. El 1743 prestà servei en un ministeri a Nàpols, on va començar a dedicar-se a l'activitat llibretística. Per mor de la seva implicació en un procés per enverinament hagué de deixar la ciutat i se'n va anar a París, on va conèixer Giacomo Casanova: els dos feren amistat i àdhuc realitzaren alguns negocis, entre els quals una loteria. En aquest període, Ranieri produí el poema heroicocòmica La Lulliade, una paròdia de la carrera de Jean-Baptiste Lully, una clara al·lusió a la problemàtica estètica i cultural de la Querelle des Bouffons. El 1755 publicà una reedició de les obres del seu amic Pietro Metastasio.
Després d'anar-se'n de França, el 1761 anà a Viena per a ocupar el càrrec de conseller a la Cambra dels Comtes dels Països Baixos i, més tard, el de conseller de S.M.I.R. Apostòlica ("Sa Majestat Imperial i Reial Apostòlica"). Gràcies a la intermediació del comte Giacomo Durazzo, el director del teatre de cort vienès, pogué conèixer Christoph Willibald Gluck i Gasparo Angiolini. Per a Gluck, escrigué tres llibrets d'òpera, Orfeo ed Euridice (1762), Alceste (1767) i Paride ed Elena (1770), i contribuí activament amb força i vigor, gràcies sobretot a la pròpia eficiència poètica, a l'així anomenada reforma gluckiana.
Successivament, arran d'un escàndol i per ordre de l'emperadriu Maria Teresa, hagué d'abandonar Viena. El 1774 s'establí a Pisa i el 1780 a Nàpols, on va escriure els seus dos darrers llibrets, Elfrida (1792) i Elvira (1794), tots dos musicats per Giovanni Paisiello. Participà en la vida literària de la ciutat fins a la mort; en la primera meitat dels anys vuitanta, fou un dels intel·lectuals que va conèixer Vittorio Alfieri, l'únic que el felicità, assegurant-li que, amb les seves òperes, havia posat el teatre italià al mateix nivell que el francès.

## Notes

* ↑ V. Alfieri, Vita scritta da esso, Epoca Prima

## Bibliografia

* Dizionario della Musica e dei Musicisti La Garzantina. Garzanti, 1983- 2005.
* DEUMM Dizionario enciclopedico universale della musica e dei musicisti. UTET, 1988.
* Federico Marri, a cura di. Ranieri Calzabigi fra Vienna e Napoli, atti del convegno di studi, Istituto Superiore di Studi Musicali P. Mascagni di Livorno. Libreria Musicale Italiana, 1998.
* Maurizio Mini, Andrea Pellegrini. Livorno, dalla 'musica americana' al Jazz - La storia, le storie. Erasmo, 2013. ISBN 978-88-89530-55-9. , Collana Erasmo Musica - I Quadrati, p. 179
# Conill gegant de Menorca

El conill gegant de Menorca (Nuralagus rex) és un lagomorf que visqué a Menorca entre el Miocè superior (Messinià) i el Pliocè. S'extingí, per tant, molt abans de l'arribada dels humans. Les seves restes aparegueren als dipòsits càrstics pliocens de Punta Nati – Cala's Pous, al municipi de Ciutadella de Menorca.
La morfologia de la tercera premolar inferior relaciona aquest lepòrid amb el gènere Alilepus, present al Miocè superior – Plistocè inferior a Europa, Àsia i Nord-amèrica. Això no obstant, els canvis esquelètics presents permeten situar el conill gegant en un nou gènere. A més d'un pes molt elevat (el seu pes mitjà s'ha estimat en 14 kg), el conill gegant de Menorca es diferencia dels lepòrids continentals per presentar un crani, butlles timpàniques i òrbites oculars més petits. Pel que fa a la resta del cos, les extremitats són un 25% més curtes, en comparació amb les dels lepòrids que viuen al continent. A més, els peus i les mans del lepòrid gegant són curts, molt amples i completament plantígrads. La columna vertebral, per altra banda, és molt curta i poc flexible.
Molts d'aquests caràcters estan també presents a Pentalagus furnessi, un lepòrid que viu actualment a algunes de les illes de l'arxipèlag Ryukyu (Japó). Aquests canvis revelen modificacions importants a nivell de locomoció i de percepció de l'entorn, desenvolupades sens dubte en un context lliure de depredadors.
El conill fòssil trobat al jaciment de Ses Fontanelles (Eivissa), no està directament emparentat amb N. rex, car pertany a un gènere diferent: Hypolagus.
La publicació del seu estudi per l'Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont tingué molta repercussió en els mitjans de comunicació, tant generalistes com específics.

## Referències

* ↑ «El conill gegant de Menorca a portada». El conill gegant de Menorca a portada. ICP, 2011. Arxivat de l'original el 24 de juliol 2011. [Consulta: 2 maig 2011].
* ↑ Nuralagus rex: Giant extinct rabbit that didn't hop (anglès)

## Bibliografia

* QUINTANA, J., MOYÀ, S. i KÖHLER, M. (2005). «El conejo gigante de los depósitos cársticos de Punta Nati-Cala's Pous (Menorca, Illes Balears)». a ALCOVER, J.A. i BOVER, P. (editors): Proceedings of the International Symposium "Insular Vertebrate Evolution: the Palaeontological Approach".Monografies de la Societat d'Història Natural de les Balears, 12: 297-308.

## Enllaços externs

* Article al Menorca - Diari Insular
* http://dbalears.cat/actualitat/ara/conill-gegant-a-menorca.html Arxivat 2011-07-22 a Wayback Machine.
# Grantia beringiana

Grantia beringiana és una espècie d'esponja calcària, marina i amb espícules formades per carbonat de calci. L'esponja pertany al gènere Grantia i a la família Grantiidae. El nom científic de l'espècie va ser publicat per primera vegada el 1918 per Sanji Hôzawa.

## Referències

* ↑ Van Soest, R.W.M.; Boury-Esnault, N.; Hooper, J.N.A.; Rützler, K.; de Voogd, N.J.; Alvarez, B.; Hajdu, E.; Pisera, A.B.; Manconi, R.; Schönberg, C.; Klautau, M.; Kelly, M.; Vacelet, J.; Dohrmann, M.; Díaz, M.-C.; Cárdenas, P.; Carballo, J.L.; Ríos, P.; Downey, R.; Morrow, C.C. (2021). World Porifera Database. Grantia beringiana Hôzawa, 1918. Accessed through: World Register of Marine Species at: http://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=164236 on 2021-04-21