# Sha'ar HaGolan (jaciment arqueològic)

Sha'ar HaGolan és un jaciment arqueològic neolític situat a prop del Quibuts Sha'ar HaGolan (Israel). És el lloc epònim de la Cultura Jarmukiana, i destaca pel descobriment d'un nombre important d'objectes artístics, així com per algunes de les ceràmiques més antigues del Llevant Meridional.

## Excavacions

El primer assentament jarmukià es va desenterrar a Meguidó durant la dècada del 1930, però no es va identificar com una cultura neolítica diferent en aquell moment. El 1949, a Sha'ar HaGolan, el professor Moshe Stekelis va identificar per primera vegada la cultura jarmukiana, una cultura del neolític ceràmic que habitava zones d'Israel i Jordània. El lloc, datat al c. 6400-6000 aC (calibrat), es troba al centre de la vall del Jordà, a la riba nord del riu Yarmuk. La seva extensió és al voltant d'unes 20 hectàrees, cosa que el converteix en un dels assentaments més grans del món en aquella època. Tot i que s'han identificat altres jaciments del jarmukià des de llavors, Sha'ar HaGolan és el més gran, probablement indicant el seu paper com a centre de la cultura jarmukiana.
El jaciment fou excavat per dos equips de la Universitat Hebrea de Jerusalem: un dirigit per Stekelis (1949-1952) i l'altre per Yosef Garfinkel (1989-1990, 1996-2004). Mentre que durant les excavacions anteriors no es va trobar cap arquitectura, la segona expedició va descobrir grans cases amb un pati interior, amb una superfície d'entre 250 i 700 m². Les cases amb un pati interior fan la seva primera aparició a Sha'ar HaGolan, donant al lloc una importància especial en la història de l'arquitectura. Aquest és un concepte arquitectònic que encara es troba entre les societats mediterrànies tradicionals. D'aquest període no es coneix cap construcció monumental a aquesta escala.

## Arquitectura

Les cases consten d'un pati central envoltat de diverses habitacions petites. Les cases estaven separades per carrers, que constitueixen una prova d'una planificació comunitària avançada. L'excavació va descobrir un carrer central d'uns 3 m d'amplada, pavimentat amb còdols encastats en fang i un carreró estret i sinuós d'1 m d'amplada. Aquests són els primers carrers descoberts a Israel i entre els primers carrers construïts per l'home.
Un pou de 4,15 m excavat a la capa freàtica local indica un coneixement de la hidràulica.
* Fotografia de les excavacions de Yosef Garfinkel, realitzades entre 1989-1990 i 1998-2004
* Pou de Sha'ar HaGolan
* Plànol de cases amb pati interior de Sha'ar HaGolan
Els objectes exòtics descoberts durant les excavacions inclouen petxines marines de la Mediterrània, vaixells de pedra polida fets d'alabastre (o marbre) i fulles de ganivets d'obsidiana de Turquia. La presència d'obsidiana demostra que havia connexions comercials que s'estenien per més de 700 km.

## Ceràmica

La major innovació tecnològica del neolític en Sha'ar HaGolan va ser la fabricació de ceràmica. Aquesta indústria, que apareix aquí per primera vegada a Israel, dona a aquesta etapa cultural el nom de Neolític ceràmic. Els vasos de ceràmica tenen diverses formes i mides i es van utilitzar per a diversos usos domèstics.
* Vaixella de ceràmica primerenca de la cultura jarmukiana
* Ceràmica de Sha'ar HaGolan
Al jaciment d''Ain Ghazal, situat a la vora del riu Jaboc, prop d'Amman (Jordània), el període del Neolític ceràmic inicial data del 6.400 al 5.000 aC.

## Art

Es van trobar prop de 300 objectes d'art a Sha'ar HaGolan, cosa que el converteix en el principal centre d'art prehistòric d'Israel i un dels més importants del món. En una de les cases es van trobar més de 70 figuretes fetes amb pedra o argila cuita. En cap altre edifici del període neolític s'han trobat tantes figuretes prehistòriques. Entre els objectes d'art més destacats de Sha'ar HaGolan hi ha figuretes en forma humana fetes amb argila cuita o esculpides en còdols. La immensa majoria són imatges femenines, interpretades com a representants d'una deessa.
* Figura de fang de la Deessa mare, Sha'ar HaGolan
* Punta de fletxa, Sha'ar HaGolan
* Destral de sílex, Sha'ar HaGolan
Les figuretes de fang són extravagants en els seus detalls, donant-les un aspecte surrealista, mentre que les de còdols tenen una forma minimalista i abstracta. Els membres del Quibuts Sha'ar HaGolan han construït un museu que exhibeix les troballes del lloc proper. A causa de la qualitat artística única de les figuretes de Sha'ar Hagolan, tant el Museu Motropolità de Nova York com el Museu del Louvre de París han exposat objectes del jaciment durant deu anys. A Israel, les figuretes s'exposen al Museu d'Israel, a Jerusalem.
* Figureta zoomorfa, Sha'ar HaGolan
* Figureta de fang, Sha'ar HaGolan

## Cronologia comparativa

Cronologia del període neolític   Neolític preceràmic   Neolític ceràmic :
| aC 11000 | Europa | Egipte | Síria Llevant | Anatòlia | Khabur | Jabal Sinjar Assíria | Tigris mitjà | Baixa Mesopotàmia | Iran (Khuzistan) | Iran | Indus/ Índia | Xina |
| 10000 | | | Neolític preceràmic A Gesher Mureybet (10,500 aC) | | | | | | | | | Ceràmica primerenca (18.000 aC) |
| 9000 | | | Jericó Tell Abu Hureyra (Agricultura) | | | | | | | | | Ceràmica primerenca (18.000 aC) |
| 8000 | | | Neolític preceràmic B Jericó Tell Aswad | Göbekli Tepe Çayönü Aşıklı Höyük Karahan Tepe | | | | | | | | Neolític inicial (Ceràmica) Nanzhuangtou (8500–8000 aC) |
| 7000 | | Egipte neolític Nabta Playa (7500 aC) | Neolític preceràmic B Jericó Tell Aswad | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Tell Sabi Abyad Bouqras | Jarmo | | | | Ganj Dareh Chia Jani Ali Kosh | Mehrgarh I | Neolític inicial (Ceràmica) Nanzhuangtou (8500–8000 aC) |
| 6500 | Europa neolítica Franchthi Sesklo (Agricultura) | Egipte neolític Nabta Playa (7500 aC) | Neolític preceràmic C ('Ain Ghazal) | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Neolític ceràmic Tell Sabi Abyad Bouqras | Neolític ceràmic Jarmo | | | Chogha Bonut | Teppe Zagheh | Mehrgarh I | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 6000 | Neolític ceràmic Sesklo Dímini | Egipte neolític Nabta Playa (7500 aC) | Neolític ceràmic Cultura Jarmukiana (Sha'ar HaGolan) | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Neolític ceràmic Tell Sabi Abyad Bouqras | Neolític ceràmic Jarmo | | Neolític ceràmic Obeid 0 (Tell el-'Oueili) | Neolític ceràmic Chogha Mish | Neolític ceràmic Sang-i Chakmak | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 5600 | Neolític ceràmic Sesklo Dímini | Faium A | Amuq A | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Halaf Halaf-Obeid | Umm Dabaghiya | Samarra (6000–4800 aC) | Neolític ceràmic Obeid 0 (Tell el-'Oueili) | Tepe Muhammad Djafar | Tepe Sialk | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 5200 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Faium A | Amuq B | Neolític ceràmic Hacilar Mersin 24–22 | Halaf Halaf-Obeid | Hassuna | Samarra (6000–4800 aC) | Obeid 1 (Eridu 19–15) Obeid 2 (Hajji Mohammed) (Eridu 14–12) | Susiana A | Yarim Tepe Hajji Firuz Tepe | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 4800 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Neolític ceràmic Merimde (Agricultura) | Amuq C | Hacilar Mersin 22–20 | Halaf Halaf-Obeid | Hassuna tardà Gawra 20 | Samarra (6000–4800 aC) | Obeid 1 (Eridu 19–15) Obeid 2 (Hajji Mohammed) (Eridu 14–12) | Tepe Sabz | Kul Tepe Jolfa | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 4500 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Neolític ceràmic Merimde (Agricultura) | Amuq D | Gian Hasan Mersin 19–17 | Obeid 3 | Obeid 3 (Gawra) 19–18 | Obeid 3 | Obeid 3 | Khazineh] Susiana B | Kul Tepe Jolfa | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 3800 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Badariana Naqada | Amuq D | Gian Hasan Mersin 19–17 | Obeid 4 | Obeid 4 | Obeid 4 | Obeid 4 | Obeid 4 | | | | Kul Tepe Jolfa | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |

## Referències

* 1 2 3 Garfinkel, 1999.
* ↑ Garfinkel, 1993.
* ↑ «The Neolithic Period 10.200-5000 BC (Jordan)» (en anglès). Jordan Department of Antiquities. Arxivat de l'original el 2017-10-24. [Consulta: 7 novembre 2020].
* ↑ Liverani, Mario. The Ancient Near East: History, Society and Economy (en anglès). Routledge, 2013, p. 13, Taula 1.1 "Chronology of the Ancient Near East". ISBN 9781134750917.
* 1 2 Shukurov, Anvar; Sarson, Graeme R.; Gangal, Kavita «The Near-Eastern Roots of the Neolithic in South Asia» (en anglès). PLOS One, 9 (5), 07-05-2014, pàg. e95714. Bibcode: 2014PLoSO...995714G. DOI: 10.1371/journal.pone.0095714. ISSN: 1932-6203. PMC: 4012948. PMID: 24806472.
* ↑ Bar-Yosef, Ofer; Arpin, Trina; Pan, Yan; Cohen, David; et al. «Early Pottery at 20,000 Years Ago in Xianrendong Cave, China» (en anglès). Science, 336(6089), 29-06-2012, pàg. 1696-1700. Bibcode: 2012Sci...336.1696W. DOI: 10.1126/science.1218643. ISSN: 0036-8075. PMID: 22745428.
* ↑ Thorpe, I. J.. The Origins of Agriculture in Europe (en anglès). Routledge, 2003, p. 14. ISBN 9781134620104.
* ↑ Price, T. Douglas. Europe's First Farmers (en anglès). Cambridge University Press, 2000, p. 3. ISBN 9780521665728.
* ↑ Stiebing, William H. (Jr); Helft, Susan N. Ancient Near Eastern History and Culture (en anglès). Routledge, 2017, p. 25. ISBN 9781134880836.

## Bibliografia

* Garfinkel, Y «The Yarmukian Culture in Israel» (en anglès). Paléorient, 9(1), 1993, pàg. 115-134.
* Garfinkel, Y «The Yarmukians, Neolithic Art from Sha'ar Hagolan» (en anglès). Jerusalem: Bible Lands Museum (Exhibition Catalogue), 1999.