OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Social justice warriors

Els Guerrers de la justícia social (en anglès: Social Justice Warriors) són unes persones que expressen i promouen unes visions socialment progressistes. És un terme que és considerat actualment com a pejoratiu, en referència una persona que es veu a si mateixa com "políticament correcta", pel fet de seguir unes postures socialment considerades com a progressistes o d'esquerres, incloent el feminisme, els drets civils, el multiculturalisme, i la identitat política o cultural.
L'acusació de ser un SJW (un guerrer de la justícia social), implica que la persona cerca la validació personal sobre qualsevol convicció profundament arrelada, i que fa servir uns arguments de justícia social o d'activisme, per a elevar la seva pròpia reputació personal, el seu propi egocentrisme, o per justificar el seu propi odi i racisme contra algun grup ètnic determinat, quelcom que també és conegut com la "senyalització de la virtut".

## Origen

En 1824, el terme "justícia social" es referia a justícia en l'àmbit social. Abby Ohlheiser va escriure a The Washington Post que "Social Justice Warrior" i les seves variants s'han vingut utilitzant com una expressió d'elogi en el passat, i dona un exemple de l'any 1991. Ella va citar a Katherine Martin, la directora dels O.S Dictionaries de l'Oxford University Press, que va afirmar: "Tots els exemples que he vist fins fa bé poc idolatren a la persona". D'acord amb The Washington Post, l'ús de l'expressió amb connotació positiva va continuar des de 1990 passat pel 2000. En el moment de la publicació de l'article a l'octubre de 2015, Martin va dir que "els lexicògrafs no han fet una recerca exhaustiva de la citació més recent del terme".
El terme va començar a ser usat de manera pejorativa al voltant de 2011, però es va popularitzar el seu ús en 2014, en part per l'ús que li donaven els integrants del moviment Gamergate per referir-se als seus adversaris; per contra, en anys previs es feia servir predominantment com un compliment.

## Referències

* ↑ Blistein, Jon. «Social Justice Warrior - Oxford Living Dictionary» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-10-06. [Consulta: 11 agost 2017].
* ↑ Blistein, Jon. «Billy Corgan Compares 'Social Justice Warriors' to Cults, Maoists, KKK» (en anglès), 19-04-2016. Arxivat de l'original el 26 de gener de 2017. [Consulta: 26 gener 2017].
* ↑ «Social Justice Warrior: El polémico de las redes sociales». https://www.marianocabrera.com. [Consulta: 6 agost 2017].
* ↑ Ohlheiser, Abby. «Why ‘social justice warrior,’ a Gamergate insult, is now a dictionary entry» (en anglès), 07-10-2015. [Consulta: 14 març 2017].

## Vegeu també

* Activisme
* Ecologisme
* Feminisme
* Progressisme
# Estenostírids

Els estenostírids (Stenostiridae) són una família d'ocells passeriformes proposta arran els recents descobriments en sistemàtica molecular (Beresford et al. 2005). Són petites aus que habiten en zones forestals i àrees obertes d'Àfrica, Àsia meridional i el sud-est asiàtic.

## Gèneres

Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 13.2, 2023), aquesta família està formada per quatre gèneres amb 9 espècies:
* Gènere Chelidorhynx, amb una espècie: papamosques cua de ventall (Chelidorhynx hypoxantha).
* Gènere Stenostira, amb una espècie: papamosques follet (Stenostira scita).
* Gènere Culicicapa, amb dues espècies.
* Gènere Elminia, amb cinc espècies.
Chelidorhynx hypoxantha era fins fa poc, classificat al gènere Rhipidura, de la família dels ripidúrids.
Les espècies dels gèneres Stenostira i Culicicapa eren incloses a la família dels muscicàpids (Muscicapidae), mentre que Elminia ho era a la dels monàrquids (Monarchidae).

## Referències

* ↑ P Beresford, FK Barker, PG Ryan i TM Crowe (2005): African endemics span the tree of songbirds (Passeri): molecular systematics of several evolutionary 'enigmas'. Proc. Roy. Soc. Lond. B 272(1565): 849–858
* 1 2 «Waxwings and allies, tits, penduline tits» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 27 desembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 572. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ Gill, F.; Donsker, D.; Rasmussen, P. (Eds). 2023. Waxwings and their allies, tits & penduline tits. IOC World Bird List (v.13.2).
# Huwarsanassa

Huwarsanassa era una ciutat i un regne de la regió de Lícia (Lukka) sotmès pel rei hitita Mursilis II cap a l'any 1320 aC. El seu rei i els col·laboradors es van refugiar al regne d'Arzawa i la negativa d'aquest rei a entregar-los va desfermar la guerra entre l'Imperi Hittita i Arzawa. Mursilis va acabar conquerint i incorporant a les seves possessions a Arzawa.

## Referències

* ↑ Bernabé, Alberto (ed.). Historia y leyes de los hititas: textos del Reino medio y del Imperio Nuevo. Tres cantos: Akal, 2004, p. 108. ISBN 8446022532.
# Topònims de l'antic municipi d'Aramunt

Llistat de topònims de l'antic terme municipal d'Aramunt, actualment integrat en el de Conca de Dalt, del Pallars Jussà, presents a la Viquipèdia.

## Edificis
### Bordes

| Borda de l'Andreu | Borda de Cotura | Borda de Miquel | Borda de Queralt |

### Cabanes

| Cabana de Casa Manel Cabana de Jaumetí | Cabana de Jaumetó | Cabana de Joan de Toni | Cabana del Pedro |

### Castells

* Castell d'Aramunt

### Esglésies
#### Romàniques

| Sant Antoni d'Aramunt Sant Fructuós d'Aramunt | Mare de Déu del Camp | Sant Corneli d'Aramunt | Sant Miquel |

## Masies (pel que fa als edificis)

| Cal Caputxí Casa Carlà La Casanova | Casa Montserrat Casa Oliva | Lo Petirro Casa Toà | Casa Valentí Casa Vicent |

## Geografia
### Boscs

* Bosc de Sant Corneli

### Camps de conreu

| Horts d'Aramunt Los Àrbols Arnous Barrelles Les Clotes | Coma-raent Les Espujos Hortells Lleres | Camp de Macià Les Masies Els Mians Moscat | Santpous Solanes Toís Travet |

### Clots

| Els Clots | Lo Reclot | Clot de Regaixat |

### Comes

| La Coma | Les Comes |

### Corrents d'aigua

| Barranc de les Cadolles Barranc dels Clops | Llau de Cotura Barranc de les Lleres | Barranc dels Mians Barranc dels Millars | Torrent Salat Barranc de Sant Pou |

### Diversos

| Costera Rans | Recastell | Partida de Sant Corneli | Les Valls |

### Entitats de població

| Aramunt | Les Eres | Sant Miquel |

### Fonts

| Font de la Figuereta Font Mentidera | Font de la O Font Paradís | Font de Pujol | Font Vella |

### Masies (pel que fa al territori)

| Cal Caputxí Casa Carlà La Casanova | Casa Montserrat Casa Oliva | Lo Petirro Casa Toà | Casa Valentí Casa Vicent |

### Muntanyes

| Canarill Serrat de Castells | Tossal Gros | Tossalet de Miró | Tossal de Sant Pere |

### Partides rurals

| L'Abadal Les Hortes Les Malpodades | Els Millars Los Pujols | Santa Maria d'Horta Santadria | Les Serres Tros d'Ací |

### Serres

| Serrat dels Corrals Serrat Curt | Serrat Gros Serrat de Narçà | Serra de Sant Esteve Serrats | Serrat de la Traïna |

## Vies de comunicació

| Camí d'Aramunt Carretera d'Aramunt Camí de Cap de Rans | Camí del Cementiri Camí de Narçà Camí de la Pobla de Segur | Camí de la Pobla de Segur al Llac Camí de Sant Martí Camí de les Serres | Camí de Toís i Travet Camí de Tremp |
# Héctor Gómez Hernández

Héctor José Gómez Hernández (Santa Cruz de Tenerife, 16 de novembre de 1978), és un polític espanyol del Partit Socialista Obrer Espanyol.
Va ser president de la Comissió Constitucional del Congrés dels Diputats entre 2022 i 2023, portaveu del Grup Socialista al Congrés dels Diputats entre 2021 i 2022 i secretari de Relacions Internacionals de la Comissió Executiva Federal del PSOE entre 2017 i 2021 i Ministre d´Indústria, Comerç i Turisme durant el 2023. El novembre de 2023 fou substituït per Jordi Hereu.

## Referències

* ↑ Canarias Noticias. «Elena Máñez y Héctor Gomez, cabezas de lista del PSOE de Canarias al Congreso.», 30-09-2019.
# Anna-Maja Henriksson

Anna-Maja Kristina Henriksson, de naixement Anna-Maja Kristina Forss, (Jakobstad, Finlàndia, 7 de gener de 1964) és una política suec-parlant finlandesa, líder del Partit Popular Suec des del 12 de juny de 2016, convertint-se així en la primera dona que ostenta el càrrec.
Va exercir com a ministra de Justícia de Finlàndia al gabinet de Jyrki Katainen del 2011 al 2014, al gabinet d'Alexander Stubb del 2014 al 2015, al gabinet d'Antti Rinne de juny a desembre de 2019 i, des de l'aleshores, n'exerceix al gabinet de Sanna Marin. Des del 2007 és membre del Parlament de Finlàndia, vicepresidenta del Partit Popular Suec de Finlàndia entre 2010 i 2016, i presidenta del grup parlamentari suec entre 2015 i 2016.

## Referències

* ↑ «Anna-Maja Henriksson valittiin Rkp:n puheenjohtajaksi – "Me teimme sen. Me rikoimme lasikaton!"». Helsingin sanomat, 12-06-2016. Arxivat de l'original el 13 de juny 2016. [Consulta: 12 juny 2016].
* ↑ «Council of State - Ministers of Justice». Valtioneuvosto.fi. Arxivat de l'original el 28 de desembre 2017. [Consulta: 27 desembre 2017].
* ↑ «Wallinista ja Henrikssonista uudet ministerit». RKP, 18-06-2011 [Consulta: 18 juny 2011]. (finès)
* ↑ «Government of Prime Minister Antti Rinne». Finnish Government. Arxivat de l'original el 2019-06-06. [Consulta: 9 juny 2019].
* ↑ «Tässä ovat Marinin hallituksen ministerit – joukko äänikuningattaria, pikapaluun tekijä, maailman nuorin pääministeri» (en finnish). Yle, 09-12-2019. [Consulta: 11 desembre 2019].
* ↑ «Anna-Maja Henriksson» (en finès). Eduskunta.fi. [Consulta: 24 desembre 2019].
* ↑ «Anna-Maja Henriksson RKP:n eduskuntaryhmän johtoon». Iltalehti, 26-05-2015. [Consulta: 14 juny 2016].
# Marya

Marya o marea és una tribu que vers 1975 tenia uns 40.000 membres, que viu a Eritrea, parla el tigré i ocupa la l'altiplà de la riba esquerra del Ansaba al nord-oest de Keren. Segons la seva pròpia tradició descendeix d'un guerrer saho de nom Marya, establert a la regió al segle xiv amb 17 homes. El 1337 s'esmenten "els dos maryes" i això estaria en relació a la separació en dos grups nobiliaris (que ha persistit fins a època moderna per esdevenir modernament una mera divisió comarcal), els marya kayih (marya rojos) i els marya sallim (marya negres), segurament resultat de dues emigracions (els negres foren els primers i són més nombrosos). Van sotmetre les tribus autòctones anomenades tigre que en el context vol dir "casta de serfs", d'origen amhara i beja. La llengua saho inicial es va perdre. Foren cristians fins al segle xix i encara es conserven les ruïnes d'algunes esglésies entre les quals la d'Erota. Es van fer musulmans entre 1820 i 1835 junt als Bayt Asgede, però la "casta de serfs" ja havia adoptat aquesta religió.

## Bibliografia

* Tekeste Negash, Eritrea and Ethiopia: the federal experience, visió parcial
# Frontera entre Nova Zelanda i Kiribati

La frontera entre Nova Zelanda i Kiribati es completament marítima i es troba a l'oceà Pacífic. Delimita la zona econòmica exclusiva entre els dos països i està composta de dos segments
* el primer separa les illes de la Línia de les illes Cook (895 km)
* la segona separa les illes Fènix de Tokelau (798 km)

## Illes Cook - Illes de la Línia

El tractat és compost de 14 punts
* Punt 1 : 5°47'28.32"S., 159°17'29.32"O.
* Punt 2 : 5°48'01.82"S., 159°16'32.84"O.
* Punt 3 : 6°22'39.85"S., 158°23'04.76"O.
* Punt 4 : 6°33'39.85"S., 158°06'03.28"O.
* Punt 5 : 6°50'09.53"S., 157°39'52.88"O.
* Punt 6 : 7°02'49.11"S., 157°19'34.08"O.
* Punt 7 : 7°22'48.32"S., 156°46'32.03"O.
* Punt 8 : 7°55'05.21"S., 155°54'35.54"O.
* Punt 9 : 8°30'30.12"S., 154°54'17.69"O. (Creuament dels segments)
* Punt 10 : 9°13'35.41"S., 155°02'23.87"O.
* Punt 11 : 9°50'40.75"S., 155°09'23.35"O.
* Punt 12 : 11°00'19.63"S., 155°22'34.06"O.
* Punt 13 : 11°21'34.89"S., 155°26'22.91"O.
* Punt 14 : 11°22'36.36"S., 155°26'34.31"O.

## Tokelau - Illes Fènix

El tractat és compost de 5 punts
* Punt 1 : 7°47'05.58"S., 175°47'52.75"O.
* Punt 2 : 6°27'59.14"S., 173°13'09.15"O.
* Punt 3 : 6°35'52.13"S., 171°33'07.73"O.
* Punt 4 : 6°53'36.29"S., 170°34'15.37"O.
* Punt 5 : 6°52'53.31"S., 168°54'33.51"O.

## Referències

* 1 2 Agreement between the government of the Cook Islands and the government of the Republic of Kiribati concerning the delimitation of the maritime boundaries between the Cook Islands and The Republic of Kiribati
* 1 2 Agreement between the Government of New Zealand and the Government of the Republic of Kiribati concerning the delimitation of the maritime boundaries between Tokelau and Kiribati
# Frontera entre Noruega i Islàndia

La frontera entre Noruega i Islàndiaés una frontera internacional íntegrament marítima que separa Islàndia de Noruega. Consisteix en un segment que delimita la zona econòmica exclusiva d'Islàndia des de l'illa de Jan Mayen.
Aquesta frontera va ser creada el 1975 quan Islàndia va estendre la seva zona econòmica exclusiva de 50 a 200 milles nàutiques i va posar en contacte de facto amb les zones econòmiques exclusives d'Islàndia i Noruega. Aquesta extensió és la quarta després de les de 1952, 1958 i 1972.

## Referències

* ↑ Norway's maritime borders, barentswatch.no

## Enllaços externs

* Agreement between Iceland and Norway on the continental shelf between Iceland and Jan Mayen.
* Norwegian Baselines, Maritime Boundaries and the UN Convention on the Law of the Sea Arxivat 2018-12-22 a Wayback Machine., Bjørn Geirr Harsson i George Preiss A: Arctic Review on Law and Politics, vol. 3, 1/2012 p. 108–129. ISSN 1891-6252
# Thorp (Wisconsin)

Thorp és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 1.536 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Thorp tenia 1.536 habitants, 706 habitatges, i 391 famílies. La densitat de població era de 445,9 habitants per km².
Dels 706 habitatges en un 25,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42,5% hi vivien parelles casades, en un 9,1% dones solteres, i en un 44,5% no eren unitats familiars. En el 39,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 24,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,1 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,82.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 23,5% entre 25 i 44, un 18,3% de 45 a 60 i un 27,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.102 $ i la renda mediana per família de 39.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.602 $ mentre que les dones 20.163 $. La renda per capita de la població era de 15.828 $. Aproximadament el 6,7% de les famílies i l'11% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Thorp» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Thorp». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Torrent de Vilaborrell

El Torrent de Vilaborrell és un torrent afluent per la dreta de la Riera de Navel, al Berguedà.

## Municipis per on passa

El Torrent de Vilaborrell transcorre íntegrament pel terme municipal de Montmajor.

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica del Torrent de Vilaborrell està integrada per 9 cursos fluvials que sumen una longitud total de 8.891 m.

### Distribució per termes municipals

La xarxa transcorre íntegrament pel terme municipal de Montmajor.

### Territori PEIN

Els darrers 1.268 m. del seu curs transcorren per l'interior del PEIN de la Riera de Navel. A nivell de la seva conca, el territori PEIN abasta una superfície de 31 ha. i un perímetre d'uns 3,7 km.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
# Paraplesiops alisonae

Paraplesiops alisonae és una espècie de peix de la família Plesiopidae i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 15 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al sud d'Austràlia, incloent-hi Tasmània.

## Referències

* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Paxton, J.R., D.F. Hoese, G.R. Allen i J.E. Hanley, 1989. Pisces. Petromyzontidae to Carangidae. Zoological Catalogue of Australia, Vol. 7. Australian Government Publishing Service, Canberra, 665 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Tramlink ruta 2

Tramlink ruta 2 és una de les tres rutes de la xarxa de Tramlink al sud de Londres. La ruta és operada per Tramtrack Croydon i FirstGroup en nom de Transport for London (TfL).

## Enllaços externs

* Trams a Transport for London
# Gamtel FC

El Gamtel Football Club és un club gambià de futbol de la ciutat de Banjul.

## Palmarès

* Lliga gambiana de futbol:
** 2015, 2018
* Copa gambiana de futbol:
** 2010, 2011, 2012, 2013

## Referències

* ↑ Fundació a rsssf.com
* ↑ WSC. «When Saturday Comes - Weekly Howl 31-01-14» (en anglès). Arxivat de l'original el 2017-07-08.
* ↑ «Gamtel FC lift first ever FA cup trophy - The Point Newspaper, Banjul, The Gambia» (en anglès).
* ↑ Gamtel lift first ever FA Cup trophy
* ↑ «Roster from first round WAFU Cup game». Arxivat de l'original el 2018-07-13. [Consulta: 13 juliol 2018].
* ↑ «Gambia - List of Champions». rsssf.com. [Consulta: 24 març 2018].
* ↑ «Gambia - List of Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 24 març 2018].
# Hotel Imperial (pel·lícula de 1927)

Hotel Imperial és una pel·lícula muda de guerra dramàtica estatunidenca del 1927 dirigida per Mauritz Stiller i estrenada per Paramount Pictures. La pel·lícula està ambientada a Àustria-Hongria durant la Primera Guerra Mundial i protagonitzada per Pola Negri com a cambrera d'un hotel. Es basa en l'obra de teatre hongaresa Szinmü négy felvon del 1917 de Lajos Bíró.

## Argument

L'oficial Paul Almasy (Hall) està separat de la seva unitat darrere de les línies enemigues i s'amaga a l'Hotel Imperial, on la cambrera Anna (Negri) el disfressa de cambrer. Les tropes invasores russes fan de l'hotel el seu quarter general. Paul després mata l'espia rus Petroff i Anna organitza l'habitació per representar la mort com un suïcidi. Més tard, quan els russos acusen Paul de l'assassinat, l'Anna proporciona una coartada dient que Paul estava amb ella a la seva habitació i, mentre ho feia, trenca la roba fina que li ha proporcionat el general Juschkiewitsch (Siegmann). Més tard ajuda a Paul a eludir els russos i a sortir de l'hotel perquè pugui tornar a unir-se a la seva unitat. Després que les tropes austríaques recuperen la ciutat, els amants es reuneixen i es reconeix la seva valentia.

## Repartiment

* Pola Negri - Anna Sedlak
* James Hall - Tinent Paul Almasy
* George Siegmann - General Juschkiewitsch
* Max Davidson - Elias Butterman
* Michael Vavitch - Tabakowitsch
* Otto Fries - Anton Klinak
* Nicholas Soussanin - Baró Fredrikson
* Golden Wadhams - Major General Sultanov
* George Berrell - Ancià amb pèl blanc
* Josef Swickard - Genreal austríac (sense acreditar)
* Carl von Haartman - soldat rus (sense acreditar)

## Producció

La pel·lícula utilitzava el mateix decorat exterior de la plaça de la ciutat de la pel·lícula de Negri The Spanish Dancer (1923).

## Comentari

En una sortida dels papers anteriors de vampiresa, i Negri representa Ann com a tensa i inquieta, experimentant l'ansietat dels no combatents en temps de guerra, una dona envoltada d'homes de l'exèrcit estranger a l'hotel. Observa amb atenció i, quan veu la necessitat, pren mesures decisives per evitar l'agressió sexual i salvar el seu amant i, indirectament, la seva nació.

## Conservació

Hotel Imperial és una de les poques pel·lícules de Paramount de Negri que ha sobreviscut i es conserva en diversos arxius de pel·lícules.

## Referències

* ↑ The AFI Catalog of Feature Films: Hotel Imperial Retrieved December 11, 2014
* ↑ Magill's Survey of Silent Films, Vol. 2. FLE-POT p. 558, edited by Frank N. Magill c.1982 ISBN 0-89356-241-6 (3 book set ISBN 0-89356-239-4) Retrieved December 11, 2014
* 1 2 3 Progressive Silent Film List: Hotel Imperial at silentera.com
* 1 2 Girelli, Elisabetta «"Our Bravest and Most Beautiful Soldier": Pola Negri, Wartime and the Gendering of Anxiety in Hotel Imperial». Film-Philosophy. Edinburgh University Press, 32, 2, 2019, pàg. 159–76. DOI: 10.3366/film.2019.0107. ISSN: 1466-4615.
* ↑ The Library of Congress American Silent Feature Film Survival Catalog: Hotel Imperial Retrieved December 11, 2014

## Enllaços externs

* Hotel Imperial a TCM Movie Database (anglès)
* Hotel Imperial film clip a YouTube
# Fàbrica Tèxtil Rase

La Fàbrica Tèxtil Rase és una obra modernista de Cardedeu (Vallès Oriental) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

La fàbrica tèxtil Rase està formada per un conjunt de quatre naus industrials independents de diferent longitud, amb coberta a dues vessants de carener perpendicular, separades pels patis interiors rectangular, organitzats en dues tramades directriu est-oest. Dues d'aquestes naus (les situades al nord del cos central) són continues en tota la longitud de la fàbrica i tenen dos capcers. Les dues naus situades més al sud ocupen aproximadament la meitat de la longitud de la fàbrica i tenen capcer únic. Aquestes naus, de llum més petita, amb la coberta a dues vessants i carener paral·lel a les anteriors, tanquen els patis interiors pel cantó est i donen continuïtat a la façana est. El cos central té molt poca amplada i està compost de planta baixa i una planta pis, amb coberta a quatre vessants de teula àrab, i amb la façana nord oberta a dos patis interiors que el separen de la resta de les naus. L'acabat exterior és de sis trams i deu voltes de maó de pla cada un. Presenta un element perimetral que resol la franja de contacte entre la llosa plegada de formigó armat i la nau nord. L'estratègia de la franja perimetral de contacte amb les edificacions adjacents es repeteix de manera diferent en les quatre cares de la nau central, i en el cas de la franja nord, es resol amb una volta de maó recolzada en el darrer pòrtic de formigó armat i en el mur portant de la nau nord.
Adossada a l'anterior i lleugerament més alta, hi ha una altra nau de planta rectangular i estructura de formigó armat, amb pilars perimetrals, coberta plana formada per nervis que suporten la llosa i terrat enrajolat.

## Història

En origen l'empresa es denominava Tèxtil Senesteva i va ser la primera indústria important instal·lada a Cardedeu, a conseqüència de la instal·lació d'electricitat al municipi. El 1913 l'Ajuntament va contractar el servei a Energia Elèctrica de Catalunya.
Els seus fundadors, Ramon i Joan Senesteva, van dirigir l'empresa fins a la Guerra Civil. Un cop acabada, es va constituir una societat anònima i va passar a denominar-se Tèxtil Rase.
Es creu que el projecte inicial és obra de l'arquitecte M. J. Raspall, però se sap del cert. No obstant això, Josep M. Ros Vila (arquitecte municipal de Cardedeu entre 1939 i 1973), va dur a terme diversos projectes entre el 1941 al 1949: el 1941 es realitza el projecte de la casa alineada a l'Av. Jaume Campmajor; el 1945 el projecte de nau per instal·lar un grup electro-motor; i el 1949 diverses ampliacions.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Fàbrica Tèxtil Rase». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 12 juny 2020].