OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Felipa de Gueldre

Felipa de Gueldre (francès Philippe de Gueldre), nascuda a Grave el 9 de novembre de 1467, morta a Pont-à-Mousson, al convent de les Clarisses el 28 de febrer de 1547 fou la filla d'Adolf d'Egmont, duc de Gueldre i de Caterina de Borbó.
Per la seva mare, era la neboda de Pere II de Borbó, senyor de Beaujeu, després duc de Borbó, casat amb la regenta Anna de Beaujeu. Sempre per la seva mare, era també cosina germana de Lluïsa de Savoia, la mare del rei Francesc I de França.
Fou per reforçar els vincles entre el regne de França i el ducat de Lorena que va ser escollida com a esposa de Renat II de Lorena (1451 † 1508), duc de Lorena i duc de Bar. Es va casar amb ell a Orleans l'1 de setembre de 1485 i li va donar per fills:
* Carles (1486-mort jove)
* Francesc (nascut i mort el 1487)
* Antoni (1489-1544), duc de Lorena i de Bar, casat el 1515 amb Renata de Borbó-Montpensier, senyora de Mercoeur (1494-1539)
* Anna (1490-1491)
* Nicolau (1493-mort jove)
* Isabel (1494-1508)
* Claudi (1496-1550), Duc de Guisa, comte d'Harcourt, d'Aumale, baró d'Elbeuf, de Mayenne i senyor de Joinville es va casar amb Antonieta de Borbó-Vendôme (1493-1583)
* Joan (1498-1550), cardenal, bisbe de Toul, de Metz i de Verdun
* Lluís (1500-1528), bisbe de Verdun (-1522), després el 1522 comte de Vaudémont, mort al setge de Nàpols
* Clàudia (1502-morta jove)
* Caterina (1502- morta jove)
* Francesc, comte de Lambesc (1506-1525), caigut a la batalla de Pavia
A la mort de Renat II, va intentar prendre la regència, ja que el seu fill Antoni tenia dinou anys, però els Estats de Lorena van jutjar que Antoni era prou gran per regnar.
El 13 de juny de 1509, va adquirir la senyoria de Mayenne a la seva cunyada Margarida de Vaudémont, duquessa d'Alençon.
Es va retirar al convent de les Clarisses a Pont-à-Mousson el 15 de desembre de 1519, i va encarregar un magnífic retaule que va oferir a la congregació i s'hi va quedar fins a la seva mort.
El seu germà Carles, duc de Gueldre, va morir el 30 de juny de 1538, sense posteritat legitima, i va reivindicar la successió dels ducats de Gueldre i de Jülich o Juliers, però Carles V es va apoderar del ducat. Va transmetre la pretensió d'aquestos dos ducats al seu fill Antoni, que els va afegir al seu escut d'armes.
# Nas (raper)

Nasir bin Olu Dara Jones (Nova York, 14 de setembre de 1973), anomenat simplement Nas i també Nasty Nas, és un raper i actor estatunidenc, fill del músic de jazz Olu Dara. Des del 1994, Nas ha gravat onze àlbums d'estudi, i ha actuat en diverses pel·lícules, com Temps límit (2001). També té un segell discogràfic propi i una editorial que publica revistes.

## Àlbums d'estudi

* Illmatic (1994)
* It Was Written (1996)
* I Am... (1999)
* Nastradamus (1999)
* Stillmatic (2001)
* God's Son (2002)
* Street's Disciple (2004)
* Hip Hop Is Dead (2006)
* Untitled (2008)
* Life Is Good (2012)
* Nasir (2018)
* The Lost Tapes (2019)
* King's Disease (2020)
* It was Written (Expanded Edition) (2021)
* King's Disease II (2021)
Viccionari
# Almugatèn

En relació amb un grup d'almogàvers, un almugatèn o almugatén era un almogàver amb experiència que comandava una partida en incursions puntuals i en campanyes militars més generals.

## Segons Alfons X de Castella

En Las Siete Partidas hi ha diverses lleis que defineixen els conceptes adalil, almugatèn, almogàver a cavall i almogàver a peu. Es tracta d'una legislació teòrica que especificava un desig de funcionament d'aquella infanteria especialitzada, i volia dotar-la d'estructura jeràrquica. Segons aquell punt de vista un almugatèn seria una mena de capità. No hi ha cap document que confirmi una actuació regular d'una infanteria d'almogàvers lluitant sota un rei castellà i organitzada segons l'estructura descrita en les Partidas.

## Realitat

Els almogàvers s'organitzaven de manera lliure. Els almugatens podien ser escollits pels almogàvers de la pròpia partida o per una autoritat superior. La relació d'autoritat es basava en els fets. Un bon almugatèn era obeït i respectat. Si ho feia malament havia de dimitir o es quedava sense soldats, que eren lliures de marxar. El cas dels adalils és encara mes exagerat. Originalment eren una mena d'escoltes o exploradors que coneixien el territori de combat i guiaven les forces militars. En Las Siete Partidas esdevenen un càrrec superior amb capacitat de comandament.

## Referències

* ↑ Almugatén en pronúncia occidental i almugatèn en pronúncia oriental. Per a més informació, consulteu: el llibre d'estil.
* ↑ Maria Teresa Ferrer i Mallol. Organització i defensa d'un territori fronterer: la governació d'Oriola en el segle XIV. Editorial CSIC - CSIC Press, 1990, p. 242–. ISBN 978-84-00-07074-8.
# Mònica Comas Molist

Mònica Comas Molist (Manlleu, Osona, 13 d'abril de 1986) és una fisioterapeuta, atleta i corredora de muntanya i de llarga distància catalana.
És una corredora de muntanya que ha aconseguit grans èxits esportius en els darrers anys. El 2018 va guanyar la prova esportiva "Pels Camins dels Matxos", una cursa de 63 quilòmetres, amb un temps de 7 hores, 31 minuts i 33 segons, dotze minuts més ràpida que l'edició de l'any passat, en què també es va emportar el títol i un rècord històric, i a una hora menys que la segona classificada. Després de guanyar la cursa Pels Camins dels Matxos, Mònica Comas va finalitzar en segona posició, amb un temps de 8 hores, 46 minuts i 57 segons, a només sis minuts de la primera classificada, a la prova de la Transvulcania, de 74 quilòmetres, d'aquest mateix any, que es va disputar a l'illa de La Palma, a les Canàries.
Com a corredora de l'equip esportiu Buff, i vinculada als Apòstols de Bacus de Manlleu, establerta a la Seu d'Urgell, el maig del 2019 va guanyar en categoria femenina l'Ultra Pirineu 2020, una cursa de 94 quilòmetres i 6.200 metres de desnivell positiu, amb recorregut pel Parc Natural del Cadí-Moixeró, amb un temps de 12 hores, 31 minuts i 10 segons. Es tracta de la cursa de més llarga distància que ha corregut Comas.
Com a membre del Centre Excursionista Torelló, forma part de l'equip de la Selecció catalana de curses de muntanya, amb el seleccionador Pere Rullan i el tècnic Fernando Rosa al capdavant.

## Referències

* ↑ «Mònica Comas i Jonatan Mora guanyen els Matxos». Osona, 16-04-2018 [Consulta: 23 maig 2020].
* ↑ «Mònica Comas és segona a la prestigiosa ultramarató Transvulcania». El Ter, 14-05-2018 [Consulta: 23 maig 2020].
* ↑ Vilamala, Txell «Mònica Comas, debut amb victòria a la Salomon Ultra Pirineu. Va completar els 94 quilòmetres de la cursa, amb 6.200 metres de desnivell positiu, en 12 hores i mitja». El 9 Nou, 06-10-2019 [Consulta: 23 maig 2020].
* ↑ «Mònica Comas triomfa a la Ultra Pirineu 2019». Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, 05-10-2019 [Consulta: 23 maig 2020].
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«». FEEC. [Consulta: 23 maig 2020].

## Enllaços externs

* Entrevista publicada a la Revista de muntanya Kissthemountain: "Mònica Comas. Montañas de humildad"
# Mònica Bonell Tuset

Mònica Bonell Tuset (Canillo, 7 d'agost de 1971) és un política andorrana del partit de Demòcrates per Andorra, ministra de Cultura i Esports del Govern d'Andorra des de maig de 2023.

## Trajectòria

És diplomada en Turisme. Va ser cònsol menor de Canillo entre el 2003 i el 2011 i Subsíndica General del Consell General d'Andorra entre el 2011 i el 2019. El 2023, abans d'entrar en política, va ser tècnica d'empreses i activitats turístiques al Govern d'Andorra.
Ha sigut presidenta del Grup Parlamentari Demòcrata, presidenta de la Comissió Legislativa d'Economia, membre de la Comissió Legislativa de Política Exterior, membre de la Comissió Legislativa de Política Territorial, Urbanisme i Medi Ambient, membre titular de la Delegació andorrana a l'Assemblea Parlamentària del Consell d'Europa.

## Referències

* ↑ «Partit Demòcrates». Demòcrates. [Consulta: 28 juliol 2019].
* ↑ «El Govern | Composició del Govern d'Andorra». [Consulta: 25 maig 2023].
* ↑ «Mònica Bonell Tuset — Consell General Principat d'Andorra». www.consellgeneral.ad. [Consulta: 28 juliol 2019].
* ↑ «Biografia Mònica Bonell». Arxivat de l'original el 2019-12-12. [Consulta: abril 2019].
# Flotació

La flotació és un procés de separació basat en les diferències d'hidrofobicitat de les superfícies de les partícules a separar. La separació es pot fer de manera independent a les altres característiques de la partícula, per exemple, la densitat. Aquest procés s'utilitza principalment per a minerals amb grans fins.
Perquè es doni el procés de flotació les partícules d'interès s'han de tornar hidròfobes. A la natura són pocs els minerals que tenen aquesta característica, per a la majoria dels minerals s'ha d'afegir productes químics perquè l'adquireixin. Aquests agents s'anomenen col·lectors, reacciones superficialment mitjançant un recobriment superficial d'adsorció sense reaccionar químicament amb les partícules minerals.
A la majoria dels processos per augmentar la selectivitat, s'utilitzen substàncies d'origen orgànic i inorgànic. Aquestes substàncies s'anomenen reguladores i tenen diverses utilitats com controlar la dispersió de les partícules, fer més selectiva l'acció col·lectora, etc.
Amb els productes adients les partícules passen a ser hidrofòbiques; això no obstant, perquè es doni el procés de flotació la polpa s'haurà d'omplir abans amb bombolles aire (espuma) i així les partícules s'uniran a l'aire i es mouran per la superfície donant lloc al procés de flotació. Perquè la unió es doni l'espuma ha de ser estable, per això utilitzem un altre producte químic, anomenat escumós, el qual deixa l'espuma consistent i estable i s'adequa a les finalitats del procés.
Tot el procés de flotació es dona a través d'algunes etapes, des de l'addició del col·lector fins a la introducció de l'escumós al circuit. Existeixen diversos equipaments diferents per a la realització del procés de flotació, utilitzats segons una sèrie de factors, com la producció, l'espai d'implantació dels equipaments i el capital disponible.
S'utilitza en el processament de minerals per separar-los i en el tractament d'aigües residuals per eliminar els greixos.

## Vegeu també

* Principi d'Arquimedes
* Línia de flotació
# Fontella Bass

Fontella Bass (Saint Louis, 3 de juliol de 1940 - 26 de desembre de 2012) fou una cantant estatunidenca de R&B, coneguda especialment pel seu hit de 1965 Rescue Me.

## Discografia

| Any | Àlbum |
| 1966 | The New Look |
| 1970 | Les Stances a Sophie with the Art Ensemble of Chicago |
| 1972 | Free |
| 1980 | From the Root to the Source |
| 1992 | Rescued: The Best of Fontella Bass |
| 1995 | No Ways Tired |
| 1996 | Now That I Found a Good Thing |
| 2001 | Travelin' |

## Referències

* ↑ «Mor Fontella Bass, coneguda per l'èxit 'Rescue me'». Diari Ara, 28-12-2012. [Consulta: 28 desembre 2012].

## Enllaços externs

* http://www.msu.edu/user/andrycoc/fontella_bass/
* http://www.tsimon.com/bass.htm
# Fontenailles (Yonne)

Fontenailles és un municipi francès, situat al departament del Yonne i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 69 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Fontenailles era de 69 persones. Hi havia 32 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (8 homes vivint sols), 12 parelles sense fills, 8 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 53 habitatges, 30 eren l'habitatge principal de la família, 16 eren segones residències i 6 estaven desocupats. 52 eren cases i 1 era un apartament. Dels 30 habitatges principals, 27 estaven ocupats pels seus propietaris, 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 4 en tenien tres, 10 en tenien quatre i 15 en tenien cinc o més. 29 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 17 habitatges hi havia un automòbil i a 11 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Fontenailles el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 4 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 8 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 8 | 25 a 29 | 0 |
| 16 | 20 a 24 | 4 |
| 4 | 15 a 19 | 8 |
| 8 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 48 persones, 34 eren actives i 14 eren inactives. De les 34 persones actives 31 estaven ocupades (20 homes i 11 dones) i 3 estaven aturades (3 homes). De les 14 persones inactives 6 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 6 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa d'hostatgeria i restauració i 1 d'una empresa immobiliària.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era una agència immobiliària.
L'any 2000 a Fontenailles hi havia 7 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Fontenailles a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Fontenailles a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Nariman Celâl

Nariman Celâl (Navoiy, 27 d'abril de 1980) és un polític ucraïnès tàrtar de Crimea, professor, politòleg i periodista. És el vicepresident del Congrés del Poble Tàtar de Crimea (des de 2013).
El 1989 es va traslladar a Crimea. El 2005 es va graduar a la Universitat d'Odessa en Ciències Polítiques. des que Rússia annexionà Crimea el 2014, el president del Congrés del Poble Tàtar, Mustafa Abdülcemil, van tenir prohibida l'entrada a la seva terra natal, la qual cosa, Celâl esdevingué de facto el president de l'organisme.
A principis de setembre de 2021, Celâl fou detingut juntament una cinquantena d'activistes tàrtars de Crimea en una batuda del Servei Federal de Seguretat (FSB). La defensora del poble ucraïnesa, Liudmila Denissova, va assegurar que foren «introduïts en autobusos a la força i colpejats i portats a diferents comissaries de Crimea temporalment ocupada, on estan sent interrogats sense presència d'advocats». Els governs d'Ucraïna, Turquia i la República Txeca van criticar la detenció i van demanar l'alliberament de tots els detinguts.

## Referències

* ↑ «Как в Крыму пытаются запретить меджлис крымских татар» (en rus), 10-03-2016. [Consulta: 6 setembre 2021].
* 1 2 «More Than 50 Crimean Tatars Detained In Russia-Annexed Crimea» (en anglès). [Consulta: 6 setembre 2021].
* ↑ «Mass detentions in occupied Crimea after Crimean Tatar Mejlis leader and four other men arrested». [Consulta: 6 setembre 2021].
* ↑ «https://twitter.com/dmytrokuleba/status/1434179697995395077». [Consulta: 6 setembre 2021].
* ↑ «Turkey voices 'concern' over arrest of senior Crimean Tatar figure» (en anglès). Anadolu Agency, 04-09-2021. [Consulta: 6 setembre 2021].
* ↑ «https://twitter.com/czechmfa/status/1434962176649961476». [Consulta: 6 setembre 2021].
# Nargòthrond

En el llegendari de J.R.R. Tolkien, Nargòthrond és la fortalesa de Beleríand construïda per Fínrod Felagund, a la riba del riu Nàrog. De fet, "Nargòthrond" significa "la gran fortalesa subterrània del riu Nàrog".
Per extensió, també rep el nom de Nargòthrond el regne que es governava des de la ciutat, que comprenia les planes de Talath Dirnen.
Inspirat per Menèrgoth a Dòriath, i buscant un lloc amagat per estar protegit de les forces de Mórgoth, Fínrod va establir les bases de la ciutat a les cavernes del Nàrog, sota els turons boscosos de Taur-en-Fàroth. Anteriorment, havien estat habitades per nans mesquins, però n'havien marxat amb l'arribada dels elfs.
Altres nans, artesans de l'Éred Luin, van ajudar els nóldor a engrandir i condicionar les coves convertint-les en una formidable fortalesa oculta. Originalment, només s'hi podia accedir per un camí estret paral·lel a la riba del riu, tot i que més endavant es va construir un pont sobre el Nàrog.
Fínrod va governar Nargòthrond fins que va unir-se a Beren en el seu quest pel Silmaril. Va abandonar la ciutat deixant-la en mans del seu nebot Oròdreth. També van quedar-s'hi els germans Cèlegorm i Curufin, que s'hi havien refugiat després de la Dàgor Bragollach i que exercien una influència molt important. Van ser-ne expulsats posteriorment per Oròdreth quan es va revelar el paper que havien tingut en la marxa de Fínrod.
Turin Turàmbar arribà més tard a Nargòthrond i se'n va convertir en un dels guerrers més destacats. També va convèncer la gent de la ciutat de deixar d'amagar-se de Mórgoth i desafiar-lo obertament. En aquell moment va construir-se el pont per accedir a la fortalesa, que acabaria permetent el saqueig de Nargòthrond pel drac Glàurung i el seu exèrcit.
Glàurung va fer servir Nargòthrond com el seu cau fins a la seva mort a mans de Turin. Les coves van quedar abandonades i van ser reclamades per un dels nans mesquins, Mîm, que moriria poc després a mans Hurin (el pare de Turin). Després de la mort de Hurin probablement van quedar deshabitades fins a la fi de la Primera Edat, quan s'enfonsaren sota el mar amb tot el continent de Beleríand.
# Ferreries (Tortosa)

Ferreries és un barri de la ciutat de Tortosa, al Baix Ebre, situat a la dreta del riu Ebre.
Antigament era una illa, de 5 km de llarg i 2 km d'ample, però els sediments al·luvials del riu van acabar cobrint el braç dret, entre els segles xiv i xv. Era coneguda com l'illa de Gènova o illa de Sant Llorenç dels Genovesos.
Durant la conquesta de Tortosa el 1148, el comte Ramon Berenguer IV va contractar uns soldats mercenaris genovesos. Com a recompensa els va donar l'illa, amb dues terceres parts per l'Església de Sant Llorenç de Gènova i una tercera part per la República de Gènova. El 1150 la República de Gènova va lliurar la seva part a l'Església de Sant Llorenç. Es va mantenir en poder genovès fins que el 1289 es va vendre al bisbe de Tortosa.
L'historiador tortosí Enrique Bayerri manté la hipòtesi que Cristòfor Colom era de Ferreries, sobre la base del seu passat genovès i als nombrosos cognoms Colom d'origen jueu que consten als fogatges del segle xiv.

## Referències

* ↑ «Ferreries (Tortosa)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Moran i Ocerinjauregui, Josep. Les homilies de Tortosa. L'Abadia de Montserrat, 1990, p. 56. ISBN L'Abadia de Montserrat.

## Bibliografia

* Enrique Bayerri, Colón tal cual fué, Barcelona: Porter, 1961.
Viccionari
# Ferreries (desambiguació)

«Ferreries» té aquests significats:
* Ferreries, municipi de Menorca
* Ferreries (Tortosa), barri de Tortosa, al Baix Ebre
* Les Ferreries (Sant Quirze Safaja), masia de Sant Quirze Safaja, al Moianès
* les Ferreries o el Ferrers (Albanyà), masia d'Albanyà, a l'Alt Empordà
# Múli

Múli [ˈmʉulɪ] és una localitat situada al nord-est de l'illa de Borðoy, a les illes Fèroe. Forma part del municipi de Hvannasund. El 2014 va perdre l'únic habitant que tenia i avui (2019) no hi viu ningú.

## Geografia

La localitat es troba a la costa nord-est de l'illa de Borðoy, sobre les aigües de l'estret de Hvannasund. A l'altre cantó de l'estret es poden veure les cases de Viðareiði, a l'illa de Viðoy. Els rius Litlá i Matará creuen el poble. Muntanyes de fins a més de 700 metres separen el lloc de la costa oest de l'illa; destaca el cim del Klivsdalur, de 747 metres.
La carretera 743 connecta les cases de Múli amb Norðepil, al sud, resseguint la costa est de l'illa en un recorregut de 6 km.

## Història

L'aparició més antiga de Múli a la documentació la trobem a l'anomenat Hundabrævið, un codi del segle xiv que pretenia regular la tinença de gossos a l'arxpèlag. Un dels bruixots més famosos de les Illes Fèroe fou Guttorm í Múla (1657-1739). Resident de Múli, sovint la gent de les illes li demanava ajuda pels seus poders sobrenaturals. El museu a l'aire lliure del Museu Nacional de Dinamarca, al nord de Copenhaguen, conté dues cases antigues de Múli que van ser desmuntades i reconstruïdes en el museu.

## Referències

* ↑ «Statistical Database» (en anglès). Statbank. Arxivat de l'original el 2020-11-30. [Consulta: 14 novembre 2019]. «Base de dades estadística de les Illes Fèroe»
* 1 2 «Mapa de les Fèroe» (en danès). Trap Danmark. [Consulta: 1r novembre 2019].
* ↑ «Fjøll» (en feroès). Arxivat de l'original el 2011-07-20. [Consulta: 12 desembre 2019]. «Llista de muntanyes de les Fèroe per alçada.»
* ↑ «Heimabeiti» (en feroès). Arxivat de l'original el 2015-07-15. [Consulta: 30 setembre 2019].
* ↑ «GUTTORMUR Í MÚLA - Vísmaður og vælgerðarmaður» (en feroès). freydis.fo. [Consulta: 12 desembre 2019].
* ↑ «Múli: A Living Ghost Town in the Faroe Islands» (en anglès). Urban Ghosts. [Consulta: 12 desembre 2019].

## Vegeu també

* Llista de municipis de les Illes Fèroe.
* Llista de túnels de les Illes Fèroe.

## Enllaços externs

* Web de l'Ajuntament de Hvannasund. (feroès)
# Fairview (Comtat de Dutchess)

Fairview és un lloc designat pel cens del Comtat de Dutchess a l'Estat de Nova York als Estats Units d'Amèrica.

## Demografia

Segons el cens dels Estats Units del 2000 Fairview tenia 5.421 habitants, 1.937 habitatges, i 1.268 famílies. La densitat de població era de 601,5 habitants per km².
Dels 1.937 habitatges en un 33% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,3% hi vivien parelles casades, en un 11% dones solteres, i en un 34,5% no eren unitats familiars. En el 26,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,58 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,14.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,7% tenia menys de 18 anys, un 8,9% entre 18 i 24, un 31,4% entre 25 i 44, un 22,2% de 45 a 60 i un 12,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 99,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 45.676 $ i la renda mediana per família de 52.598 $. Els homes tenien una renda mediana de 38.269 $ mentre que les dones 27.888 $. La renda per capita de la població era de 17.846 $. Entorn del 4,5% de les famílies i el 8,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fairview». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fairview». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Anette Trettebergstuen

Anette Trettebergstuen (Hamar, 25 de maig de 1981) és un política noruega del Partit Laborista. Va ser elegida diputada al Storting per Hedmark el 2005. A nivell local, va ser regidora de l'Ajuntament de Hamar entre 1999 i 2005. Va ser la vicepresidenta d'Europeisk Ungdom, les joventuts noruegues del Moviment Europeu, de 2001 a 2002. És l'única política obertament lesbiana del Parlament. El gener de 2008 el lloc web noruec Gaysir va nomenar-la com la segona lesbiana noruega més poderosa.

## Referències

* ↑ «Norwegian Gay and Lesbian Social Democrats (GALSD) "Homofile og lesbiske sosialdemokrater – Arbeiderpartiets homonettverk"». [Consulta: 19 febrer 2009].

## Enllaços externs

* "Anette Trettebergstuen" a Storting (noruec)