OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Casa Serrabou (Vic)

La Casa Serrabou és una obra amb elements barrocs i eclèctics de Vic (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici civil. Casa entre mitgera que consta de PB i dos pisos. Té dues façanes, una al C/Nou i l'altra al C/Sant Sebastià. La primera presenta un gros portal d'arc de mig punt, de pedra, format per dovelles, marcant l'imposta de l'arc i amb un trencaaigües que fa d'ampit a la finestra del primer pis; al centre hi ha un escut nobiliari esculturat damunt la pedra. El 1er. p. és més alt que el segon per bé que les estructures són simètriques. L'altra façana és de poc interès, ja que la principal és la del C/Nou com podem veure pel medalló, sostingut per angles barrocs i els marcs de les obertures, tots de pedra picada.
Construïda amb pedra i arrebossada al damunt. L'estat de conservació és bo.

## Història

Sembla que l'artista J. F. Morató fou l'encarregat el 1696 de traçar el carrer Nou que enllacés des de mig C/Manlleu fins al dels Caputxins, amb la qual cosa el formulaven projectes i estudis de tot el sector anomenat les Coromines dels Màrtirs, que eren uns camps que pertanyien al manteniment i benefici de l'associació del Sants Màrtirs de la pietat. Amb la guerra de Successió s'entorpí la urbanització de d'aquest sector que al S.XVIII fou acabat per J.Morató, fou aleshores quan s'enllaçà el C/Nou amb el C/S.Sebastià i es traçaren també el Trinquet i Sant Antoni.
La casa Serrabou era la segona residència de la família rural i d'antiga tradició assentada al mas Serrabou de Tavérnoles, tradició que encara avui es manté.

## Referències

* 1 2 3 4 «Casa Serrabou». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 octubre 2017].
# Terratrèmol d'Anatòlia del Nord de 1668

El terratrèmol d'Anatòlia del Nord de 1668 (en turc: 1668 Kuzey Anadolu Depremi) va ser un terratrèmol molt poderós que va copejar l'Anatòlia del Nord Central a l'Imperi Otomà (avui Turquia) el 17 d'agost de 1668. No es coneix l'hora exacta del terratrèmol, però va passar a última hora del matí. Tenia una magnitud estimada entre 7,8 i 8,0 MS i la intensitat màxima de feltre era IX a l'escala d'intensitat de Mercalli modificada. L'epicentre del terratrèmol va ser a la riba sud del llac Ladik, al sud-oest de Samsun.
Quan va passar el terratrèmol, un segment de 600 km de llarg de la falla d'Anatòlia del Nord es va trencar, fet que va provocar fortes sacsejades al llarg de tot aquest segment i grans danys generalitzats des d'almenys Bolu a l'oest fins a Erzincan a l'est. Va resultar en unes 8.000 morts. Les rèpliques van continuar durant 6 mesos. Continua sent el terratrèmol més poderós registrat a Turquia.

## Dany

Es va informar que la ciutat de Bolu va quedar gairebé completament destruïda pel terratrèmol, amb 1.800 morts. També hi va haver danys severs més a l'est al llarg de la falla, amb 6.000 morts més reportades entre Merzifon i Niksar. El nombre total de morts va ser d'uns 8.000. També es va informar d'alguns danys des de l'est fins a Erzincan i en diversos llocs al llarg de la costa del mar Negre. La ciutat de Samsun també va patir greus danys. Els murs i torres del castell de Samsun van patir danys i algunes parts de l'estructura "van ser demolides".

## Referències

* 1 2 «Tarihsel Depremler (Terratrèmols Històrics)» (en turc).
* ↑ «Historic Worldwide Earthquakes» (en anglès). Servei Geològic dels Estats Units. Arxivat de l'original el 2009-08-25.
* 1 2 Ambraseys, N. Earthquakes in the Mediterranean and Middle East: A Multidisciplinary Study of Seismicity up to 1900 (en anglès). Cambridge University Press, 2009, p. 512–515. ISBN 9781316347850.
* ↑ Gündüz, A.; Türkmen, S.; Eryiğit, U.; Karaca, Y.; Aydın, M. «Is Turkey an Earthquake Country?» (en anglès). The Journal of Academic Emergency Medicine, 12, 2013, pàg. 33–37. DOI: 10.5152/jaem.2013.012.
# Front Islàmic Revolucionari de Manipur

El Front Islàmic Revolucionari de Manipur és una organització que defensa els interessos de la minoria musulmana dels estats del nord-est de l'Índia. Les branques principals són les d'Assam i Manipur. La seva branca militar és l'Exèrcit Islàmic Unit d'Alliberament de Manipur que també és la branca militar del Front Unit Islàmic d'Alliberament de Manipur i del Front Nacional Islàmic de Manipur.
Demana el reconeixement de la identitat islàmica pels musulmans de Manipur.
El president es A.P. Khan, el vicepresident Muhammad Helan Khan, el comandant en cap Latif Shah àlies Nahatombu, el secretari de finances Abdul Saifur i el de propaganda Muhammad Saiful alias Alam Khan.
# Robert Adrain

Robert Adrain (1775-1843), va ser un matemàtic irlandès resident als Estats Units d'Amèrica.

## Vida i Obra

Fill d'un mestre d'escola, el seu pare va morir quan ell tenia quinze anys. Per mantenir-se ell i els seus quatre germans, va fer de mestre substituint el seu pare. El 1798 es va casar i va participar en la rebel·lió irlandesa de 1798, de resultes de la qual va haver de fugir del seu país per haver estat posat preu a la seva captura.
Un cop arribat als Estats Units, va ser professor de secundària de matemàtiques a Princeton (Nova Jersey), a York (Pennsilvània) i a Reading (Pennsilvània). El 1809 va ser nomenat professor de matemàtiques del Queen's College de New Brunswick (Nova Jersey) (actual Universitat Rutgers). El 1813 va ser contractat pel Columbia College de Nova York (actual Universitat de Colúmbia) on va romandre fins al 1827 en què va passar a la Universitat de Pennsilvània de la que també va ser vice rector.
El 1834 es va retirar a la seva residència de New Brunswick (Nova Jersey) on va morir el 1843.
Adrain va ser un actiu col·laborador des de 1804 de la revista The Mathematical Correspondent, editada per George Baron, al qui va succeir quan aquest va abandonar el projecte. Tot i així, la revista va desaparèixer el 1806. Adrain va ser un actiu editor de revistes matemàtiques, havent impulsat la creació de The Analyst or Mathematical Museum (1808), The Analyst (1814) i The Mathematical Diary (1825), les quals van sobreviure uns pocs anys.
Les aportacions matemàtiques més originals d'Adrain són el descobriment de la distribució normal dels errors (1808) i la utilització del mètode dels mínims quadrats.

## Referències

* 1 2 Swetz, pàgina 333.
* ↑ Swetz, pàgina 334.
* ↑ Parshall & Rowe, pàgina 43.
* ↑ Parshall & Rowe, pàgina 44.
* ↑ Dutka, pàgines 173 i ss.

## Bibliografia

* Dutka, Jacques «Robert Adrain and the method of least squares» (en (anglès)). Archive for History of Exact Sciences, Vol. 41, Num. 2, 1990, pàg. 171-184. DOI: 10.1007/BF00411864. ISSN: 0003-9519.
* Parshall, Karen Hunger; Rowe, David E. The Emergence of the American Mathematical Research Community (en (anglès)). American Mathematical Society, 1994. ISBN 0-8218-9004-2.
* Swetz, Frank J. «The Mystery of Robert Adrain» (en (anglès)). Mathematics Magazine, Vol. 81, Num. 5, 2008, pàg. 332-344. ISSN: 0025-570X.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Robert Adrain» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* Struik, D.J. «Adrain, Robert». Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 27 març 2016].
# Casa Serra i Corominas

La Casa Serra i Corominas és un edifici del municipi de Vilafranca del Penedès (Alt Penedès) protegit com a bé cultural d'interès local. És un edifici entre mitgeres amb jardí posterior, de planta baixa, dos pisos i terrat. La composició de la façana és simètrica i presenta elements que corresponen al llenguatge del neoclassicisme (cartel·les, capitells, timpà, mènsules, etc).
Aquesta casa està situada davant de l'estació, en la zona d'eixample començat a construir a partir del 1865, en un entorn en constant procés de degradació. Inicialment estava envoltada de jardins laterals i posteriors, i hi havia galeries laterals amb planta baixa i un pis. Més endavant desaparegudes, ja que s'ha construït en ambdós costats blocs d'habitatges.

## Referències

* 1 2 3 «Casa Serra i Corominas». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2015].

## Enllaços externs

* Casa Serra i Corominas, fitxa del catàleg de l'Ajuntament
# Gosset de les praderies cuanegre

El gosset de la prada cuanegre (Cynomys ludovicianus) és una espècie de rosegador esciüromorf de la família dels esciúrids trobat en les Grans Planes de Nord-amèrica, des del sud del Canadà fins al nord de Mèxic. A diferència d'altres gossets de la prada, aquests animals no hibernen.

## Descripció

El gosset de les praderies cuanegre té generalment un color cafè, sent més clar a la zona del ventre. La seva cua té una ratlla negra, de la qual deriva el nom d'aquest rosegador. Els adults arriben malgrat 600 a 1.300 grams, els mascles solen ser més pesats que les femelles. La longitud del cos va dels 35 als 43 centímetres, amb una cua de 7 a 10 centímetres. Tenen orelles petites, però una aguda audició, i ulls petits i foscos amb una bona visió.

## Referències

Espècies vivents d'esciúrids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia · Subordre: Sciuromorpha :
Callosciurinae :
Ratufinae :
Sciurillinae :
Sciurinae :
Xerinae :
Categoria :
# Rufí d'Aquileia

Rufí d'Aquileia (Rufinus) anomenat Tiranni, Turrani o Torà (vers 345-410) fou un religiós romà.
De jove va viure a un monestir a Aquileia on es va educar en el cristianisme i fou batejat (vers 371 o 372) pel prevere Cromaci. En aquest temps ja era amic de Jerònim, amistat que va durar molt de temps.
Va visitar Síria i Palestina on va viure amb la rica matrona romana Melània durant 26 anys, part dels quals fou a Alexandria i la resta a Jerusalem. El 393 es va barallar amb Jerònim quan aquest va rebutjar les doctrines d'Orígenes i va donar suport a Epifani I de Constància (Salamina) en els seus atacs contra Joan II de Jerusalem pel qual Rufí havia estat ordenat prevere. Es van reconciliar el 397.
Aquell mateix any va tornar a Itàlia amb Melània i fou rebut per Paulí de Nola. Els conflictes doctrinals van reaparèixer i Rufí es va retirar a Aquileia i en vida del papa Sirici I va tenir el suport d'aquest però a la pujada d'Anastasi I va ser cridat a Roma per respondre de la seva suposada manca d'ortodòxia però no hi va anar en persona sinó que va contestar amb la seva Apologia on expressava els seus punts de vista. Anastasi en una carta va condemnar clarament a Orígenes. A la mort d'Anastasi el 402 Rufí va romandre a Aquileia sota protecció de Cromaci, enfeinat en labors literàries, fins al 408 quan va tornar al monestir de Pinetum.
La invasió d'Alaric I el va fer fugir a Sicília on va morir vers el 410.
Les seves obres es classifiquen en composicions originals i traduccions del grec:
A) Obres originals
* I. De Adulteratione Librortum Origenis
* II. De Benedictionibus XII. Patriarcharum Libri II
* III. Apologia pro Fide sua ad Anastasiunm Pontificem. IV. Apologia s. Invectivarurm in Hieronymum Libri II
* V. Historia Eremiticca, s. Vitae latrum
* VI. Expositio Symboli
* VII. Historiae Eclesiasticae Libri XI
B) Traduccions:
* I. Basilii Magni Regula
* II. Basilii Magni Homiliae VIII
* III. Pamphili Apologia pro Origene
* IV. Origenis de Principiis Libri IV
* V. Origenis Homiliae, XVII. in Genesim., XIII. in Exodum, XVI. in Leviticum, XXVIII. in Numeros, XXVI. in Josue, IX. in Judices, I. in I. Librum Regum, IV. in Cantica Canticorum, X. Libri in Epistolam Pauli ad Romanos
* VI. Gregorii Nazianzeni Opuscula X
* VII. Sixti Sententiae s. Eúnchiridium s. Annulus
* VIII. Evaegrii Sententiae ad Monachos, Evagrii Sententiae de Apathia, Evagrii Liber ad Virgines
* IX. Clementis Romani Recognitiones
* X. Anatolii Alexandrini Canon Paschalis
Traduccions dubtoses
Homiliae VIII i Matheum; Homilia in Johannem; De Maria Magdalena; De Epiphania Domini.
Obres atribuïdes erròniament:
Versio Origenis Homiliarum in Lucanun; Versio Josephi Operum,; Commentarii in LXXV. priores Davidis Psalmos; in Oseamn, Joteltem, Amnos; Vita S. Eugeniae; Libellus de Fide brevior; Libellus de Fide fusior.
Obres perdudes:
Epistola ad Hiieronymun; Epistolae ad Aniciam Falconiam Probam

## Referències

* ↑ «Rufí d'Aquileia». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 22 juliol 2014].
# Economic Modelling

Economic Modeling és una revista acadèmica mensual revisada per parells sobre economia publicada per Elsevier. Els redactors en cap són Angus C. Chu (Universitat de Macau) i Sushanta K. Mallick (Universitat Queen Mary de Londres).
La revista està resumida i indexada pel Social Sciences Citation Index, Current Contents/Social and Behavioral Sciences, EconLit, International Bibliography of the Social Sciences, ProQuest, Research Papers in Economics, Scopus i Social Science Research Network. Segons Journal Citation Reports, la revista té un factor d'impacte 2021 de 3.875.

## Referències

* ↑ «Economic Modelling». A: 2021 Journal Citation Reports. Social Sciences. Thomson Reuters, 2022 (Web of Science).  De subscripció o mur de pagament
# Robert Miller

Robert Edwin "Bob" Miller (Louisville, Kentucky, 9 de juliol de 1956) és un exjugador de bàsquet nord-americà que va jugar una temporada a l'NBA. Amb 2,08 metres d'alçada, jugava en la posició de pivot.

## Carrera esportiva

Va jugar durant quatre temporades a l'NCAA amb els Bearcats de la Universitat de Cincinnati, en les quals va aconseguir una mitjana de 12,9 punts i 9,1 rebots per partit. En 1977 va ser inclòs en el millor quintet de la Big Sky Conference, i a l'any següent al segon. Va ser triat en la 85a posició del Draft de l'NBA del 1978 pels Phoenix Suns, tot i que no va arribar a jugar. Aquell mateix estiu va fitxar pel Joventut de Badalona de la lliga espanyola per jugar a la Copa d'Europa. Després va jugar en lligues menors fins que el 1984 va fitxar pels San Antonio Spurs, amb els quals únicament va disputar dos partits, amb una mitjana de 2 punts i 2,5 rebots. Miller també va jugar durant dues temporades a l'Associació Continental de Bàsquet (CBA) amb els Louisville Catbirds i els Cincinnati Slammers. Va fer una mitjana de 9,5 punts i 11,2 rebots en 41 partits.

## Referències

* ↑ Conde Esteve, Justo; Ramos Pérez, José Ramón. Joventut Badalona. La quinta essència del bàsquet, 1992, p. 116 [Consulta: 30 agost 2018].
* ↑ «1983-84 San Antonio Spurs Roster and Stats» (en anglès). Basketball Reference. [Consulta: 30 agost 2018].
* ↑ 1985-86 CBA Official Guide and Register, pàgina 241
# La Grange (Doubs)

La Grange és un municipi francès situat al departament del Doubs i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 78 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de La Grange era de 78 persones. Hi havia 32 famílies de les quals 8 eren unipersonals (8 homes vivint sols), 8 parelles sense fills, 12 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 43 habitatges, 33 eren l'habitatge principal de la família, 8 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 38 eren cases i 5 eren apartaments. Dels 33 habitatges principals, 29 estaven ocupats pels seus propietaris, 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 3 en tenien tres, 8 en tenien quatre i 19 en tenien cinc o més. 32 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 15 habitatges hi havia un automòbil i a 16 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de La Grange el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 4 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 8 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 8 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 12 | 15 a 19 | 4 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 46 persones, 39 eren actives i 7 eren inactives. De les 39 persones actives 34 estaven ocupades (24 homes i 10 dones) i 4 estaven aturades (2 homes i 2 dones). De les 7 persones inactives 3 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció i 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils.
Dels 2 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un taller de reparació d'automòbils i de material agrícola i 1 guixaire pintor.
L'any 2000 a La Grange hi havia 5 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de La Grange a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de La Grange a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Catocala conversa

Catocala conversa és una espècie de papallona nocturna de la subfamília Erebinae i la família Erebidae.

## Distribució

Es troba a la zona mediterrània i parts de la zona submediterrània (sud d'Europa, nord d'Àfrica i Àsia Menor).

## Descripció

Fa 50-54 mm d'envergadura alar. Hi ha una generació per any. Els adults volen de juny a agost.

## Plantes nutrícies

Les larves s'alimenten d'espècies de Quercus.

## Galeria

* Catocala conversa
* Catocala conversa
* Catocala conversa

## Referències

* ↑ «Funet» (en anglès). Arxivat de l'original el 2019-07-20. [Consulta: 26 març 2016].

## Enllaços externs

* Biodiversidad Virtual: Catocala conversa (castellà)
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa: Catocala conversa
# Nancy Dalberg

Nancy Dalberg (Drøsselbjerg, illa de Selàndia, 6 de juliol de 1881 - Frederiksberg, 28 de setembre de 1949) va ser una compositora danesa.

## Biografia

Nancy Dalberg va créixer a l'illa danesa de Fiònia, on va aprendre a tocar el piano. El seu pare, un ric industrial, no li va permetre anar a estudiar a la Reial Acadèmia Danesa de Música, com era el seu desig. Finalment, va començar a compondre a causa de problemes mèdics que li afectaven el braç. Va rebre classes particulars de composició amb Johan Svendsen, Fini Henriques i Carl Nielsen.
Va compondre poc i la majoria de les seves obres van ser escrites entre 1914 i 1935. Les seves composicions inclouen unes quaranta cançons, música orquestral i música de cambra. És la primera compositora danesa a escriure una simfonia, que va rebre bones crítiques, tot i que de vegades una mica sorpreses i condescendents pel fet que la seva creadora fos una dona. Les dues influències més impactants de la seva música provenen de Johan Svendsen i Carl Nielsen.
La seva música de cambra és la que més atenció ha rebut i un dels seus tres quartets de corda, el Segon quartet de corda en sol menor, op. 14, de 1922, forma part del repertori de molts conjunts escandinaus i es va enregistrar en un CD de Dacapo el 1999 (Dacapo 8.224138). Les partitures van ser reeditades per Silvertrust Music Publishing el juny del 2007.

## Referències

* ↑ «Nancy Dalberg» (en castellà). Musicalis, 23-10-2020. [Consulta: 15 març 2023].
* 1 2 «Nancy Dalberg. String Quartet No.2 in g minor, Op.14». Edition Silvertrust. [Consulta: 31 maig 2021].
* ↑ «Nancy Dalberg». EarSense. [Consulta: 31 maig 2021].
* ↑ «Nancy Dalberg» (en anglès). Fantastic women composers & where to find them, 09-10-2019. [Consulta: 31 maig 2021].

## Bibliografia

* (en) Inge Bruland, «Dalberg, Nancy», dans Grove Music Online. Oxford Music Online, Oxford University Press, 2019 (lire en ligne)
* Walter Willson Cobbett. Cyclopedic Survey of Chamber Music. WW Cobbett, Oxford University Press, 1963.
* (anglès) Lisbeth Ahlgren, livret de Dacapo Nancy Dalberg, CD 8.224138, Dacapo, Copenhague, 1999
# Rudolf Mößbauer

Rudolf Ludwig Mößbauer (Múnic, Alemanya, 1929-2011) va ser un físic i professor universitari alemany guardonat amb el Premi Nobel de Física l'any 1961.

## Biografia

Va néixer el 31 de gener de 1929 a la ciutat alemanya de Múnic. Llicenciat en física per la Universitat de Tecnologia de Múnic, el 1961 va esdevenir professor de física a l'Institut de Tecnologia de Califòrnia. Va morir el 14 de setembre de 2011, a Grünwald, Alemanya.

## Recerca científica

Durant la seva etapa estudiantil, s'interessà en els raigs gamma, estudiant les seves transicions nuclears i descobrint l'any 1957 el que posteriorment s'anomenaria efecte Mößbauer.
L'any 1961 fou guardonat, al costat del físic nord-americà Robert Hofstadter, amb el Premi Nobel de Física pels seus treballs sobre l'absorció de radiació gamma.

## Enllaços externs

* «Rudolf Mößbauer» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.
# Fessenheim

Fessenheim (en alsacià Fassene) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament de l'Alt Rin. L'any 2004 tenia 2.195 habitants. Al seu terme hi ha la Central nuclear de Fessenheim

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 481 | 896 | 1.653 | 2.002 | 2.000 | 2.097 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| -1989 | Alain Weil |
| 1989-2008 | Alain Foechterlé |
| 2008-2014 | Fabienne Stich |
| 14-20200 | Claude Brender |

## Personatges il·lustres

* Victor Schœlcher, polític francès originari de Fessenheim.
# Robert Merz

Robert Merz (Viena, 25 de novembre de 1887 - Poturzyn, 30 d'agost de 1914) és un exfutbolista austríac de la dècada de 1910.
Fou tretze cops internacional amb la selecció austríaca amb la qual participà en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1912. Pel que fa a clubs, defensà els colors de Wiener SV i DFC Prag. Va morir durant la Primera Guerra Mundial, amb només 26 anys.

## Referències

* ↑ «Robert Merz». Sports Reference. Arxivat de l'original el 18 d'abril 2020. [Consulta: 3 agost 2015].
* ↑ Record at FIFA Tournaments Arxivat 2015-06-09 a Wayback Machine. - FIFA
* ↑ Robert Merz a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ «Olympians Who Were Killed or Missing in Action or Died as a Result of War». Sports Reference. Arxivat de l'original el 17 d'abril 2020. [Consulta: 3 agost 2015].
# Ummidi Quadrat

Ummidi Quadrat és el nom dels següents personatges:
* Gai Ummidi Quadrat, governador de Síria
* Ummidi Quadrat (cònsol), nebot d'Antoní Pius i cònsol
* Ummidi Quadrat (conspirador), conspirador contra Còmmode
# Rivelles

Rivelles és el nom dels següents personatges:
* Amparo Rivelles (1925-2013), actriu espanyola.
* Jaime Rivelles Magalló (1861-1918), actor i director de teatre espanyol.
* Rafael Rivelles Guillem (1898-1971), actor valencià.
# Catocala davidi

Catocala davidi és una espècie de papallona nocturna de la subfamília Erebinae i la família Erebidae. Es troba al nord de la Xina.

## Referències

* ↑ «Funetː Catocala davidi». Arxivat de l'original el 2019-07-20. [Consulta: 26 març 2016].