OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Strakonice

Strakonice (en alemany: Strakonitz) és una ciutat de la regió de Bohèmia del Sud de la República Txeca i la capital del Districte de Strakonice. Strakonice va néixer de la fusió de quatre ciutats: Strakonice, Bezděkov, Žabokrty i Lom. La seva població era de 22.646 habitants el 2020.

## Geografia

Strakonice està regada per l'Otava i es troba a 19 km l'oest-sud-oest de Písek, a 53 nord-oest de České Budějovice i a 99 al sud-oest de Praga.

## Història

Fins al 1918, Strakonice va formar part de l'Imperi Austríac, després de l'Imperi Austrohongarès (Cisleitània després del compromís austrohongarès), capital del districte del mateix nom, un dels 94 Bezirkshauptmannschaften de Bohèmia.
Durant la Segona Guerra Mundial, es va establir una presó i un camp de trànsit al castell fortificat de la ciutat.
Strakonice va ser alliberada per l'exèrcit estatunidenc sota el comandament del general Patton.

### Els hospitalers

El desenvolupament de la ciutat comença al segle XII sota els senyors de Bavor que hi van establir un castell fortificat. El 1243 Bavor I i la seva dona Bolemila donen el seu castell als hospitalers. Servirà com a residència del prior de l'Orde de Sant Joan de Jerusalem a Bohèmia.

## Població

Censos (*) o estimacions de població:
Evolució demogràfica :
| 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| 8327 | 9246 | 8733 | 8789 | 8715 | 9001 | 11398 | 12056 | 14297 | 17478 | 21731 | 24705 | 23800 | 22961 | 22922 | 23020 | 22902 | 22908 | 22888 | 22754 | 22646 |

## Administració

El municipi consta de set districtes:
* Dražejov u Strakonice (inclou el llogaret de Virt)
* Hajská
* Modlešovice
* Nové Strakonice
* Přední Ptákovice
* Strakonice
* Střela

## Personalitats

* Josef Skupa (1892-1957), titellaire
* Roman Turek (1970-), jugador professional d'hoquei sobre gel.
* Alexander Salák (1987-), jugador professional d'hoquei sobre gel
* Josef Režný (1924–2012), eminència de l'etnografia txeca, líder dels gaiters Strakonice

## Agermanament

* Bad Salzungen (Alemanya)
* Calderdale (Regne Unit)
* Lengnau (Suïssa)
* IJsselstein (Països Baixos)

## Vegeu també

L'asteroide (18531 Strakonice) va ser batejat en honor de la ciutat pels seus descobridors Zdeněk Moravec i Miloš Tichý.

## Referències

* ↑ (txec) Population des communes de la République tchèque au Plantilla:1er gener 2020.
* ↑ Wilhelm Klein, Die postalischen Abstempelungen und andere Entwertungsarten auf den österreichischen Postwertzeichen-Ausgaben 1867, 1883 und 1890, Vienne, Briefmarken-Kolbe, 1967.
# Haworthia outeniquensis

Haworthia outeniquensis és una espècie de planta suculenta del gènere Haworthia i la subfamília de les asfodelòidies.

## Descripció

Haworthia outeniquensis és una petita i compacta que prolifera lentament. Les fulles verticals a quasi verticals formen una roseta que té un diàmetre de 4 a 6 cm i es transformen en densos grups. El limbe foliar és de color verd groguenc fa fins a 6 cm de llarg, 0,6 a 1 cm d'ample i 0,2 a 0,3 cm de gruix. Les seves puntes incurvades porten una finestra de 2 mm de llarg. Hi ha punts confluents transparents a la superfície de la fulla. La part superior de la fulla és convexa i està coberta de quatre a cinc fileres de punts transparents visibles. A la part inferior de la fulla, que també és convexa, hi ha de tres a sis files de punts translúcids. La quilla de fulla és afilada té una espina de fins a 1 mm de llargada. El marge foliar té petites espines de suport més afilades.
La inflorescència consta de 7 a 15 flors. Les flors són de color blanc i verd groguenc i fan 15 mm de llargada i se situen en peduncles de 4 a 6 mm de llargada.

## Distribució i hàbitat

Haworthia outeniquensis està estesa a la província sud-africana del Cap Occidental, concretament al municipi d'Oudtshoorn.
Creix normalment en situacions de pedra arenisca exposades a Fynbos secs. El color varia del verd groguenc al verd més fosc. Les plantes romanen solitàriament poques vegades, formant més sovint petits grups en escletxes de roca o entre pedres en els vessants rocosos orientats al nord.

## Taxonomia

Haworthia outeniquensis va ser descrita per Martin Bruce Bayer i publicada a Haworthia Revisited 160, a l'any 1999.

### Etimologia

Haworthia: nom en honor del botànic britànic Adrian Hardy Haworth (1767-1833).
outeniquensis: epítet geogràfic que fa referència a l'aparició de l'espècie a les muntanyes Outeniqua a Sud-àfrica.

## Bibliografia

* Bayer, Ernst Jacobus; van Jaarsveld, Ernst Jacobus. Urs Eggli. Haworthia vlokii Sukkulenten-Lexikon. Einkeimblättrige Pflanzen (Monocotyledonen) (en alemany). Stuttgart: Eugen Ulmer, 2001, p. 225. ISBN 3-8001-3662-7 [Consulta: 12 febrer 2021].

## Referències

* ↑ «Haworthia outeniquensis» (en anglès). All you want to know about Haworthia, Hasteria & Astroloba. [Consulta: 12 febrer 2021].
* ↑ «Haworthia outeniquensis» (en anglès). enjoysucculents.com. [Consulta: 12 febrer 2021].
* ↑ «Haworthia outeniquensis» (en anglès). World Checklist of Selected Plant FAmilies (WCSP). Arxivat de l'original el 2018-05-21. [Consulta: 8 febrer 2021].
* ↑ Charters, Michael L. «California Plant Names: Latin and Greek Meanings and Derivations. A Dictionary of Botanical and Biographical Etymology» (en anglès), 2021. [Consulta: 4 maig 2021].
* ↑ Eggli, Urs; Newton, Leonard E. Etymological Dictionary of Succulent Plant Names (en anglès). Berlin/Heidelberg: Springer, 2010, p. 174. ISBN 978-3-642-05597-3 [Consulta: 12 febrer 2021].

## Enllaços externs

* Haworthia outeniquensis a Red List of South African Plants
# Henry Coddington

Henry Coddington (1798/9, Oldbridge, Comtat de Meath — 3 Març de 1845, Roma) fou un filòsof anglès, membre ("fellow") i tutor del Trinity College, (Cambridge) i clergue de l'Església d'Anglaterra.

## Vida

Henry Coddington era el fill de Latham Coddington, Rector de Timolin, Kildare. Admès al Trinity College, (Cambridge) el 1816, Coddingtion es va graduar (BA) com Sènior Wrangler el 1820, i primer premi "Smith prize"; obtenint el M.A. el 1823, i a continuació, una fellowship i una sub-tutoria a la seva universitat. Es va retirar de la universitat per anar a viure a Ware (Hertfordshire), on en el compliment dels seus deures clericals va tenir un atac de feridura, que va minvar fatalment la seva salut.
Coddington va romandre a Ware, (Hertfordshire) en el seu càrrec de vicari des del 1832 fins al 1845. Els seus metges li van aconsellar que provés un clima més al sud, va viatjar a l'estranger, i va morir a Roma el 3 Març de 1845.

## Familia

Es va casar amb una filla de Batten, rector del Haileybury College, i va deixar set fills.

## Llegat

Va escriure principalment llibres sobre òptica, en particular An Elementary Treatise on Optics. També va millorar, fent-la molt popular, la Lupa Coddington. Va ser elegit "Fellow member" of the Royal Society al febrer de 1829.

## Premis

El seu nom apareix a la primera llista de membres de la British Association ('Associació britànica). Fou un dels membres més primerencs de la Royal Astronomical Society, va ser "Fellow member" de la Royal Geographical Society i de la Royal Society, on va seure en el consell de l'última junta els anys 1831-2.

## Referències

* ↑ Henry Coddington in Oxford Dictionary of National Biography
* 1 2 Coddington, Henry a Venn, J. & J. A., Alumni Cantabrigienses, Cambridge University Press, 10 vols, 1922–1958.
* 1 2 3 4 Clerke, 1887.
* ↑ An Elementary Treatise on Optics
* ↑ «Library and Archive catalogue». Royal Society. [Consulta: 23 desembre 2010].

### Atribució

Aquest article incorpora text d'una publicació que es troba actualment al domini públic: Clerke, Agnes Mary. «Coddington, Henry». A: Leslie Stephen. Dictionary of National Biography. 11. Londres: Smith, Elder & Co, 1887, p. 202-203. "Coddington, Henry". Dins Stephen, Leslie. Dictionary of National Biography 11. London: Smith, Major & Co. pp. 202–203.

## Fonts

* Walter William Rouse Ball, A History of the Study of Mathematics at Cambridge University, 1889, repr. Cambridge University Press, 2009, ISBN 978-1-108-00207-3, p. 131

## Enllaços externs

* Obres de (o sobre) Henry Coddington en el catàleg de biblioteques (WorldCat)
# Banausos

Banausos (en grec antic βάναυσος, plural βάναυσοι, banausoi) és un pejoratiu aplicat a la classe de treballadors manuals de l'antiga Grècia. El nom abstracte relacionat βαναυσία – Hesiqui defineix banausia com "tot ofici (τέχνη) on es treballa amb foc", reflectint l'etimologia popular de la paraula com a provinent de βαῦνος (baunos) "forn" i αὔω (auō) "assecar". L'etimologia real dels mots és desconeguda; no s'han atestat fora de l'àtic-jònic o abans del segle V aC.

## Referències

* 1 2 Banausie. In: Heinrich August Pierer, Julius Löbe (en alemany): Universal-Lexikon der Gegenwart und Vergangenheit. Fourth ed., vol. 2; Altenburg 1857, page 264 (Online bei zeno.org)
# Bose

«Bose» té aquests significats:
* Biografies:
** Bimba Bosé (Roma, Itàlia, 1975), model, dissenyadora i cantant espanyola
** Miguel Bosé (Ciutat de Panamà, 1956), cantantautor espanyol de música pop
** Rahul Bose (Calcuta, 1967) actor, director, activista social, guionista i jugador de rugbi indi.
** Satyendra Nath Bose (1894 - 1974), físic indi especialitzat en física matemàtica
** Subhash Chandra Bose (Cuttack, 1897 - 1945, Taihoku, Taiwan), polític indi
* Miscel·lània:
** Condensat de Bose-Einstein, estat de la matèria format per bosons refredats a temperatures molt properes al zero absolut
** Estadística de Bose-Einstein
# Dausara

Dausara és un gènere d'arnes de la família Crambidae descrita per Walker el 1859.

## Taxonomia

* Dausara chiangmai Yoshiyasu, 1995
* Dausara latiterminalis Yoshiyasu, 1995
* Dausara marginalis (Moore, 1877)
* Dausara orionalis (Walker, 1859)
* Dausara pamirensis Arora & Mandal, 1974
* Dausara talliusalis Walker, 1859

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». Global Information System on Pyraloidea. [Consulta: 5 abril 2019].
# José Cazorla Maure

José Cazorla Moure (Madrid, 1906 - 8 d'abril de 1940) fou un dirigent comunista espanyol.

## Biografia

El 1936 formà part, juntament amb Santiago Carrillo, José Laín Entralgo i Federico Melchor Fernández, del Comitè Nacional d'Enllaç d'unificació amb l'UJCE de la que en sorgiren les Joventuts Socialistes Unificades. En aquell moment tots quatre ingressarien al Partit Comunista d'Espanya.
Durant la guerra civil espanyola fou membre del comitè central tant de les JSU com del PCE. El 27 de desembre de 1936 substituí Santiago Carrillo com a conseller d'ordre públic de la Junta de Defensa de Madrid. Durant l'exercici del seu càrrec fou acusat d'actes de repressió i d'haver creat txeques, així com d'haver participat en les matances de Paracuellos. El febrer de 1937 s'enfrontà amb Melchor Rodríguez García per mantenir en detenció preventiva persones que havien estat absoltes.
Posteriorment fou governador civil d'Albacete entre el 18 juliol de 1937 i maig de 1938, on també fou acusat d'haver organitzat txeques i un Servei d'Informació Militar al marge del Tribunal Popular i rebé molt dures crítiques de socialistes i republicans. Després fou governador civil de Guadalajara entre maig de 1938 i març de 1939.
Quan el cop d'estat del coronel Segismundo Casado de març de 1939 fou arrestat per tropes del IV Cos d'Exèrcit comandades per Cipriano Mera i tancat al camp d'Albatera. Però el 28 de març de 1939 s'escapà de la presó amb Ramón Torrecilla i el 8 d'abril arribaren a Madrid. La seva intenció era marxar a la Sierra amb el maquis, però no va poder sortir de Madrid, on s'integrà en el nou comitè central del PCE a l'interior. Tot el comitè central fou detingut entre juliol i setembre de 1939, i entre ells Cazorla.
Fou tancat a la presó de Porlier, condemnat a mort i afusellat a les tàpies del Cementiri de l'Este amb 17 persones més, entre elles Antonio García Sotero i Ángel Vaquedano, el 8 d'abril de 1940. El seu nom fou inclòs en la Causa General franquista.
La seva esposa, Aurora Arnaiz Amigo, també membre de les JSU, fou confinada a la presó de Guadalajara, on va veure morir el seu fill petit Carlos per falta d'assistència mèdica. Després de l'afusellament del seu marit marxà a França i després a Mèxic, on ha estat la primera catedràtica femenina de la UNAM.

## Referències

* ↑ ¿Es o no Paracuellos del Jarama otra "fosa del olvido"? a la revista Arbil, núm 78
* ↑ Preston, op. cit.
* ↑ Gobernadores en tiempos de guerra a laverdad.es, 2 de magi de 2010
* ↑ Violencia Política en la II República y el Primer Franquismo: Albacete, 1936 per Manuel Ortiz Heras, p. 224
* ↑ José Cazorla Maure a losdelasierra.info
* ↑ José Cazorla Maure a historiaconmemoria.blogspot
* ↑ Causa General. Cap. VII Cárceles y asesinatos colectivos de presos
* ↑ José Cazorla Maure al bloc quieneseran.blogspot

## Bibliografia

* Paul Preston El Holocausto Español
# Sumbat II d'Artanudji-Calarzene

Sumbat II de Artanudji-Calarzene (en georgià: სუმბატ II ; mort l'any 988) fou un príncep georgià regnant sobre el principat d'Artanudji-Calarzene (nord-és de la Turquia actual) del 943 al 988. Membre de la dinastia dels Bagrationi, fou reconegut com un bon sobirà que va mantenir els seus dominis en l'ordre i la calma durant prop de mig segle.

## Biografia

Sumbat Davitisdze Bagration fou l'únic fils del príncep de Artanudji-Calarzene David I el Gran (regna del 889 al 943). Les informacions sobre la seva vida són escasses, i és difícil d'establir una biografia de Sumbat, però se sap que arriba al tron el gener o febrer del 943, a continuació de l'abdicació al seu favor del seu pare, que es va fer frare.
Les Cròniques georgianes es recorden d'aquest príncep sota el gloriós títol de eristav dels eristavs, o « príncep dels prínceps » ; aquest mateix títol se li confereix en la Vida de Grigol Khandzteli, obra hagiogràfica del segle x. Un manuscrit dels Évangelis trobat en el monestir de Parkhali (Turquia actual) el nomena més simplement com eristavi, o « duc ». El seu llarg regnat de 45 anys apareix com temps de calma i cap esdeveniment major es va produir en els seus dominis, que s'estenen sobre les regions georgianes de Nigali, Adjària i Klardjètia (amb centre polític a la ciutat de Artanudji). Les cròniques mencionen a Sumbat II com un « home just ».
Sumbat II de Artanudji-Calarzene va morir el 988. Va deixar llavors els seus dominis al seu fill gran David II d'Artanudji-Calarzene. La seva mort fou seguida per la del seu fill petit Bagrat, quaranta dies més tard.

## Família i descendència

D'acord amb l'obra de Constantí VII Porfirogènet, De Administrando Imperio, Sumbat II es va casar amb la seva primera cosina, la filla de Bagrat I d'Artanudji-Calarzene (regnat del 889 al 900). La parella va tenir tres fils :
* David Bagration (mort l'any 993), príncep de Artanudji-Calarzene (988-993) ;
* Bagrat Bagration (mort l'any 988) ;
* Aixot (mort l'any 954).

## Referències

* ↑ (anglès) Foundation for Medieval Genealogy. «GEORGIA - Davit». [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ Marie-Félicité Brosset, Histoire de la Géorgie depuis l'Antiquité jusqu'au XIXe siècle, Saint-Pétersbourg, 1849, p. 284
* 1 2 3 Marie-Félicité Brosset, op. cit., p. 285
* ↑ Cyrille Toumanoff, Les dynasties de la Caucasie chrétienne de l'Antiquité jusqu'au XIX$^e$ siècle : Tables généalogiques et chronologiques, Rome, 1990, p. 132.

## Vegeu també

* Regne dels kartvels

## Bibliografia

* Cyrille Toumanoff, Les dynasties de la Caucasie chrétienne de l'Antiquité jusqu'au XIX$^e$ siècle : Tables généalogiques et chronologiques, Rome, 1990, p. 132.
* Marie-Félicité Brosset, Histoire de la Géorgie depuis l'Antiquité jusqu'au XIXe siècle, Saint-Pétersbourg, 1849.
# Gretchen Whitmer

Gretchen Esther Whitmer (Lansing, Michigan, 23 d'agost de 1971) és una política estatunidenca que ocupa el càrrec de 49a governadora de Michigan. És membre del Partit Demòcrata i va ser membre de la Cambra de Representants de Michigan del 2001 al 2006 i del Senat de Michigan del 2006 al 2015.
Whitmer va néixer i es va criar a Michigan. Es va graduar a Forest Hills Central High School, a prop de Grand Rapids (Michigan), Universitat Estatal de Michigan i Michigan State University College of Law. Es va presentar sense èxit a la cambra baixa estatal en els anys noranta abans de ser elegida el 2000. El 2006 es va convertir en senadora estatal, posició que mantingué fins al 2015 a causa de la limitació de mandats. Va ser la primera líder demòcrata del Senat de Michigan del 2011 al 2015. El 2013, Whitmer va guanyar atenció nacional per un discurs al senat durant un debat sobre l'avortament en què va compartir l'experiència d'haver sigut agredida sexualment. Durant sis mesos del 2016 va ser la fiscal del comtat d'Ingham.
Whitmer va ser elegida governadora en les eleccions governamentals del 2018 després de vèncer el fiscal general republicà Bill Schuette. Com a governadora. Whitmer s'ha centrat en sanitat i infraestructures. El febrer del 2020 va ser elegida per respondre al discurs de l'estat de la Unió de 2020 del president Donald Trump.

## Referències

* 1 2 «Michigan Election Results» (en anglès). The New York Times, 06-11-2018. ISSN: 0362-4331.
* 1 2 «State Representative. GRETCHEN WHITMER. D–69th Representative District» (en anglès). Michigan Manual 2005-2006. Michigan Legislature. [Consulta: 2 maig 2020].
* 1 2 3 «Senator Gretchen Whitmer, District 23» (en anglès). Michigan Senate Democratic Caucus, 05-02-2007. Arxivat de l'original el 2007-02-05. [Consulta: 2 maig 2020].
* ↑ Mathews, Reena. «FHC alumna Senator Gretchen Whitmer is running for Governor» (en anglès). The Central Trend, 18-01-2017. [Consulta: 2 maig 2020].
* ↑ Spelbring, Meredith. «Michigan Gov. Gretchen Whitmer to give SOTU response: What to know about her» (en anglès). Detroit Free Press, 04-02-2020. [Consulta: 2 maig 2020].
* ↑ Jilani, Zaid. «A Blue Cross CEO Encouraged a Michigan Woman to Get Into Politics. Now She’s Running for Governor and Says Single Payer Is Unrealistic.» (en anglès americà). The Intercept, 18-07-2018. [Consulta: 2 maig 2020].
* 1 2 Smith, Mitch «Democrats Turn to Gov. Gretchen Whitmer of Michigan for Trump State of the Union Response» (en anglès). The New York Times, 04-02-2020. ISSN: 0362-4331.
* ↑ Whitmer, Gretchen. «2016 Year-End Report. Ingham County Prosecutor Gretchen Whitmer» (PDF) (en anglès). [Consulta: 2 maig 2020].
* ↑ Cole, Devan. «Michigan governor's response to Trump's State of the Union to highlight state Democrats want to win in 2020» (en anglès). CNN, 04-02-2020. [Consulta: 2 maig 2020].

## Bibliografia

* Alberta, Tim. «‘The Woman in Michigan' Goes National» (en anglès). Politico, 09-04-2020. [Consulta: 2 maig 2020].
# I Don't Think That I Like Her

«I Don't Think That I Like Her» és una cançó del cantant estatunidenc Charlie Puth publicada com a cinquè senzill del seu tercer àlbum d'estudi, Charlie, el 16 de setembre del 2022, a través d'Atlantic Records.
Pel que fa al procés de producció musical del tema, està àmpliament documentat en una sèrie de vídeos del compte de TikTok del cantant. Va néixer el desembre del 2021 i originalment es titulava HER, però el 12 de setembre del 2022 va tornar-hi a fixar l'atenció.
La base instrumental de la cançó compta amb la col·laboració del bateria estatunidenc Travis Barker, segons que ha confirmat l'artista principal. Com gran part de l'àlbum, la cançó parla d'una relació interpersonal i concretament de la ciclicitat que comporten en global, atès que passen sempre de l'enamorament inicial il·lús a sentir que li trenquen el cor.

## Referències

* ↑ Sweeney, Caroline. «Charlie Puth releases catchy tune from upcoming album» (en anglès). The Daily Illini, 26-09-2022. [Consulta: 22 octubre 2022].
* 1 2 Gonzalez, Alex. «Charlie Puth Dreads The Dating Game On His New Single, ‘I Don’t Think That I Like Her’» (en anglès). Uproxx, 16-09-2022. [Consulta: 22 octubre 2022].
* ↑ Escobar Rivas, Ana. «Charlie Puth estrena un nuevo adelanto de su próximo disco» (en castellà). Els 40, 16-09-2022. [Consulta: 22 octubre 2022].
# Banavasi

* Per a altres significats, vegeu «Província de Banavasi».
Banavasi, també Vanavasi, en kannada ಬನವಾಸಿ, és una antiga ciutat amb un temple al districte d'Uttara Kannada, prop del límit amb el districte de Shivamogga a Karnataka. Està rodejada pel riu Varadha. Està a uns 20 km de Sirsi. La seva població el 1901 era de 2.260 habitants i no hi ha dades actuals.

## Història

L'esmenta Claudi Ptolemeu i apareix també a registres budistes del segle iii aC; a la meitat d'aquest segle Aixoka hi hauria enviat missioners. Fou una antiga ciutat capital dels Txutu i dels Kadamba (segles iii a V) que s'hi haurien establert vers el 345. S'han descobert unes inscripcions en monedes de coure del segle v, en kannada, que estan entre les primeres inscripcions en aquesta llengua. Adikavi Pampa, el primer poeta de Kannada, va escriure el seu poema èpic a Banavasi. Va romandre lligada als kadamba (sense ser capital) fins al començament del segle xiii. El 1220 i el 1278 va passar als deogiri Yadava; al segle xiv va passar als reis de Vijayanagar i finalment al segle xvii als senyor de Sonda (Índia). Fou part del Principat de Mysore.
Banavasi també fou una antiga província de l'Índia. Correspon a gran trets al districte de Shimoga i territoris adjacents a Karnataka. La província es va formar sota els Chalukyes al segle vi. La capital estava a Balligave, després anomenada Belgami). La província va agafar el nom de la ciutat de Banavasi antiga capital dels kadambes (segles II a V).

## Temple

El temple, dedicat a Xiva, inclou una magnífica figura de Nandi i una taula de granit amb 12 inscripcions d'entre els segles II i VII. Al març-abril de cada any s'hi fa una cerimònia a la que assisteixen uns milers de persones.

## Galeria d'imatges

* Temple de Madhukeshwara
* Nandhi
* monument de pedra

## Referències

* ↑ «Chutu dynasty». Arxivat de l'original el 2013-04-02. [Consulta: 28 setembre 2011].
* ↑ Kadamba
* ↑ Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.

## Enllaços externs

* Banavasi, KadambesArxivat 2013-01-17 a Wayback Machine.
* Ancient Ciutat de Banavasi
* Moneda de coure del segle V descoberta a Banavasi
* Banavasi
# Mobilitat dels electrons

* Aquest article tracta sobre la mobilitat dels electrons i els forats en metalls i semiconductors. Per al concepte general:. Vegeu-ne altres significats a «Mobilitat elèctrica».
En la física de l'estat sòlid, la mobilitat dels electrons es caracteritza per la rapidesa amb què un electró es pot moure a través d'un metall o semiconductor, quan és atret per un camp elèctric. En els semiconductors, hi ha una quantitat anàloga per als forats, anomenada mobilitat dels forats. El terme de mobilitat del portador es refereix en general a la mobilitat tant d'electrons com de forats en semiconductors.
La mobilitat dels electrons i dels forat són casos especials de la mobilitat elèctrica de les partícules carregades en un fluid sota un camp elèctric aplicat.
Quan s'aplica un camp elèctric E a través d'una peça de material, els electrons responen movent-se amb una velocitat mitjana anomenada velocitat de deriva, $\,v_{d}$. A continuació, amb el valor μ de la mobilitat dels electrons:
    $\,v_{d}=\mu E$.
La mobilitat dels electrons gairebé sempre s'especifica en cm²/(V·s). Això és diferent de la unitat de mobilitat, m²/(V·s), del SI. Així tenen una conversió de 1m²/(V·s) = 10$^4$cm²/(V·s).