OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# María de Cáceres y Olmedo

María de Cáceres y Olmedo (Madrid, 1622 – Arenas de San Pedro, 25 d'abril de 1668), coneguda amb el nom religiós de María de la Santísima Trinidad, va ser una religiosa agustina recol·lecta castellana.
Va néixer a la vila de Madrid el 1622. Era filla de Juan de Cáceres i d'Ana de Olmedo. Va prendre l'hàbit d'agustina recol·lecta al convent de San Juan Bautista d'Arenas de San Pedro, on va professar l'any 1643. Al llarg de tota la seva vida, va dedicar-se a l'activitat contemplativa de manera continuada. Hom afirma que Cáceres no va dormir mai en un llit mentre va tenir salut, i que s'infligia penitències i disciplines dures: passava moltes nits de genolls i amb els braços en creu, practicava el vot de silenci i el dejuni. Va exercir molts dels càrrecs de la comunitat fins a arribar a ser prelada, a més d'assistir al cor del convent. D'altra banda, fra Alonso Villerino li atribueix diverses profecies de successos i altres actes de caràcter místic. Al final de la seva vida va patir moltes malalties, entre les quals la pèrdua d'un ull i la dislocació d'un genoll, que hom afirma que va viure sempre amb resignació. La darrera malaltia va ser la més llarga, una durada de vuit mesos, i que la va conduir, finalment, a la mort, el 25 d'abril de 1668. Cáceres va escriure la seva vida per obediència, tanmateix, va demanar cremar-la per humilitat al seu confessor i la seva superiora, un desig que se li va concedir.

## Referències

* ↑ Álvarez y Baena, José Antonio. Hijos de Madrid, iluestres en santidad, dignidades, armas, ciencias y artes (en castellà). vol. 4, 1791, p. 53.
* ↑ Santiago Vela, Gregorio de. Ensayo de una biblioteca ibero-americana de la Órden de San Agustín (en castellà). vol. 7. Madrid: Asilo de Huérfanos del S. C. de Jesús, 1925, p. 395.
* ↑ AADD. Biografía eclesiástica completa (en castellà). vol. 3. Madrid i Barcelona: Eusebio Aguado i J. M. de Grau y Compañía, 1850, p. 433-434.
# Dolors Reig i Hernández

Dolors Reig i Hernández (La Garriga, Vallès Oriental, 23 d'octubre de 1971) és una professora catalana i ponent sobre xarxes socials, educació, innovació social, cibercultura i psicologia social. Ha estat professora de la Universitat Oberta de Catalunya, Escola d'Administració Pública de Catalunya, Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada, Acadèmia El Caparazón, INESDI.
Col·laboradora experta en TIC del programa de ràdio Hoy por Hoy de la Cadena Ser el 2011 i 2012. El diari El Economista publicava el 2011 una enquesta que la situava entre les 10 persones més conegudes d'internet a Espanya. Forma part de diferents comitès científics i panells d'experts com l'Horizon report de tecnologies educatives en educació superior en la seva edició internacional el 2011 i 2012, i el comitè científic de la revista Telos.
El seu blog El caparazón, començat el 2007, ha estat finalista en la categoria de millors Weblog en castellà dels premis The BOBs de 2008 i 2010. També va ser finalista dels premis Bitacoras el 2009 en la categoria d'educació. És autora del llibre Socionomía, que tracta sobre la psicologia del que denomina el nou individu connectat que ha canviat a partir de l'experiència de participació a internet i après actituds i valors que després traslladarà a la realitat. També és coautora de Treballa diferent, El proyecto Facebook y la postunivesidad, Educación expandida, el libro, Claves para ser eficiente y eficaz i del llibre Jóvenes en la era de la hiperconectividad.

## Obra

* Treballa diferent. Barcelona: Departament de Justícia. Generalitat de Catalunya, 2011.
* Socionomía. Deusto, Grupo Planeta, 2012. ISBN 978-84-234-0959-4.
* Los Jóvenes en la era de la hiperconectividad, Tendecias, claves y miradas. Fundación Encuentro, Fundación Telefónica, 2013. ISBN 978‐84‐89019‐40‐9.

## Referències

* ↑ «Programa Congrés "Menores y TIC"». Arxivat de l'original el 2012-05-10. [Consulta: 20 maig 2012].
* ↑ Santillana pone en marcha Café CREA, un espacio sobre educación 2.0 a El País, 11/5/2012 (castellà)
* ↑ La SER presenta su programación veraniega Arxivat 2013-11-02 a Wayback Machine., 3/7/2011 (castellà)
* ↑ Enquesta El Economista sobre els personatges més rellevants d'Internet a Espanya
* ↑ Horizon report 2011 (New media Consortium)
* ↑ Horizon report 2012 (New media Consortium)
* ↑ «Comité científico Revista Telos». Arxivat de l'original el 2012-02-06. [Consulta: 15 maig 2012].
* ↑ The Bobs 2008
* ↑ The Bobs 2010
* ↑ Bitácoras 2009

## Enllaços externs

* Blog El caparazón (castellà)
* Blog del llibre Socionomía (castellà)
# Don (Trento)

Don és un antic antic municipi italià, dins de la província de Trento. L'any 2007 tenia 1.342 habitants. Limitava amb els municipis d'Amblar, Coredo, Romeno i Sfruz.
L'1 de gener 2016 es va fusionar amb el municipi d'Amblar creant així el nou municipi d'Amblar-Don, del qual actualment és una frazione.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Giuliano Marches | Llista cívica |
# Martinet de nit de Malàisia

El martinet de nit de Malàisia (Gorsachius melanolophus) és una espècie d'ocell de la família dels ardèids (Ardeidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones pantoneses i corrents fluvials de la selva humida, al sud i est de l'Índia, sud-est de la Xina, Hainan, Taiwan i les illes Ryukyu meridionals, Sud-est Asiàtic, illes Nicobar, Sumatra, Java, Borneo i les Filipines.

## Referències

* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 208. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Mastomys huberti

Mastomys huberti és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a Gàmbia, Guinea, Mali, Mauritània, Nigèria i el Senegal. El seu hàbitat natural són les planes d'inundació. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència. L'espècie fou anomenada en honor del soldat Hubert G. Cock.

## Referències

* ↑ Granjon, L. Mastomys huberti. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 25 octubre 2017.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 199. ISBN 978-0801893049.
# Donaldsonville

Donaldsonville és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 7.605 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Donaldsonville tenia 7.605 habitants, 2.656 habitatges, i 1.946 famílies. La densitat de població era de 1.151,5 habitants/km².
Dels 2.656 habitatges en un 39,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 37,4% hi vivien parelles casades, en un 30,7% dones solteres, i en un 26,7% no eren unitats familiars. En el 24,7% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,81 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,35.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,1% tenia menys de 18 anys, un 10,6% entre 18 i 24, un 25,4% entre 25 i 44, un 19,7% de 45 a 60 i un 12,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 74,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.084 $ i la renda mediana per família de 29.408 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.849 $ mentre que les dones 17.528 $. La renda per capita de la població era de 12.009 $. Entorn del 32,8% de les famílies i el 34,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Donaldsonville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Donaldsonville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Drac de tres caps de Sant Pere de Ribes

El Drac de tres caps és un drac tricèfal del bestiari festiu de Sant Pere de Ribes construït l'any 1972 sobre cartró. El disseny va anar a càrrec de Lola Anglada inspirada en un relat de Pere Carbonell i Grau sobre un drac de tres caps i va ser construït als tallers El Ingenio de Barcelona. La peça va tenir un cost de 100.000 pessetes i va ser finançat majoritàriament per l'aportació desinteressada dels veïns i una tercera part per l'Ajuntament de Ribes amb l'excedent de les festes majors anteriors.; la recaptació popular va ser duta a terme per la Comissió de Festes, amb el paper destacat de Josep Maria Ramos, Joan Baqués i Alsina i Pere Carbonell.
Es va estrenar per la Festa Major de Sant Pau de 1972. L'any 1991 fou substituït per una còpia en fibra de vidre realitzada pel terrassenc Ignasi Ros, sota l'impuls del regidor de Cultura del moment, Jordi Mestre. L'original de cartró està exposat de manera permanent a la biblioteca Manuel de Pedrolo de Sant Pere de Ribes. Tenia com a antecedent un drac de cartró que datava de 1915 i que els rosegadors van malmetre a la dècada dels 50 del segle xx.

## Drac Vell

El Drac Vell de Ribes és el primer drac documentat de la vila i és el predecessor del Drac de tres caps de 1972. Va ser regalat per l'alcalde ribetà Josep Puig i Miret al redós de Sant Josep i Sant Pere. Era de menors dimensions i escopia menys foc que els seus dracs successors i només requeria un portador. Va desfilar per la vila de manera intermitent des de 1915 i fins al 1959, i era reclòs gran part de l'any a Can Puig. Va ser restaurat durant la dècada de 1940, moment en el qual la bèstia reprengué les seves sortides després d'una llarga temporada parada. El drac es va anar deteriorant per l'acció de les rates i el foc fins a la seva desaparició a les acaballes de la dècada de 1950.

## Referències

* ↑ Sol i Bros, gener 1997, p. 4.
* 1 2 Sol i Bros, gener 1997, p. 5.
* ↑ Sol i Bros, gener 1997, p. 14.

## Bibliografia

* Sol i Bros. XXVè aniversari del drac de Tres Caps, gener 1997.
* Carbonell i Grau, Pere. Quelcom més sobre el nostre folklore. Programa Oficial de la Festa Major de Sant Pau (Hivern) de 1979. Ajuntament de Sant Pere de Ribes. Sant Pere de Ribes, 1979
* Carbonell i Grau, Pere. A la captura del drac. Programa Oficial de la Festa Major de Sant Pere (Estiu) de 1971. Ajuntament de Sant Pere de Ribes. Sant Pere de Ribes, 1971
* Carbonell i Grau, Pere. Ja tenim drac!. Programa Oficial de la Festa Major de Sant Pau (Hivern) de 1972. Ajuntament de Sant Pere de Ribes. Sant Pere de Ribes, 1972
* Cavall Fort, número 870. El nostre bestiari popular
* Colla Gran. Ball de bastons a Ribes. Festa, passió i tradició. Sant Pere de Ribes: Arsis Editorial, 2003.
# Donald F. Glut

Donald F. Glut (Pecos, 19 de febrer de 1944) és un escriptor, director de cinema, guionista, paleontòleg amateur, músic i actor americà.
És possible que sigui més ben conegut per haver escrit la novel·lització de la segona pel·lícula de La Guerra de les Galàxies, Star Wars Episodi V: L'Imperi Contraataca.

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2010-10-07 a Wayback Machine. (anglès)
# Marçal Ballús i Bertran

Marçal Ballús i Bertran (Barcelona, 21 de juliol de 1871 - Sabadell, 25 de febrer de 1937) fou un odontòleg i pioner de la cinematografia a Catalunya.

## Biografia

Fou fill de Jaume Ballús i Roca, un prestigiós herbolari del pla de la Boqueria de Barcelona, nascut a la Garriga, i de la seva esposa, Vicenta Bertran Canet. Va estudiar medicina i odontologia a la Universitat de Barcelona. Pels volts de 1890 va anar ocasionalment a Sabadell per fer una suplència d'un dentista i acabà establint-se a la ciutat, amb casa i consultori al capdamunt de la Rambla. Però al marge de l'ofici, la seva gran passió va ser la fotografia i el cinema, que va veure néixer a París, el 28 de desembre de 1895. Marçal Ballús va anar a París a les primeres sessions d'exhibició cinematogràfica, al Salon Indien del Gran Café, al Boulevard des Capucines, en què els germans Lumière donaren a conèixer les primeres cintes cinematogràfiques, preses de la vida quotidiana, amb l'aparell que havien construït. L'entusiasme va portar Ballús a contactar amb els germans Lumière per encarregar-los un dels seus famosos aparells, que el febrer de 1897 portava a Sabadell amb unes quantes pel·lícules.
El 27 d'abril del 1897, va projectar les pel·lícules –entre les quals Miss Fuller– en públic al teatre dels Campos de Recreo. Va ser la primera sessió de cinema de la ciutat i probablement de tot Catalunya. L'exhibició va tenir molt d'èxit i es va repetir unes quantes nits amb el programa renovat.
Ballús feu construir una barraca de fusta al pla de l'Os, a l'actual plaça del Doctor Robert, per a les projeccions cinematogràfiques a l'inici de 1901, però un incendi la va destruir abans d'acabar l'any. Aleshores arrendà el teatre Cervantes i, en contacte amb els Lumière, Georges Méliès i Charles Pathé, adquirí pel·lícules que projectà amb regularitat i encara les llogà a altres empresaris de fora de Sabadell.
El 21 de desembre de 1984 Sabadell li va atorgar un carrer al barri de Sant Julià.

## Referències

* 1 2 Registre de Naixements de l'Ajuntament de Barcelona, any 1871, foli 713, número de registre 2858.
* 1 2 3 4 Nomenclàtor. «Carrer de Marçal Ballús». Ajuntament de Sabadell. [Consulta: 24 maig 2016].
* ↑ Gelabert. «Las primeras proyecciones cinematográficas en Catalunya». xte.cat. [Consulta: 24 febrer 2014].

## Enllaços externs

* Marçal Ballús i Bertran - Galeria de Metges Catalans
# Mas Paiàs

Mas Paiàs és una masia de Perafita (Lluçanès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Construcció de planta rectangular i teulat a doble vessant. A la casa se li han anat afegint diverses construccions annexes o d'ampliació d'habitatge arribant a donar un edifici més complex. La part central de l'edifici té dos pisos i golfes. L'ordenació de la façana està feta a base de tres obertures equidistants a cada un dels pisos, la inferior de les quals està centrada per la porta amb llinda. Aquesta porta era anteriorment una porta amb dovelles i la llinda que hi ha actualment és de l'antiga construcció, del 1670. Allargant la casa pel cantó esquerre hi ha un cos de dos pisos de porxos.

## Referències

* ↑ «Mas Paiàs». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 setembre 2017].
# Mas Palol (Torroella de Fluvià)

El Mas Palol és una masia historicista de Torroella de Fluvià (Alt Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

El mas de Palol és un gran edifici aïllat situat dalt d'un turó al costat de la carretera de Torroella a Sant Miquel de Fluvià. Al costat hi ha la casa dels masovers que té restes més antigues. El casal que posseeix una torreta, merlets i altres detalls de fortificació, purament decoratius, fou, en bona part, construït sobre les restes de l'església romànica de Sant Genis. El que avui resta del temple queda amagat en el conjunt del mas.

## Referències

* ↑ «Mas Palol». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 21 octubre 2017].
# Edifici caserna de la colònia Santa Maria

Edifici caserna de la colònia Santa Maria és una obra de Súria (Bages) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici situat a la coneguda com Colònia de Santa Maria, al carrer Mare de Déu del Pilar. Es tracta d'una construcció de planta rectangular, de tres altures, planta baixa i dos pisos. Destaca la simetria dels vans, amb finestres i portes en forma d'arc escarser; la utilització de totxo en els paraments i l'emplaçament de blocs de pedra en els ampits. És característic el fustam utilitzat en cada una de les obertures. És l'únic edifici de la Colònia que conserva l'estructura originària, tot i haver sofert algunes reformes recents.

## Història

Edifici construït per Solvay, primera empresa propietària i explotadora de les Mines de Potassa, entre els anys 1926 i 1928. Originàriament, l'edifici era destinat a habitatges i cantina per a treballadors de la Colònia de Santa Maria. El 17 de setembre de 1932, Mines de Potassa, oferí l'edifici com a caserna per al destacament de la Guàrdia Civil que, arran dels fets revolucionaris de 1932, s'havia de quedar instal·lada de forma permanent a Súria. El 2001 la Guàrdia Civil va marxar de Súria i l'edifici va quedar abandonat. El desembre de 2003 el "Ministerio del Interior" va procedir a la subhasta de l'edifici. Finalment l'edifici va passar a AMPANS que el va reconvertir en una residència per a discapacitats intel·lectuals. Va començar a funcionar el 15 de maig de 2010.

## Referències

* 1 2 «Edifici caserna de la colònia Santa Maria». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 3 novembre 2018].
# Canon PowerShot G1 X Mark III

La Canon PowerShot G1 X Mark III és una càmera compacta APS-C fabricada per Canon. Va ser anunciada a l'octubre de 2017 amb un preu de venta suggerit de 1.219,99€.
Aquest model va substituir a la Canon PowerShot G1 X Mark II.
Aquest model va ser la primera compacta de Canon en incorporar un sensor d'imatge APS-C.

## Característiques

Les seves característiques més destacades són:
* Sensor d'imatge CMOS de 24,2 megapíxels
* Zoom òptic: 3x (equivalent a un 24-72 mm)
* Obertura: f/2,8 - 5,6
* Processador d'imatge DIGIC 7
* 49 punts d'autoenfocament
* Dual Píxel amb detecció de cara i ulls
* Disparo continu de 9 fotogrames per segon
* Sensibilitat ISO 100 - 25.600
* Gravació de vídeo: Full HD 1080p fins a 50/60 fps
* Gravació de vídeo time lapse a Full HD 1080p
* Estabilitzador òptic de 4 passes
* Pantalla LCD de 3,0" d'1.040.000 píxels abatible i tàctil
* Visor electrònic OLED de 0,39" amb 2,36 milions de píxels
* Connexió Bluetooth i Wi-Fi
* Bateria NB-13L

## Diferències respecte a la G1 X Mark II

* Mida del sensor d'imatge: APS-C, en lloc de 1,5"
* Objectiu: 24-72 mm f/ 2.8 - 5.6, i la seva predecessora 24-120 mm f/2.0 - 3.9
* Major resolució d'imatge: 24,2 megapíxels, en lloc de 12,8 megapíxels
* Enfocament: 49 punts AF, en lloc de 31 punts
* Sensibilitat ISO: Fins a ISO 25.600, en lloc de 12.800
* Gravació de vídeo: Full HD a 50/60 fps, en lloc de vídeo Full HD a 25/30 fps
* FPS: 9 fps, en lloc de 5 fps
* Enfocament amb tecnologia Dual Pixel que la seva predecessora no tenia

## Premis

El 2019 aquesta càmera va guanyar el premi de Technical Image Press Association (TIPA) com a millor càmera compacta per a professionals.

## Inclòs a la caixa

* Càmera PowerShot G1 X Mark III
* Tapa de l'objectiu
* Corretja per la tapa de l'objectiu
* Corretja pel coll NS-DC12
* Adaptadors de corretja
* Bateria NB-13L
* Carregador de bateria CB-2LHE
* Cable d'alimentació
* Manual d'usuari

## Accessoris compatibles

* Flaixos amb TTL
* Carcassa estanca per submarinisme WP-DC56
* Targetes de memoria SD, SDHC i SDXC
* Cable mini HDMI (tipus C)

## Referències

* ↑ «Canon PowerShot G1 X Mark III. Ficha Técnica» (en castellà). Todo fotografia.
* 1 2 «Canon PowerShot G1X Mark III, análisis: la cámara compacta con corazón de réflex» (en castellà). Xataka foto.
* ↑ «Revisión práctica de Canon PowerShot G1 X Mark III» (en castellà). Open foto sub.
* ↑ «Canon PowerShot G1 X Mark III» (en castellà). Photo review.
* ↑ «Canon PowerShot G1 X Mark II vs Canon PowerShot G1 X Mark III» (en castellà). Versus.
* ↑ «TIPA World Award 2018» (en castellà). Revista foto-vídeo.
* ↑ «Canon PowerShot G1 X Mark III» (en castellà). Canon store.
# Winnetoon

Winnetoon és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 70 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Winnetoon tenia 70 habitants, 33 habitatges, i 22 famílies. La densitat de població era de 93,2 habitants per km².
Dels 33 habitatges en un 21,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,5% hi vivien parelles casades, en un 18,2% dones solteres, i en un 33,3% no eren unitats familiars. En el 30,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 21,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,12 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,64.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20% tenia menys de 18 anys, un 1,4% entre 18 i 24, un 25,7% entre 25 i 44, un 30% de 45 a 60 i un 22,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 19.000 $ i la renda mediana per família de 20.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.625 $ mentre que les dones 22.083 $. La renda per capita de la població era de 13.270 $. Aproximadament el 18,2% de les famílies i el 15,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Winnetoon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Winnetoon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Castell de Cabrera

«Castell de Cabrera» té aquests significats:
* Castell de Cabrera (illa de Cabrera)
* Castell de Cabrera (Anoia), situat al municipi de Cabrera d'Anoia
* Castell de Cabrera (Alt Empordà), situat al municipi de Maçanet de Cabrenys
* Castell de Cabrera (Collsacabra), situat al municipi de l'Esquirol
* Castell de Cabrera (Noguera), situat al municipi de Vilanova de Meià
# Matallana de Torío

Matallana de Torío és un municipi de la província de Lleó, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Comprèn les pedanies de Robles de la Valcueva (i el seu Barrio de la Estación), Pardavé de Torío, Naredo de Fenar, Orzonaga, Matallana de Torío (la localidad), La Valcueva, Palazuelo de la Valcueva, Villalfeide, Serrilla i Robledo de Fenar.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 2035 | 1778 | 1624 | 1538 |

## Referències

* ↑ «Provincia de León (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 març 2021].