OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Club Esportiu Benicàssim

El Club Deportivo Benicàssim és un club de futbol de la ciutat de Benicàssim, (la Plana Alta). Va ser fundat en 1947 i actualment participa en el grup I de la Regional Preferent valenciana.

## Història

L'equip va ascendir l'any 2000 a Preferent per a consolidar-se. Abans d'això, era un equip ascensor que es movia entre Preferent i Primera Regional. Aquella mateixa tempora Bienvenido Casares va substituir en la presidència Miguel Pons. Sota el seu mandat, el club va viure la seva millor etapa entre 2004 i 2006, quan va jugar a la Tercera divisió.
Des de la tornada a Preferent ha estat un dels equips capdavanters. Tot i això va perdre dues promocions d'ascens front a l'Olímpic de Xàtiva i al UD Horadada. L'estiu de 2008 Casares va deixar el càrrec, sent substituït per José Laguía. Aquella temporada el club no jugà l'eliminatòria d'ascens en no classificar-se entre els tres primers.

### Estadístiques

* 0 temporades en Primera divisió.
* 0 temporades en Segona divisió.
* 0 temporades en Segona B.
* 2 temporades en Tercera divisió.
** Millor posició:17è (2004/05).
Últimes temporades:
* 1999/2000: - Primera Regional -
* 2000/2001: - Regional Preferent -
* 2001/2002: - Regional Preferent -
* 2002/2003: - Regional Preferent -
* 2003/2004: - Regional Preferent -
* 2004/2005: - Tercera divisió - 17è.
* 2005/2006: - Tercera divisió - 21è.
* 2006/2007: - Regional Preferent - 3r.
* 2007/2008: - Regional Preferent - 3r.
* 2008/2009: - Regional Preferent - 5è.

## Uniforme

* Uniforme titular: Samarreta a franges verticals roges i blanques, pantaló i mitges blaves. Abans de l'any 2003 la samarreta era arlequinada.

## Estadi

Actualment juga al Torre de Sant Vicent, situat junt al poliesportiu municipal. És des de 2002 de gespa artificial i té una graderia per a 600 espectadors. Antigament jugava al desaparegut camp de Farcha.
# DJ MANDY

DJ MANDY (Gant, 23 d'octubre de 1997) és un DJ belga d'estil dur que treballa amb el nom artístic MANDY. Des dels quinze anys va tocar a clubs locals com Highstreet, Complex i Cherry Moon a Bèlgica, fins que es va unir a Platform Agency. Ha actuat en festivals com el Tomorrowland i el Daydream Festival.
El seu primer llançament va ser B * tch Is Back, juntament amb MC DV8, del segell belga Dirty Workz. El seu avanç va arribar el 2017 amb la cançó Raggadrop. El 2018, MANDY va llançar un remix de la cançó Jackie Chan de Tiësto.

## Referències

* ↑ Germany, DJ MAG. «Hardstyle-DJ MANDY: „Viele DJs geben nicht zu, dass sie Ghost Producer haben!"» (en alemany). [Consulta: 21 febrer 2021].
* ↑ Gentse dj Mandy lanceert officiële remix van Tiësto's hit "Jackie Chan" Arxivat 2019-09-04 a Wayback Machine.,
# Josep Barceló Moner

Josep Barceló Moner (Palma, 1924 - Ídem, 12 d'octubre de 2002) fou un arquitecte i pintor de Palma (Mallorca, Illes Balears). Era fill de Pedro Barcelo (pintor) també.
Barceló va estudiar a l'Escola d'Arquitectura de Barcelona (1946-52) i allà va doctorar-se el 1964. Va exercir com a professor de dibuix a l'Escola d'arts aplicades i oficis artístics de Palma (1954-68), fou arquitecte escolar provincial de Balears (1957-63) i fou president de la delegació balear del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya i Balears (1976-78).
Com a arquitecte destaca especialment el disseny i construcció de l'Estadi Balear (1959-60). Com a pintor va conrear especialment el paisatge i el retrat. Va oferir exposicions monogràfiques els anys 1984, 1986 i 1987.

## Referències

* 1 2 3 Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 2. Palma: Promomallorca, p.. ISBN 84-8661702-2.
# Umma (gènere)

Umma és un gènere de zigòpters que pertany a la família Calopterígids.
Les espècies inclouen:
* Umma cincta (Hagen in Selys, 1853) – Broad-winged Sparklewing
* Umma declivium Förster, 1906 – Green-banded Sparklewing
* Umma electa Longfield, 1933 – Metallic Sparklewing
* Umma femina Longfield, 1947 – Angola Sparklewing
* Umma gumma Dijkstra, Mézière & Kipping, 2015
* Umma infumosa Fraser, 1951 (syn. Sapho infumosa)
* Umma longistigma (Selys, 1869) – Bare-bellied Sparklewing
* Umma mesostigma (Selys, 1879) – Hairy-bellied Sparklewing
* Umma mesumbei Vick, 1996 – Cameroon Sparklewing
* Umma purpurea Pinhey, 1961 – Purple Sparklewing
* Umma saphirina Förster, 1916 – Sapphire Sparklewing

## Referències

* ↑ «Sixty new dragonfly and damselfly species from Africa (Odonata)». Odonatologica, 44, 2015, pàg. 447–678.
# Karzan Kader

Karzan Kader (Sulaymaniyya, 8 de setembre de 1982) és un actor, director i guionista kurd. Amb nou anys, s'exilià del Kurdistan meridional amb la seva família durant la Guerra de l'Iraq de 1990. Aconseguiren establir-se a Suècia, on ell i els seus germans creixeren. L'any 2007 es matriculà a l'Acadèmia d'Estocolm d'Arts Dramàtics (SADA) per a estudiar direcció de cinema. La seva pel·lícula de curtmetratge Bekas guanyà un premi Òscar Estudiant i permetí desenvolupar en llargmetratge l'aclamada pel·lícula homònima.
L'any 2010 es graduà al Dramatiska Institutet d'Estocolm com a director de cinema i guanyà un premi d'estudiant per la seva pel·lícula de graduació.

## Filmografia
### Com a actor

| Any | Títol | Personatge | Direcció | Notes |
| 2010 | De fyra sista | Hiwa | Karzan Kader | |

### Com a director

| Any | Títol | Notes |
| 2008 | Collision | curtmetratge |
| 2009 | Quan | curtmetratge |
| 2009 | Bekas | curtmetratge |
| 2010 | De fyra sista | |
| 2012 | Bekas | |
| 2018 | Trading Paint | |

## Referències

* ↑ «Karzan Kader» (en anglès). OV Guide. Arxivat de l'original el 2013-12-13. [Consulta: 13 desembre 2013].
* ↑ «Karzan Kader lever drömmen» (en suec). Dagens Nyheter. [Consulta: 10 febrer 2013].
* ↑ «Karzan Kader» (en anglès). Festival Internacional de Cinema de Dubai. Arxivat de l'original el 2013-12-13. [Consulta: 13 desembre 2013].
# Sot de Sant Bartomeu

El Sot de Sant Bartomeu és una vall estreta i feréstega, del terme municipal de l'Ametlla del Vallès, al Vallès Oriental, a l'àmbit de la urbanització i barri de El Serrat.
És a l'extrem nord-oest del terme, en el vessant meridional del Puiggraciós, a llevant de la masia de Can Bonfadrí i al sud-est de l'ermita de Sant Bartomeu de Mont-ras. El seu extrem de ponent entra en el terme de Bigues i Riells.
Pren el nom de la propera ermita de Sant Bartomeu de Mont-ras.

## Enllaços externs

* El Sot de Sant Bartomeu en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Renneville (Ardenes)

Renneville és un municipi francès situat al departament de les Ardenes i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 209 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Renneville era de 209 persones. Hi havia 88 famílies de les quals 24 eren unipersonals (12 homes vivint sols i 12 dones vivint soles), 28 parelles sense fills, 32 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 99 habitatges, 89 eren l'habitatge principal de la família, 9 eren segones residències i 1 estava desocupat. Tots els 99 habitatges eren cases. Dels 89 habitatges principals, 72 estaven ocupats pels seus propietaris, 14 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 4 tenien dues cambres, 17 en tenien tres, 16 en tenien quatre i 52 en tenien cinc o més. 60 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 32 habitatges hi havia un automòbil i a 34 n'hi havia dos o més.

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 127 persones, 88 eren actives i 39 eren inactives. De les 88 persones actives 79 estaven ocupades (50 homes i 29 dones) i 8 estaven aturades (2 homes i 6 dones). De les 39 persones inactives 10 estaven jubilades, 7 estaven estudiant i 22 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Renneville hi havia 86 unitats fiscals que integraven 202 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 15.005 €.

### Activitats econòmiques

Dels 5 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials, 1 d'una empresa de construcció, 1 d'una empresa de transport, 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració i 1 d'una empresa de serveis.
Dels 2 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un taller de reparació d'automòbils i de material agrícola i 1 paleta.
L'any 2000 a Renneville hi havia 11 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 868 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Renneville a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Renneville a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Crocidura tarella

Crocidura tarella és una espècie de mamífer eulipotifle de la família de les musaranyes (Soricidae) que es troba a la República Democràtica del Congo i Uganda.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ Kennerley, R. (2016). "Crocidura tarella." 2016 Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, edició 2016. [Consulta: 4 abril 2023]

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Juicy Salif

El Juicy Salif és un espremedor de fruita dissenyat per Philippe Starck el 1990. És considerat com una joia de col·leccionistes i una icona del disseny industrial. Malgrat que moltes persones pensen que el disseny està inspirat en una aranya; Phillipe Starck va fer un primer esbós de l'espremedora en el tovalló de paper del restaurant on estava menjant, just després d'haver d'esprémer una llimona en un plat de calamars. Fou comercialitzada per la companyia italiana Alessi. Fa 14 cm de diàmetre i 29 cm d'alçada i està fabricat en alumini polit. Per al desè aniversari, es va llençar una sèrie de 10.000 espremedores banyades en or, que van ser enumerades individualment. També existeix una versió en blanc i negre. Els dos són productes per a col·leccionistes, particularment la versió en blanc i negre, ja que és molt difícil de trobar. La versió banyada en or és ornamental, ja que l'àcid cítric de la llimona descoloreix i erosiona el bany.
# Ummidi Quadrat (cònsol)

Ummidi Quadrat (en llatí Ummidius Quadratus) va ser un noble i magistrat romà, fill d'Ummidi Quadrat i d'Ànnia Cornificia Faustina, una germana de l'emperador Antoní Pius. Era amic de Plini el Jove. L'emperador li va deixar per testament l'herència que derivava de la seva mare. En algunes inscripcions el seu nom és Nummidi Quadrat (Nummidius Quadratus)
Va ser cònsol romà l'any 167 juntament amb Luci Aureli Ver, germà de Marc Aureli.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 632.
| Precedit per: Quint Servili Pudent i Luci Fufidi Pol·lió | cònsol 167 amb Luci Aureli Ver | Succeït per: Luci Venuleu Apronià Octavi Prisc II i Luci Sergi Paulus |
# Campionat del món de ciclisme en pista de 1931

El Campionat Mundial de Ciclisme en Pista de 1931 es va celebrar a Copenhaguen (Dinamarca) del 21 al 30 d'agost de 1931.
Les competicions es van celebrar al Velòdrom d'Ordrup a la perifèria de Copenhaguen. En total es va competir en 3 disciplines, 2 de professionals i 1 d'amateurs.

## Resultats
### Professional

| Prova | | | |
| Velocitat individual | Willy Falck Hansen Dinamarca | Lucien Michard França | Jef Scherens Bèlgica |
| Darrere moto | Walter Sawall Alemanya | Erich Möller Alemanya | Victor Linart Bèlgica |

### Amateur

| Prova | | | |
| Velocitat individual | Helger Harder Dinamarca | Willy Gervin Dinamarca | Anker Meyer-Andersen Dinamarca |

## Medaller

| Pos. | País | Or | Plata | Bronze | Total |
| 1 | Dinamarca | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 2 | Alemanya | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 3 | França | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4 | Bèlgica | 0 | 0 | 2 | 2 |

## Enllaços externs

* Resultats a la web de l'UCI
* World Championship Track Cycling (anglès)
# Estil directe i indirecte als texts narratius

Els estils directe i indirecte són dos procediments utilitzats als texts narratius per reflectir les veus diferents de la del narrador que apareixen al text, normalment les paraules i pensaments dels personatges; és el discurs reportat.
       En Pere li va dir: "Vindré cap a les 8".
       ―No!... On vas a parar! Ja hauràs fet tard, a aquesta hora! ―va fer ella, alarmada.
       En Pere li va dir que vindria prop de les 8. I ella li va respondre que aleshores ja seria massa tard.
   Quan ella va sentir que en Pere arribaria a les 8, es va alarmar. Com podia dir una cosa així, en Pere? Que s'havia begut l'enteniment? Però... que no sabia que els estarien esperant des de les 7h? Era incorregible, aquest noi! Què el podria fer canviar? Ella ja n'havia desistit.
   El pare… no el va ser… No ho sé… qui era… que va entrar… allà dins… No me’n recordo…Molta gent… molta gent… Tots me guaitaven, amb uns ulls més badats!… com unes òlibes… (Caterina Albert, La infanticida)
   ...qui va ser la primera persona de l'univers abans que hi hagués ningú que ho va fer tot qui ah ells això no ho saben jo tampoc o sigui que ja estem aclarits també podrien provar de fer que el sol no sortís demà el sol brilla per tu em digué ell el dia que jèiem entre els rododèndrons a Howth Head amb el vestit de tweed gris i el barret de palla... (James Joyce, Ulisses)

## Referències

* ↑ «Estil directe i indirecte als texts narratius». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Estil directe i indirecte als texts narratius». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* El text narratiu a xtec.cat
* Discurs directe i indirecte
* El text narratiu Arxivat 2016-11-29 a Wayback Machine. per Pep Blai
# Crack 10

Crack 10 és el primer periòdic esportiu de caràcter gratuït publicat a Espanya. Va aparèixer l'any 2003 i es repartia a Madrid i a Barcelona i, tot i que estava especialitzat en futbol, tenia també un contingut poliesportiu. Va deixar d'aparèixer l'any 2006.
L'any 2015 va reaparèixer de la mà del seu antic director, Ángel Blanco, i amb l'assessorament del despatx Unimeba Assessors. Actualment s'edita i es reparteix gratuïtament a Barcelona, Madrid i a Astúries, amb dues edicions, una per al Real Oviedo i una altra per al Sporting de Gijón.

## Referències

* http://www.enciclopedia.cat/EC-EEC-4329.xml
# Juan de Acuña Vela

Juan de Acuña fou un militar castellà, nascut a Àvila a mitjans de segle xvi i mort a Valladolid la primera dècada del segle xvii.
Va arribar a formar part del Consell de Guerra del monarca hispànic Felip II i del seu fill Felip III fins a l'any 1606, amb la graduació de capità general d'Artilleria. Per petició del Consell de Guerra, fou creada en 1605 la Càtedra de Matemàtiques i Artilleria de Madrid. Abans, des de 1600, Acuña ja havia estat impartint aquests coneixements. La càtedra es localitzava al Palau del Marquès de Leganés, Capità General d'Artilleria. Acuña en va ser el titular durant un curt temps, després del qual va cedir el lloc al brillant Julio César Ferrufino, fill d'un militar italià que havia servit a Felip II. Juan de Acuña Vela, va ser nomenat membre de l'Orde religiós d'Alcántara i visitador i comendador de l'Ordre de Calatrava, totes dues de tradició militar. Segons algunes fonts, el rei Felip III nomenà Acuña Marquès de Belmonte.

## Referències

* ↑ La Crisis de la hegemonía española, siglo XVII. Per Luis Suárez Fernández, José Andrés Gallego. Ediciones Rialp.
* ↑ Monarquia de España: historia de la vida y hechos del inclito monarca amado y santo Don Felipe III. Per Gil González Dávila. 1771

## Enllaços externs

* Publicació de Mª Isabel Vicente Maroto
* Publicació de la UNED Arxivat 2011-11-22 a Wayback Machine.
# Umma (ciutat estat)

* Aquest article tracta sobre l'antiga ciutat estat. Vegeu-ne altres significats a «umma (islam)».
Umma (sumeri: 𒄑𒆵𒆠, Umma) va ser una ciutat estat de Mesopotàmia.
S'esmenta cap al 2600 aC, segurament després d'alliberar-se de l'hegemonia d'Uruk. Cap al 2355 aC, Lugal-Zage-Si, el fill del cap religiós local anomenat Babu va usurpar el tron. El nou rei es va apoderar de Lagaix, Uruk, Larsa, Isin, Nippur i Akxak. Altres ciutats se li van sotmetre espontàniament. Va derrotar Kix però no la va ocupar.
Precisament des d'aquesta ciutat de Kish, però a partir d'una nova dinastia que va fundar la ciutat d'Accad i des allí va enderrocar al rei de Kish, va començar l'enfonsament d'Umma. Després de 34 batalles, Sargon I d'Accad va ocupar Umma i tot Sumer en un moment posterior a l'any 2238 aC. Lugal-Zage-Si va caure presoner i Sargon va nomenar un tal Mese com a rei vassall d'Umma.
Les rebel·lions dels anys 2284 aC i 2260 aC no van reeixir, però Umma es va fer independent cap a finals del segle. Cap al 2130 aC, va caure en poder de Gudea de Lagaix, però amb un rei vassall al capdavant. Després va passar a Ur cap al 2110 aC, i es va fer independent el 2022 aC. L'any 2010 aC, va passar a Isin i cap al 1900 aC a Larsa. El 1763 aC, Umma va ser incorporada a Babilònia.

## Llista de reis

* Influència de Xuruppak fins al 2750 aC.
* Influència d'Uruk cap al 2700-2600 aC.
* reis desconeguts c. 2800-2525 aC.
* Ush cap al 2525 aC.
* Enakale cap al 2490 aC.
* Ur-Lumma cap al 2430 aC.
* Lugal-Zage-Si cap al 2355 aC-2335 aC.
* Sota domini d'Akkad cap al 2335 aC:
** Mese cap al 2335-2300 aC.
** Ludamu cap al 2300-2284 aC.
** Asharid cap al 2284-2250 aC.
** Shurushkin cap al 2250-2220 aC (fill).
* Independent cap al 2220 aC.
* Diversos reis entre el 2220 aC i el 2150 aC.
* Nammakhani cap al 2150-2130 aC.
* A Lagaix entre el 2130 aC i el 2115 aC:
** Lugalannatum cap al 2130-2115 aC.
* A Ur 2115-2022 aC.
* Independent 2022-2010 aC.
* A Isin 2010-1900 aC.
* A Larsa 1900-1763 aC.
* A Babilònia l'any 1763 aC.

## Referències

* ↑ «Umma (ciutat estat)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Cassin, Elena (et al.) (comp.). Los imperios del Antiguo Oriente I: del paleolítico a la mitad del segundo milenio. Madrid: Siglo XXI, 1979, p. 33, 55, 60, 65, 67, 84, 86, 97, 124, 126. ISBN 8432300411.
* ↑ Frayne, Douglas «The Struggle for Hegemony in "Early Dynastic II" Sumer» (en anglès). The Canadian Society for Mesopotamian Studies, 4, 2009, pàg. 65-66.
# Receptor 5-HT3

El receptor 5-HT 3 és un subtipus de receptor 5-HT que serveix de lligant al neurotransmissor endogen de la serotonina (5-hydroxytryptamine, 5-HT o receptors de serotonina). Pertany a la superfamília Cys-loop de canals iònics controlats per lligands (LGIC) i, per tant, difereix estructuralment i funcionalment de tots els altres receptors 5-HT en el grup de receptors acoblats a proteïna G. Aquest canal iònic és selectiu per a cations i mitjana la despolarització i excitació neuronal dins dels sistemes nerviosos central i perifèric.
Igual que amb altres canals iònics activats per lligand, el receptor 5-HT3 consta de cinc subunitats disposades al voltant d'un porus central que és permeable als ions de sodi (Na), potassi (K) i calci (Ca). La unió del neurotransmissor 5-hidroxitriptamina (serotonina) al receptor 5-HT3 obre el canal que, alhora, condueix a una resposta excitatòria a les neurones. El corrent intern de ràpida activació i dessensibilització és transportat predominantment per ions de sodi i potassi. Estan més estretament relacionats per homologia amb el receptor nicotínic d'acetilcolina.

## Referències

* ↑ «The 5-HT3 receptor--the relationship between structure and function». Neuropharmacology, 56, 1, 01-01-2009, pàg. 273–284. 10.1016/j.neuropharm.2008.08.003187613596485434.
* 1 2 «5-HT3 Receptors». Current Pharmaceutical Design, 12, 28, 2006, pàg. 3615–3630. 10.2174/138161206778522029170736632664614.
* ↑ «The molecular basis of the structure and function of the 5-HT3 receptor: a model ligand-gated ion channel (review)». Molecular Membrane Biology, 19, 1, 2002, pàg. 11–26. 10.1080/0968768011011004811989819.
* ↑ «The 5-HT3 receptor--the relationship between structure and function». Neuropharmacology, 56, 1, 01-01-2009, pàg. 273–284. 10.1016/j.neuropharm.2008.08.003187613596485434.
# Titterten

Titterten és un municipi del cantó de Basilea-Camp (Suïssa), situat al districte de Waldenburg.

## Enllaços externs

* Web oficial del municipi
# Un mal començament

Un mal començament (títol original: Les Mal Partis) és una pel·lícula dramàtica dirigida per Sébastien Japrisot, adaptació de la seva novel·la homònima, estrenada el 1976. Ha estat doblada al català Primera realització de l'autor-cineasta, a aquesta pel·lícula li han estat atribuïdes males crítiques a la seva estrena, igual que d'un resultat mediocre a la taquilla (menys d'un milió d'espectadors), el que explica probablement que continua sent una obra desconeguda. Entre les raons invocades pels crítics, destaca l'assumpte sulfurós, la manca d'experiència de Sébastien Japrisot darrere la càmera i un càsting en part decebedor.

## Argument

La pel·lícula narra els amors impossibles entre un jove i una religiosa. El 1944, a Marsella, Denis, un adolescent de quinze anys, acaba la seva classe de 3r en un col·legi de Jesuïtes. En ocasió d'una visita als malalts d'un hospital, es fixa en sor Clotilde, una jove religiosa que no és insensible al seu encant. La seva amistat creix fins que la mare superiora s'adona que la relació evoluciona cap a un sentiment amorós. Malgrat els consells del seu cercle respectiu i una separació imposada, els dos joves cedeixen a la seva passió i acaben fugint per passar l'estiu en una granja abandonada. Quan arriba l'Alliberament, són atrapats.

## Referències

* ↑ esadir.cat. Un mal començament. esadir.cat.
* ↑ «Les mal partis». The New York Times.

## Enllaços externs

* Pàgina dedicada al film al lloc Ciné-Ressources
# Sri Vijaya Raja Sinha

Sri Vijaya Raja Sinha fou rei de Uda Rata (1739-1747), el primer de la dinastia dita dels Nayaks de Kandy o dinastia dels Nayakars.
Una crisi de successió va esclatar a la mort de Vira Narendra Sinha l'any 1739. No tenia més que un sol fill de ascendència singalesa, Unambuve Bandara. Però el tron de Kandy (Uda Rata) era reservat als kshatriya i la mare de Unambuve era de casta baixa. Amb el suport del bonze Weliwita Sarankara, el tron va passar al germà d'una de les esposes principals de Narendrasinha, un membre de la dinastia Nayak de Madurai (al sud de l'Índia) de llengua telugu i tàmil. Fou coronat sota el nom de Vijaya Rajasinha poc més tard en aquell mateix any.
Home molt culte, va procurar promocionar la religió budista tot i que no era la seva original. Es va buscar una esposa en la dinastia de Madurai que igualment va abraçar la religió del seu marit i el va secundar en els esforços per fer reviure el budisme. La reina va fer escriure alguns llibres religiosos. El rei va protegir (com el seu antecessor) al poeta i monjo Sarankara o Saranankara. En general es va tendir a donar els alts càrrecs als nayakars. El esdeveniment més rellevant del regnat fou el fastuós festival que va organitzar en honor de la Danta Dhatu (la Dent Sagrada de Buda) que fou exposada al poble. Va ordenar fer també diverses imatges de Buda en postures de dormir, assegut o reclinat gravades a la roca en coves en diversos llocs, destacant el Aluvihare i altres coves del districte de Matale.
També va fer venir monjos de Ayodhia que era on el budisme es practicava en la forma més pura. Hauria fet pelegrinatges al Pic d'Adam, Anuradhapura i Mahiyangana (Alutnuwera al districte de Bintenne). Va fer construir ponts de pedra per beneficiar als viatgers. Va ordenar construir un nou recipient per la Dent Sagrada que no va veure acabat. Va morir el 1748 i el va succeir el seu cunyat Kirti Siri Raja Singha.

## Referències

* Outlines of Ceylon history, per Donald Obeyesekere, "Times of Ceylon", Colombo, 1911.

## Vegeu també

* Llista de sobirans de Ceilan