OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Kim Kirchen

Kim Kirchen (Ciutat de Luxemburg, 3 de juliol del 1978) és un ex-ciclista luxemburguès.

## Ciclisme professional

Va passar a professional l'any 2000 amb el De Nardi-Pasta Montegrappa. El 2001 va fitxar pel Fassa Bortolo, on es va quedar fins a la dissolució de l'equip. El 2006 va fitxar per l'equip alemany T-Mobile Team. La seva primera cursa (amateur) va ser el 1992 a Dommeldange, però la primera victòria com a professional es va fer esperar fins al 2000. Ha estat nomenat Esportista Luxemburguès de l'Any en quatre ocasions: el 2000, 2003, 2004 i 2005. Charly Gaul també ho havia aconseguit dècades abans.
Kirchen és un classicòman amb una bona punta de velocitat, i rendeix millor en curses d'un dia amb recorreguts durs. El seu millor resultat en una gran clàssica és un segon lloc a la Fletxa Valona 2005, guanyada per Danilo Di Luca. Fou competitiu en curses per etapes: va guanyar la Volta a Polònia 2005 i ha aconseguit segons llocs a curses tan prestigioses com la Tirrena-Adriàtica o la Volta a Suïssa. Es va retirar en 2010 a causa de problemes cardíacs.

## Palmarès

* 1996
** 1r al Gran Premi General Patton
* 1999
** Campió de Luxemburg en ruta
** 1r a la Fletxa del sud
** 1r al Gran Premi François-Faber
* 2000
** 1r al Trofeu Piva
* 2001
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Luxemburg
* 2002
** 1r a la Volta als Països Baixos
** 1r al Tour de Berna
* 2003
** 1r a la París-Brussel·les
* 2004
** Campió de Luxemburg en ruta
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Luxemburg
* 2005
** 1r a la Volta a Polònia i vencedor d'una
** 1r al Trofeu Laigueglia
** 1r al Gran Premi Chiasso
** Vencedor d'una etapa de la Settimana Ciclistica Internazionale
* 2006
** Campió de Luxemburg en ruta
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Luxemburg
* 2007
** Vencedor d'una etapa al Tour de França
* 2008
** Campió de Luxemburg de CRI
** 1r a la Fletxa Valona
** Vencedor de 2 etapes de la Volta a Euskadi
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Suïssa
* 2009
** Campió de Luxemburg de CRI
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Suïssa

### Resultats al Tour de França

* 2004. 63è de la classificació general
* 2005. Abandona (11a etapa)
* 2007. 7è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 2008. 8è de la classificació general. Porta el mallot groc durant 4 etapes
* 2009. 57è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2003. 29è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2009. No surt (6a etapa)

## Referències

* ↑ Kirchen unlikely to race again Cyclingnews
* ↑ Si bé el vencedor de l'etapa fou Aleksandr Vinokúrov, l'abril del 2008 la victòria fou atribuïda a Kim Kirchen per un control antidopatge positiu al qual fou sotmés Vinokúrov durant aquest Tour (Classificació de la 15a etapa del Tour de França de 2007 Arxivat 2008-11-20 a Wayback Machine., al web de l'UCI ProTour).

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial Arxivat 2005-11-18 a Wayback Machine. (anglès) (alemany)
# Senyor de Balaguer

El títol de senyor de Balaguer és un títol vinculat tradicionalment als hereus de la Corona d'Aragó i actualment als de la monarquia espanyola.

## Història

És un títol del regne creat el 1418 pel rei Alfons el Magnànim per al seu germà Joan, vinculat simbòlicament a la ciutat que havia estat capital del suprimit comtat d'Urgell, el domini feudal del gran rival dels Trastàmara per la possessió de la corona durant l'Interregne, Jaume d'Urgell. Quan Joan va esdevenir rei (1458), l'atorgà al seu secundogènit, l'infant Ferran, que l'ostentà fins a pujar al tron el 1479. Des d'aleshores fou propi dels hereus al tron de la Corona d'Aragó i anà sempre unit al de príncep de Girona, les vicissituds del qual en endavant compartí.

## Situació actual

Des del 21 de gener de 1977 els títols de l'hereu de l'antiga Corona d'Aragó són de fet ostentats pel príncep d'Astúries, si bé el reial decret de nomenament (RD 54/1977, BOE del 22 de gener de 1977) només esmenta explícitament el de príncep d'Astúries i afegeix i altres títols vinculats tradicionalment al successor de la Corona d'Espanya. En la mateixa línia, la Constitució espanyola de 1978 (títol II, art. 57.2) indica: El príncep hereu, des del naixement o des que es produeixi el fet que origini la crida tindrà la dignitat de Príncep d'Astúries i els altres títols vinculats tradicionalment al successor de la Corona d'Espanya. El 1990, en una visita oficial a Balaguer, el príncep Felip de Borbó assumí el títol en una cerimònia d'homenatge popular. Des de la supressió de la Corona d'Aragó a principis del segle xviii, és el primer hereu reial que l'ostenta, si bé no en fa cap mena d'ús públic més enllà de les visites a Catalunya i en la cerimònia del seu matrimoni. Des del 19 de juny de 2014 la titular és Elionor de Borbó i Ortiz.

## Referències

* ↑ Redacció «Leonor, Princesa de Asturias» (en castellà). La Vanguardia, 19-06-2014 [Consulta: 19 juny 2014].

## Vegeu també

* Príncep de Girona
* Duc de Montblanc
* Comte de Cervera
* Príncep d'Astúries
# Platja d'Almardà

La platja d'Almardà està ubicada al terme municipal de Sagunt, a la comarca del Camp de Morvedre. És d'arena i grava i recorre dos quilòmetres fins al seu límit amb Canet d'en Berenguer. Destaca un cordó de dunes, de gran valor ecològic.

## Referències

* ↑ http://playas.lasprovincias.es/playas-de-valencia/sagunto/playa-almarda Arxivat 2012-11-13 a Wayback Machine.
# Habib (nom)

Habib o, amb l'article inicial, al-Habib és un nom masculí àrab (àrab: حبيب, Ḥabīb o الحبيب, al-Ḥabīb) que literalment significa ‘estimat’, ‘amic’ o ‘l'estimat’, ‘l'amic’, amb l'article inicial. Si bé Habib o al-Habib és la transcripció normativa en català del nom en àrab clàssic, també se'ls pot trobar transcrits al-Habib', Habeeb.
Combinat amb la paraula «Déu», Habib-Al·lah (àrab: حبيب الله, Ḥabīb Allāh, ‘estimat de Déu’), és un nom teòfor emprat per diversos musulmans. Habib-Al·lah també es pot trobar transcrit Habibullah, Habibulah, Habibula, Habeebullah...
Ambdós noms, Habib i Habib-Al·lah també els duen musulmans no arabòfons que els han adaptat a les característiques fòniques i gràfiques de la seva llengua: català medieval: Habib; indonesi: Habib; malai: Habib; turc: Habib; uzbek: Habib.
La forma femenina del nom és Habiba.
Vegeu aquí personatges i llocs que duen el nom Habib.
Vegeu aquí personatges i llocs que duen el nom Habib-Al·lah.

## Notes

* ↑ Castells Criballés, Margarida; Cinca Pinós, Dolors. Diccionari Àrab-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2007, p. s.v. "حب". ISBN 978-84-412-1546-7.
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs.
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.
# Aleksàndrovsk

Aleksàndrovsk (en rus: Александровск) és una ciutat de Rússia, es troba al territori de Perm. El 2023 tenia 10.502 habitants.

## Història

Aleksàndrovsk fou fundada el 1783 al costat d'una planta siderúrgica, a la riba del riu Litva. La vila accedí a l'estatus d'assentament urbà el 1929 i al de ciutat el 1951.

## Referències

* ↑ «Recensements et estimations de la population depuis 1897». — «Office fédéral de statistiques, Recensement de la population russe de 2010». — arxiu comprimit «Population résidente par municipalité de la fédération de Russie au Plantilla:1er janvier 2012». — arxiu comprimit «Population résidente par municipalité de la fédération de Russie au Plantilla:1er janvier 2013».
# Scinax longilineus

Scinax longilineus és una espècie de granota endèmica del Brasil.

## Referències

* Fordham et al (2006). Scinax longilineus. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 3 gener 2008 (en anglès). (anglès)
# Santa Ana (Càceres)

Santa Ana és un municipi de la província de Càceres, a la comunitat autònoma d'Extremadura (Espanya).

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 357 | 351 | 336 | 335 | 328 | 323 |
# Antal Szabó

Antal Szabó (Soroksár, 4 de setembre de 1910 - Nürtingen, 18 d'abril de 1972) fou un destacat futbolista hongarès de la dècada de 1930.
Fou el porter titular de la selecció hongaresa que finalitzà segona al Mundial de 1938. En total jugà 42 cops amb la selecció. Pel que fa a clubs, destacà al MTK Budapest, on jugà durant una dècada.

## Referències

* ↑ «1934 FIFA World Cup Italy». Arxivat de l'original el 2011-10-13. [Consulta: 21 maig 2017].
# Platja d'Aramar

La Platja de Aramar, se situa en la localitat de Aramar, a la comarca del Cap de Peñas, en el concejo de Gozón, Astúries.

## Descripció

La platja té forma de petxina, i presenta un jaç de poca sorra i molta pedra, a la qual es pot accedir per un camí no asfaltat, que passa per un petit aparcament situat en l'entrada.
Presenta alguns serveis com a lavabos, dutxes, papereres, servei de neteja, senyalització de perill i fins i tot establiments de menjar i beguda; i, en temporada estiuenca, compta amb equip d'auxili i salvament.
Està situada molt a prop de la platja de El Dique, a la qual s'uneix quan hi ha baixamar, podent passar en aquest moment a l'illa del Carme des d'ambdues platges.

## Referències

* ↑ «Playa de Aramar» (en castellà). Naturaleza y turismo. Arxivat de l'original el 2015-03-28 [Consulta: 18 març 2015].
* ↑ Introvisual. «Playa de Aramar, Asturias». [Consulta: 2 octubre 2018].
* 1 2 del Río, Alejandro. Guía total de las playas de Asturias. 244 rincones para disfrutar de la costa asturiana (en castellà). Nobel, 2013, p. 176. ISBN 978-84-8459-669-1.
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 18 març 2015].
# Barnadesiòidies

Les barnadesiòidies (Barnadesioideae) són una subfamília de plantes de la família de les asteràcies (Asteraceae). Té una única tribu Barnadesieae.
Comprenen 9 gèneres i 94 espècies en total, originaris tots ells d'Amèrica del Sud, especialment als Andes. L'evidència molecular suggereix que és un clade basal dins de la família, i és monofilètic.
La subfamília inclou espècies d'herbes anuals i perennes, arbusts i arbres de fins a 30 metres d'alçada. La majoria són probablement pol·linitzats per colibrís.

## Característiques de la subfamília

Normalment arbòries, notablement pobres en compostos flavonoides. A més les espines o agullons axil·lars són molt comuns. Les flors i les cípseles presenten llargs pèls tricel·lulars. La corol·la és bilabiada (4+1), el pol·len no és espinós i presenta depressions entre les matrius, l'estil és glabre o amb papil·les, l'estigma és lobat. La cípsela presenta espines.

## Gèneres

* Arnaldoa
* Barnadesia
* Chuquiraga
* Dasyphyllum
* Doniophyton
* Duseniella
* Fulcaldea
* Huarpea
* Schlechtendalia

## Referències

* ↑ Cite en bibliografía como: USDA, ARS, National Genetic Resources Program. Germplasm Resources Information Network - (GRIN) [Base de Datos en Línea]. National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland. URL: (24 August 2013)
* ↑ Urtubey, E. and T. F. Stuessy. (2001). New hypotheses of phylogenetic relationships in Barnadesioideae (Asteraceae) based on morphology. Taxon 50(4) 1043–66.
* ↑ Timme, R. E., et al. (2007). A comparative analysis of the Lactuca and Helianthus (Asteraceae) plastid genomes: identification of divergent regions and categorization of shared repeats. American Journal of Botany 94(3) 302–12.
* 1 2 Gruenstaeudl, Michael; Urtubey, Estrella; Jansen, Robert K.; Samuel, Rosabelle; Barfuss, Michael H.J.; Stuessy, Tod F. «Phylogeny of Barnadesioideae (Asteraceae) inferred from DNA sequence data and morphology». Molecular Phylogenetics and Evolution, 51, 3, 2009, pàg. 572-87. DOI: 10.1016/j.ympev.2009.01.023. PMID: 19264147.

## Enllaços externs

* http://tolweb.org/Barnadesioideae/22864
# Macistos

Macistos (grec antic: Μάκιστος o Μάκιστον, en llatí: Macistus o Macistum; gentilici Μακίστιος, en català macisti) era una ciutat del nord de Trifília, a l'Èlida. La ciutat tenia l'administració del temple de Posidó samià.
Segons Estrabó, el seu nom original era Platanistunt (Πλατανιστοῦς), que significa 'ple de plàtans', i estava habitada pels paroreates i els caucons, que en van ser expulsats pels mínies, segons Heròdot.
Els eleus conqueriren la ciutat i es va convertir, com altres ciutats dels mínies, en una ciutat depenent d'Elis. La seva situació, en una muntanya elevada al nord del país, la va convertir en la capital d'aquella part, mentre que Lèpreon era la capital de la part sud de Trifília. Estrabó diu que Macistos era molt a la vora del districte de la Pisàtida, més al nord. L'any 400 aC, la invasió espartana dirigida pel rei Agis II que havia entrat a Trifília per Aulon, va conquerir primer Lèpreon, a continuació Macistos i després Epitàlion, a la vora de l'Alfeu, segons diu Xenofont.
En temps d'Estrabó estava deshabitada. Sembla que Macistos es trobava vora la ciutat de Sàmicon, car administrava el temple de Posidó que pertanyia a aquella ciutat. Hi ha autors que destaquen que Pausànias i Polibi només esmenten Sàmicon, mentre que Xenofont només Macistos; això ha fet suposar que, després de la decadència de Sàmicon a la costa, els mínies van construir Macistos en un lloc més elevat. Macistos tenia un temple d'Hèracles situat vora la costa.

## Referències

* ↑ Alberich i Mariné, Joan (dir.); Cuartero i Iborra, Francesc J. (dir.). Diccionari Grec-Català. Enciclopèdia Catalana - Fundació Institut Cambó, 2015, p. 1107. ISBN 9788441224223.
* 1 2 3 4 Smith, William (ed.). «Macistus». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 26 desembre 2020].
# Scinax lindsayi

Scinax lindsayi és una espècie de granota que es troba al Brasil, Colòmbia i, possiblement també, a Veneçuela.

## Referències

* Fordham et al (2006). Scinax lindsayi. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 3 gener 2008 (en anglès). (anglès)
# Hawker Siddeley Trident

El Hawker Siddeley HS 121 Trident (originalment De Havilland D.H.121 i Airco DH 121) fou un avió de passatgers britànic de curt i, posteriorment, mitjà abast. Fou el primer avió de passatgers trireactor amb els motors muntats a la part posterior del fuselatge, prop de la cua en T. El 1965, també es convertí en el primer avió de passatgers a dur a terme un aterratge per instruments en un vol amb passatgers de pagament.

## Referències

* ↑ Bearup, Benjamin. "Flashback Friday: 50th Anniversary of Autolanding." Arxivat 22 December 2015$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. Airways News, 31 juliol 2015.
# Dalaffilla

El Dabbayra, també anomenat Gabuli o Alu-Dalafilla és un estratovolcà amb fissures de la depressió d'Àfar, Etiòpia. El seu cim s'eleva fins als 578 msnm. La darrera erupció va tenir lloc el 2008, quan va produir diversos fluxos de lava pels seus flancs occidental i nord-occidental que es van desplaçar cap al nord-est.

## Referències

* 1 2 «Global Volcanism Program | Alu-Dalafilla» (en anglès). [Consulta: 1r desembre 2020].
# Barnard (Missouri)

Barnard és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 257 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Barnard tenia 257 habitants, 104 habitatges, i 65 famílies. La densitat de població era de 620,2 habitants per km².
Dels 104 habitatges en un 30,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,7% hi vivien parelles casades, en un 4,8% dones solteres, i en un 37,5% no eren unitats familiars. En el 34,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,23.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,6% tenia menys de 18 anys, un 4,3% entre 18 i 24, un 26,5% entre 25 i 44, un 22,6% de 45 a 60 i un 17,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.000 $ i la renda mediana per família de 39.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.000 $ mentre que les dones 19.000 $. La renda per capita de la població era de 16.868 $. Entorn de l'1,6% de les famílies i el 10,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Barnard». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Barnard». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Palau Prioral de Monistrol

El Palau Prioral de Monistrol és una obra gòtica de Monistrol de Montserrat (Bages) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Antiga residencia prioral que ha perdut bona part de la seva fisonomia original per adaptar l'edifici a hostal i a seu d'una entitat bancària. De l'edifici gòtic es conserva part del mur de tramuntana amb el portal d'arc de mig punt de grans dovelles i una petita part del mur de llevant on es conserven unes finestres gòtiques restaurades. Al centre es troba el pati amb una galeria d'arcs apuntats i l'escala d'accés al habitatge. En diferents parts de l'edifici es pot veure els escuts dels dos priors montserratins que van manar construir l'edifici; un té tres franges horitzontals i l'antre un peix.

## Història

L'edifici va ser aixecat al segle xiv, sota el mandat dels priors de Montserrat Ramon Vilaregut i Jaume de Vivers. La casa era coneguda com "la Sala" i en ella s'administrava justícia i es rebia l'homenatge que la gent de Monistrol havia de prestar al seu senyor feudal: el prior de Montserrat i després l'abat. A la Sala hi havia també presó, ja que la comunitat de Montserrat era senyora de Monistrol tant en els aspectes civils com criminals.
Ara és seu d'un banc i d'un hostal.

## Referències

* 1 2 3 «Palau Prioral de Monistrol». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 octubre 2018].
# Grantia cupula

Grantia cupula és una espècie d'esponja calcària, marina i amb espícules formades per carbonat de calci. L'esponja pertany al gènere Grantia i a la família Grantiidae. El nom científic de l'espècie va ser publicat per primera vegada el 1872 per Ernst Haeckel.

## Referències

* ↑ Van Soest, R.W.M.; Boury-Esnault, N.; Hooper, J.N.A.; Rützler, K.; de Voogd, N.J.; Alvarez, B.; Hajdu, E.; Pisera, A.B.; Manconi, R.; Schönberg, C.; Klautau, M.; Kelly, M.; Vacelet, J.; Dohrmann, M.; Díaz, M.-C.; Cárdenas, P.; Carballo, J.L.; Ríos, P.; Downey, R.; Morrow, C.C. (2021). World Porifera Database. Grantia cupula (Haeckel, 1872). Accessed through: World Register of Marine Species at: http://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=164238 on 2021-04-21
# Grantia fistulata

Grantia fistulata és una espècie d'esponja calcària, marina i amb espícules formades per carbonat de calci. L'esponja pertany al gènere Grantia i a la família Grantiidae. El nom científic de l'espècie va ser publicat per primera vegada el 1886 per Herbert James Carter.

## Referències

* ↑ Van Soest, R.W.M.; Boury-Esnault, N.; Hooper, J.N.A.; Rützler, K.; de Voogd, N.J.; Alvarez, B.; Hajdu, E.; Pisera, A.B.; Manconi, R.; Schönberg, C.; Klautau, M.; Kelly, M.; Vacelet, J.; Dohrmann, M.; Díaz, M.-C.; Cárdenas, P.; Carballo, J.L.; Ríos, P.; Downey, R.; Morrow, C.C. (2021). World Porifera Database. Grantia fistulata Carter, 1886. Accessed through: World Register of Marine Species at: http://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=164240 on 2021-04-21
# PFT

PFT té els següents significats:
* Plataforma per la Transparència (del seu nom en anglès Platform For Transparency), grup no oficial d'eurodiputats dins del Parlament Europeu
* Parlament Federal de Transició, òrgan legislatiu interí històric de Somàlia
* Planeta fàcilment terraformable, planeta que podria convertir-se fàcilment en habitable
# Barranc de les Roureres

El barranc de les Roureres és un barranc afluent del Flamisell. Discorre íntegrament pel terme de Senterada, al Pallars Jussà.
Es forma a la Borda del Meriquèn, a l'Obaga del Bosc, a 1.200 m. alt. De primer, segueix la direcció nord-oest, però en arribar al sud-oest de Puigcerver, prop de la Borda del Mingo, gira cap al sud-oest, i s'adreça en aquesta direcció cap al Flamisell.
# Gregg Smith

Gregg Smith (1970)Gregg Smith Ciutat del Cap (Sud-àfrica), 1970: es tracta d'un vídeo artista sud-africà, format a Europa i que parla sobre la relació entre l'individu i la societat a la seva obra.

## Biografia

Gregg Smith neix l'any 1970 a la ciutat de Ciutat del Cap (Sud-àfrica). Com que va criar-se a l'Àfrica, la seva obra mostra moltes referències a la seva vivència de l'apartheid. Entre el 1988 i el 1991 va estudiar a la Michaelis School of fine arts de la Universitat de Cape Town. Entre el 2001 i 2002 va estudiar a l'acadèmica Rijksakademia van Beeldende Kunsten d'Amsterdam. Finalment entre el 2002 i 2004 va estudiar a l'escola francesa "Le Fresnoy studio national des arts Contemporanis de Tourcoing".

## Obra
### Exposició a l'Espai 13

Gregg Smith va presentar la seva exposició dins el cicle "Pigments i píxels", entre novembre de 2006 i gener de 2007. El cicle va ser comissariat per Pascale Pronnier i Marie-Thérèse Champesme, i va durar en conjunt entre octubre de 2006 i juliol de 2007. El cicle cercava posar en relació els artistes i les tècniques actuals amb diferents estils de la història de l'art, és a dir, crear una relació entre allò pictòric i el digital. A més es tractava de la segona ocasió en que l'escola Le Fresnoy col·laborava amb la Fundació Joan Miró.
Gregg Smith va realitzar dues obres per a la mostra. "Le touriste" i "Show we never meet again". En els dos treballs observem una separació entre la societat i l'individu, mitjançant un món que evoca la comicitat i la fragilitat de la natura humana. Trobem a més referències a la llibertat individual i la repressió, com una referència a l'apartheid.
Le Touriste és una instal·lació amb forma d'un corredor llarg que el visitant ha de travessar. Aquest és de seda i té forma d'essa per tal d'evocar un sentiment de tendresa i sensualitat per tal de jugar amb els pensaments del visitant.
Show we never meet again ens mostra una reconstrucció de l'entorn on evolucionen els personatges mitjançant una paret amb el paper pintat. La pel·lícula ens mostra a un home a través de la ciutat, que es troba pensatiu arran d'una baralla familiar per la que ha sortit de casa. Per aquest motiu es veu obligat a buscar un lloc on dormir, i al no trobar-ne cap comença a sentir-se frustrat i a culpar el món de la seva desgràcia. En els moments on s'atura o reposa, se'ns mostra una crida des d'una altra dimensió. Es veu transportat per tant a un nou món on no sent els problemes de la ciutat, no hi ha límits i ningú és víctima d'acusacions. Finalment torna al carrer per a seguir la seva recerca.

## Referències

* 1 2 3 «Gregg Smith». Fundació Joan Miró.
* 1 2 3 Recull de premsa: Espai 13, Pigments i píxels. 1, 2006 - 2007.
# Otero de Herreros

Otero de Herreros és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2008 |
| 808 | 812 | 864 | 988 |

## Vegeu també

* Els cinc d'Otero

## Referències

* ↑ «Provincia de Segovia (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].
# Gran Premi de Sarajevo

La Gran Premi de Sarajevo és una competició ciclista d'un dia, que es disputa als voltants de Sarajevo. La cursa es creà el 2014 per commemorar el centenari del la Primera Guerra Mundial. Forma part del calendari de l'UCI Europa Tour.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2014 | Matej Marin | Christian Delle Stelle | Andrea Vaccher |
| 2015 | Gašper Katrašnik | Sergey Belykh | Stefan Stefanovic |

## Referències

* ↑ «Comienza el Gran Premio de Sarajevo». Arxivat de l'original el 2014-07-04. [Consulta: 24 juny 2014].

## Enllaços externs

* Palmarès a cyclebase.nl
* Palmarès a sitiodeciclismo.net