OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Zoom digital

El zoom digital és un mètode per disminuir de forma aparent l'angle de visió d'una imatge fotogràfica o de vídeo. Aquest tipus de zoom s'aconsegueix electrònicament en retallar una imatge amb el mateix radi d'aspecte que l'original i, sovint, interpolant el resultat. No cal fer ajustos en l'objectiu de la càmera, i no es guanya resolució òptica amb aquest procés.
Donat el fet que la interpolació afecta la disposició original dels píxels en la imatge, el zoom digital és considerat en molts casos perjudicial per a la qualitat de la imatge. Tot i això, l'efecte d'aquest zoom a vegades és millor que l'obtingut en retallar la imatge manualment i interpolar-la en el procés de postproducció. Això és perquè la càmera pot aplicar la interpolació abans de comprimir la imatge, conservant així els detalls petits que es podrien perdre d'una altra manera. Per a aquelles càmeres que desen els fitxers en format RAW, però, el redimensionament en la postproducció proporciona resultats iguals o superiors als del zoom digital.
Algunes càmeres digitals i la majoria dels telèfons mòbils compten només amb zoom digital, mancant de veritables lents d'acostament. Altres càmeres tenen incorporats objectius zoom, però apliquen el zoom digital quan la seva màxima distància focal ha estat assolida. Les càmeres professionals, en general, no compten amb zoom Algunes càmeres digitals i la majoria dels telèfons mòbils compten només amb zoom digital, mancant de veritables lents d'acostament. Altres càmeres tenen incorporats objectius zoom, però apliquen el zoom digital quan la seva màxima distància focal ha estat assolida. Les càmeres professionals, en general, no compten amb zoom digital.

## Vegeu també

* Zoom
* Fotografia digital

## Referències

* 1 2 «Glossari de termes de càmeres digitals» (en castellà). Shopmania.es p. . [Consulta: 5 novembre 2009].
# Onicosi

Una onicosi o onicopatia o malaltia de les ungles o és una malaltia o deformitat de l'ungla. Tot i que l'ungla és una estructura produïda per la pell i és un apèndix de la pell, les malalties i trastorns de les ungles tenen una classificació diferent, ja que tenen els seus propis signes i símptomes que poden relacionar-se amb altres afeccions mèdiques. Algunes afeccions de les ungles que mostren signes d'infecció o inflamació poden requerir assistència mèdica.

## Malalties

* Oníquia
* Ungla encarnada o onicocriptosi
* Onicodistròfia
* Onicogrifosi
* Onicòlisi
* Onicomadesi
* Onicomicosi
* Onicorrexi
* Paroníquia
* Coiloníquia o celoníquia
* Hematoma subunguial
* Acropàquia o dit de baqueta de timbal
# Hartville (Ohio)

Hartville és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 2.174 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hartville tenia 2.174 habitants, 863 habitatges, i 579 famílies. La densitat de població era de 458,7 habitants per km².
Dels 863 habitatges en un 33,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,1% hi vivien parelles casades, en un 12,3% dones solteres, i en un 32,9% no eren unitats familiars. En el 28% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,9% tenia menys de 18 anys, un 10,1% entre 18 i 24, un 32,4% entre 25 i 44, un 19,6% de 45 a 60 i un 11% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.012 $ i la renda mediana per família de 47.411 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.821 $ mentre que les dones 22.679 $. La renda per capita de la població era de 19.362 $. Aproximadament el 6,2% de les famílies i el 9,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hartville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hartville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Hartville

«Hartville» té aquests significats:
* Hartville (Missouri).
* Hartville (Ohio).
* Hartville (Wyoming).
# Perdiu boscana de Sumatra

La perdiu boscana de Sumatra (Arborophila sumatrana) és una espècie d'ocell de la família dels fasiànids (Phasianidae) que habita la selva de la zona central de Sumatra. S'ha considerat una subespècie d'A.orientalis.
# Real Hope Football Academy

El Real Hope Football Academy, també conegut com a Real du Cap, és un club haitià de futbol de la ciutat de Cap-Haïtien.
Va ser fundat el 2014.

## Palmarès

* Campionat Nacional:
** 2017 Ob

## Referències

* ↑ Real Hope Football Academy - Official Facebook
* ↑ «Real du Cap-Haïtien entre compétitivité et formation». Le Nouvelliste, 18-02-2016. Arxivat de l'original el 18 d’agost 2016. [Consulta: 10 juliol 2016]. (francès)
* ↑ «Haiti - List of Champions». RSSSF. [Consulta: 9 febrer 2019].
# Lluís Amorós Amorós

Lluís Amorós Amorós (Artà, Mallorca, 1905 - Barcelona, 1972) va ser un advocat, distingit per la seva aportació a l'arqueologia de Mallorca.
Llicenciat en Dret, va exercir, però d'arqueòleg, i fou comissari insular d'excavacions arqueològiques i Delegat Nacional del Servei d'excavacions a Artà. Va intervenir en diverses excavacions des del 1929, la major part del material de les quals és al Museu d'Artà. També va col·laborar com a tresorer amb la Fundació Bryant. Entre les excavacions en les que va intervenir es troben els jaciments del talaiot de Rafal Cogolles, les Navetes de Rafal Rubí, el teatre de la ciutat romana de Pollentia a Alcúdia i especialment el jaciment talaiòtic de Son Favar i els jaciments funeraris de Son Bauçà, Son Maimó i les Coves d'Artà. A la seva obra L'edat del bronze a Mallorca (1952) va realitzar una de les primeres síntesis de la prehistòria de Mallorca.

## Referències

* 1 2 «.xml Lluís Amorós Amorós». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 Gornés Hachero, José Simón; Díaz-Andreu García, Margarita (coord.); Mora, Gloria (coord.); Cortadella, Jordi (coord.). «Lluís Amorós Amorós». A: Diccionario histórico de la arqueología en España: (siglos XV-XX). Marcial Pons Historia, 2009, p. 82–83. ISBN 978-84-96467-45-3 [Consulta: 20 setembre 2018].
* ↑ «Artà (i quarta part): Lluís Amorós Amorós (Artà 1905-1972)». Coneguem Mallorca 62. Consell de Mallorca. [Consulta: 20 setembre 2018].
# Lluís Amorós i Portolès

Lluís Amorós i Portolès (Barcelona, 17 de desembre de 1920 - Palma, 15 de març de 2001) va ser un cristal·lògraf català.

## Biografia

Després d'estudiar ciències naturals a la Universitat de Barcelona entre els anys 1940 i 1943, es llicencià el 1943. El 1945 es doctorà a Madrid. El 1954 guanyà la càtedra de cristal·lografia i mineralogia de la Universitat de Sevilla, on només restà un curs. El 1955 passà a la Universitat de Barcelona, i l'any següent a la Universitat de Madrid. Rebé el premi de recerca del CSIC el 1963, organisme del qual fou investigador dins de l'Instituto de Roentgenología y Cristalografía de Barcelona. Professor a la Universitat de Pennsilvània, es formà en l'escola encapçalada per Francesc Pardillo i Vaquer i s'especialitzà en l'estudi de la difracció dels cristalls per mitjà dels raigs X. Va ser membre de l'Academia de Ciencias de Córdoba (Argentina) i també membre corresponent de la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona (RACAB) des del 1965. Va estar casat amb la investigadora en ciències físiques Maria Lluïsa Canut Ruiz.

## Reconeixements

* Premi Francisco Franco de Ciències, conjuntament amb la seva dona, la també doctora Maria Lluïsa Canut Ruiz, pel seu treball d'investigació: La difracción difusa de los cristales moleculares (1963)
* "Research Recognition Award" el de la Southern Illinois University Graduate Council (1968)
* Premi "Leo Kaplan" de la Sociedad Sigma XI (USA) (1970)

## Publicacions

* Cristaloquímica (1951)
* Cristalofísica, Propiedades continuas (1958)
* Introducción al estado sólido (1962)
* El lapidario de Alfonso X el Sabio (1961)
* La gran aventura del cristal (1978)

## Referències

* 1 2 3 4 «Lluís Amorós i Portolès». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 4 López-Acevedo Cornejo, Victoria; López Andrés, Sol «José Luis Amorós Portolés (1920-2001)». Tierra y tecnología: revista de información geológica [Universitat Complutense de Madrid], Núm. 23, 2001, pàg. 86-87. ISSN: 1131-5016 [Consulta: 3 agost 2019].
* ↑ Galán Huertos, Emilio. «La geologia en la Facultat de Ciencias de Sevilla». A: La Ciencia en la historia de la universidad española: 92 años de química en Sevilla. Universitat de Sevilla, 2004, p. 165. ISBN 978-84-472-0829-6.
* ↑ «Josep Lluís Amorós i Portolès». RACAB. [Consulta: 3 agost 2019].

## Bibliografia

* López-Acevedo Cornejo, María Victoria; López Andrés, Sol «José Luis Amorós Portolés: vida y obra». Macla: revista de la Sociedad Española de Mineralogía, Núm. 1, 2004, pàg. 85-92. ISSN: 1885-7264.
# Lluïsa de Mecklenburg

Lluïsa de Mecklenburg-Güstrow (en alemany Louise zu Mecklenburg) va néixer a Güstrow (Alemanya) el 28 d'agost de 1667 i va morir a Copenhaguen el 15 de març de 1721. Era filla del darrer duc de Mecklenburg-Güstrow, Gustau Adolf (1633-1695), i de Magdalena Sibil·la de Schleswig-Holstein-Gottorp (1631-1719).
Va mantenir una vida bastant discreta i allunyada dels actes públics, per la qual cosa mai va gaudir de la polularitat que tenia el seu marit, el Rei de Dinamarca entre els seus súbdits. De fet, el seu matrimoni amb el rei Frederic va ser molt desafortunat, ja que el seu marit va mantenir diverses relacions extramatrimonials i, malgrat continuar casat amb la reina, es casà almenys en dues ocasions més.
Era una dona profundament religiosa i es va deixar influir pel pietisme, igual que el seu fill Cristià, amb qui va mantenir sempre una estreta relació. Va reunir una important col·lecció de llibres de temàtica religiosa, especialment escrits ascètics alemanys, que després de la seva mort foren lliurats a la Reial Biblioteca Danesa. Unes semanes després de la seva mort, el rei Frederic es casà amb la seva amant Anna Sofia Reventlow.

## Matrimoni i fills

El 5 de desembre de 1695, es va casar a Copenhaguen amb l'aleshores príncep hereu de la corona danesa Frederic (1671-1730), fill del rei Cristià V de Dinamarca (1646-1699) i de Carlota Amàlia de Hessen-Kassel (1650-1714). El matrimoni va tenir cinc fills:
* Cristià (1697-1698).
* Cristià (1699-1746), rei de Dinamarca i Noruega, casat amb Sofia Magdalena de Brandenburg-Kulmbach (1700-1770).
* Frederic Carles (1701-1702).
* Jordi (1703-1704).
* Carlota Amàlia (1706-1782).

## Enllaços externs

* biografia de Lluïsa de mecklenburg
* http://www.rosenborgslot.dk/
# Llúdria cuallarga

La llúdria cuallarga (Lontra longicaudis) és una espècie de llúdria que viu a Centreamèrica, Sud-amèrica i l'illa de Trinitat.
Viu en hàbitats fluvials, incloent-hi boscos caducifolis i perennes, sabanes, planes i pantanals. Possiblement prefereix rius i rierols nets de cursos ràpids, i sol evitar els rius lents plens de llim de les planes. És un animal solitari que s'alimenta de peixos i crustacis. Segons l'Apèndix I del CITES, es tracta d'una espècie amenaçada.

## Referències

Espècies vivents de carnívors :
Regne: Animalia  ·  Embrancament: Chordata  ·  Classe: Mammalia  ·  Infraclasse: Eutheria  ·  Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Feliformia :
Família Felidae :
Família Viverridae (inclou les civetes) :
Família Eupleridae :
Subordre Caniformia (continua més avall) :
Subordre Caniformia (continua més amunt) :
Família Canidae :
Família Mustelidae :
# Crenea

A la mitologia grega, les Crenees (en grec antic Κρηναῖαι) eren un tipus de nimfes nàiades associades a les fonts i als pous.
Es coneixen alguns noms de les Crenees:
* Aganipe
* Apies

## Referències

* ↑ Bane, Theresa. Encyclopedia of fairies in world folklore and mythology. Jefferson, North Carolina: McFarland, 2013, p. 90. ISBN 9780786471119.
* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, IX, 29, 3
* ↑ Ovidi. Remeis a l'amor, 659
# Ctenomys maulinus

Ctenomys maulinus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels ctenòmids. Viu a l'Argentina i Xile. El seu hàbitat natural és l'estepa patagona, on viu en zones de sorra volcànica situades a altituds d'entre 900 i 2.000 msnm. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.
El seu nom específic, maulinus, es refereix a Laguna del Maule, una llacuna xilena que és la localitat tipus de C. maulinus.

## Referències

* ↑ Bidau, C.; Lessa, E.; Ojeda, R. Ctenomys maulinus. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 2 febrer 2015.
# Ctenomys nattereri

Ctenomys nattereri és una espècie de mamífer rosegador de la família dels ctenòmids. Viu a Bolívia i el Brasil. Es tracta d'un animal herbívor que excava per trobar els tubercles i les arrels que formen la seva dieta. El seu hàbitat natural són les zones de sabana oberta. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència. Hi ha científics que el classifiquen dins de l'espècie C. boliviensis.
Aquest tàxon fou anomenat en honor del naturalista i col·leccionista austríac Johann Natterer.

## Referències

* ↑ Dunnum, J.; Bernal, N. Ctenomys boliviensis. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 2 febrer 2015.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 289. ISBN 978-0801893049.
# Coves de l'Elefanta

Les Coves d'Elefanta se situen a l'illa d'Elefanta, en el port de Bombai, districte de Kolaba, estat Maharashtra, Índia. Es tracta d'un complex de temples ocupa una àrea de 5.600 m² que consisteixen en una càmera principal, dues càmeres laterals, patis i santuaris secundaris. Aquestes coves contenen relleus, escultures i un temple en honor de Xiva.
Es creu que les coves van ser construïdes entre els anys 810 i 1260. Al segle XVI els portuguesos van danyar greument les estàtues, usant-les per practicar tir al blanc.

## Patrimoni de la Humanitat

Van ser declarades com a Patrimoni de la Humanitat per la Unesco l'any 1987.
Situada en una illa de la mar d'Oman, davant de la costa de Bombai, la "ciutat de les coves" és un conjunt monumental rupestre característic del culte a Xiva. L'art indi ha aconseguit aquí una de les seves expressions més perfectes, sobretot en els gegantins alts relleus que ornen la cova principal.

## Disposició

Descripció:
| Principal 1. Ravana lifting Kailash 2. Shiva-Parvati on Kailash 3. Ardhanarishvara 4. Trimurti 5. Gangadhara 6. Wedding of Shiva 7. Shiva slaying Andhaka 8. Nataraja 9. Yogishvara 16. Linga | Santuari de l'Est 10. Kartikeya 11. Matrikas 12. Ganesha 13. Dvarapala | Santuari de l'Oest 14. Yogishvara 15. Nataraja |

## Cova principal

La cova principal, també anomenada cova de Xiva, és una sala de columnes (Mandapa) de quaranta metres de distància. Conté el garbha-griha i l'altar lingam. Va ser excavat directament a la roca. Originalment, totes les coves també eren pintades, però ara només en queden rastres de les pintures.

## Galeria d'imatges

* El gran vestíbul de la Gruta nº1.
* Elephanta Adası
* Cova de l'Elephanta Mağaraları, 1905
* Estàtua d'un elefant treta de la cova
* Cova de Shiva
* Columnes a l'entrada principal
* Entrada oriental de la cova
* Şhiva i Parvati
* Ravana
* Escultures a les coves
* Escultures a les coves
* Escultures a les coves
* Escultures a les coves
* Escultures a les coves
* Escultures a les coves
* Escultures a les coves
* Escultures a les coves
* Cova adjacent a la gran cova
* Una de les altres coves
* Tren de joguina de la platja a les coves d'Elefanta

## Referències

* ↑ Informació i fotografies sobre la gruta d'Elefanta a la pàgina de la UNESCO

## Enllaços externs

* Elephanta panorama Arxivat 2010-06-23 a Wayback Machine.
* Video de les coves (MTDC site)
* Elephanta Caves per Wondermondo
# Coves de Son Granada de Dalt - Ses Comes

Les coves de Son Granada de Dalt - Ses Comes és un conjunt de dues coves situades al lloc anomenat Ses Comes, de la possessió de Son Granada de Dalt del municipi de Llucmajor, Mallorca.
Aquestes coves estan situades a la terrassa d'un torrent i distanciades l'una de l'altra uns 30 m. Una d'elles és una balma natural amb una façana d'uns 28 m oberta. Té una fondària màxima d'uns 13 m i una altura d'uns 4 m. A la banda de la façana, orientada a l'est, s'ha fet un tancament de pedra d'uns 2 m d'altària tot al llarg d'aquesta façana, i s'han practicat dos portells un a cada extrem. L'interior d'aquesta cova es troba cobert de terra fina i espaiat. L'altra cova té un accés molt bo. A l'entrada fa un tancament de pedres molt recent i no hi ha rampa, sinó que s'accedeix a peu pla. És una cova natural retocada que té una fondària d'uns 16 m i una amplada d'uns 7 m. L'interior està molt ben conservat, molt net i espaiat, i també s'hi ha fet tancaments de pedra seca.

## Referències

* ↑ Font, B. Història de Llucmajor. Volum 1. Palma: Ajuntament de Llucmajor, 1973, p. 64. ISBN 84-500-5970-4.
* ↑ de Luna, J; i col «Jaciments arqueològics Tom IV» (pdf). Catàleg de béns immobles [Llucmajor], 2000, pàg. 21 [Consulta: 26 desembre 2012].
# Llista de plantes de Svalbard

Aquesta és una llista de plantes de l'arxipèlag Svalbard, que inclou les espècies autòctones i les introduïdes.

## Espècies autòctones
### A

* Arabis alpina -
* Arenaria pseudofrigida -
* Arnica alpina - Àrnica alpina

### B

* Betula nana - Bedoll nan
* Braya purpurascens - Braya porpra

### C

* Campanula uniflora - Campànula àrtica
* Cardamine nymanii -
* Carex misandra -
* Cassiope tetragona -
* Cerastium arcticum -
* Cochlearia officinalis -

### D

* Deschampsia alpina -
* Draba
** D. bellii -
** D. lactea -
* Dryas octopetala -

### E

* Empetrum nigrum -
* Erigeron humilis -
* Eriophorum scheuchzeri - Herba cotonera àrtica

### L

* Luzula
** L. arctica - ush
** L. confusa -

### M

* Mertensia maritima -
* Minuartia rubella -

### O

* Oxyria digyna -

### P

* Papaver dahlianum - Rosella de Svalbard
* Pedicularis
** P. dasyantha -
** P. hirsuta -
* Petasites frigidus -
* Poa alpina -
* Polemonium boreale -
* Polygonum viviparum - Bistorta alpina
* Potentilla
** P. chamissonis -
** P. hyparctica -
** P. pulchella -
* Puccinellia phryganodes -

### R

* Ranunculus
** R. hyperboreus - Ranuncle àrtic
** R. lapponicus -
** R. nivalis -
** R. pedatifidus -
** R. pygmaeus -
** R. sulphureus -
* Rubus chamaemorus -

### S

* Salix
** Salix herbacea - Salze herbaci
** Salix polaris - Salze polar
* Saxifraga
** S. aizoides -
** S. cespitosa - Saxifraga azoides
** S. flagellaris -
** S. hieracifolia -
** S. hirculus -
** S. nivalis -
** S. oppositifolia -
** S. rivularis -
* Silene
** S. acaulis -
** S. furcata -
** S. wahlbergella -
* Stellaria
** S. crassipes -
** S. humifusa -

### T

* Taraxacum
** T. arcticum - Pixallits àrtic
** T. brachyceras -

### V

* Vaccinium uliginosum -

## Espècies introduïdes

Especialment prop de les zones habitades de Svalbard com Longyearbyen i Barentsburg hi habiten actualment algunes espècies al·lòctones:

### A

* Achillea millefolium
* Anthriscus silvestris

### B

* Barbarea vulgaris

### D

* Deschampsia cespitosa

### E

* Equisetum arvense ssp. arvense

### G

* Galeopsis tetrahit

### M

* Matricaria maritima

### P

* Poa annua
* Polygonum aviculare

### R

* Ranunculus acris
* Ranunculus repens
* Rhapanus raphanistrum
* Rumex acetocella ssp. acetocella

### S

* Sinapis arvensis
* Stellaria media

### T

* Taraxacum sect.rudarelia
* Thlapsi arvense
* Trifolium repens
* Oxyria digyna
* Saxifraga flagellaris
* Saxifraga porpra
* Fruits de Vaccinium uliginosum

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alsos, I.G., et al. «Frequent long-distance plant colonization in the changing arctic». Science, 316, 5831, 2007, pàg. 1606–1609. DOI: 10.1126/science.1139178. PMID: 17569861.
* ↑ Svalbardflora
# Crenicichla hummelincki

Crenicichla hummelincki és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 10,8 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: riu Amazones al seu pas per Brasil.

## Referències

* ↑ Heckel, J. J. 1840. Johann Natterer's neue Flussfische Brasilien's nach den Beobachtungen und Mittheilungen des Entdeckers beschrieben (Erste Abtheilung, Die Labroiden). Ann. Wien. Mus. Naturges. v. 2: 325-471, Pls. 29-30.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). TFH Publications, 1993. ISBN 9780866224222.
* Goldstein, R.J.: Cichlids of the world.T.F.H. Publications Inc. Neptune City, Nova Jersey, Estats Units. Any 1988.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kullander, S.O. 2003. Cichlidae (Cichlids). p. 605-654. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Crenicichla heckeli

Crenicichla heckeli és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5,2 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Brasil.

## Referències

* ↑ Heckel, J. J. 1840. Johann Natterer's neue Flussfische Brasilien's nach den Beobachtungen und Mittheilungen des Entdeckers beschrieben (Erste Abtheilung, Die Labroiden). Ann. Wien. Mus. Naturges. v. 2: 325-471, Pls. 29-30.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). TFH Publications, 1993. ISBN 9780866224222.
* Goldstein, R.J.: Cichlids of the world.T.F.H. Publications Inc. Neptune City, Nova Jersey, Estats Units. Any 1988.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kullander, S.O. 2003. Cichlidae (Cichlids). p. 605-654. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.