OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Mola de molí

Una mola de molí, roda de molí, mola de moldre o simplement mola és una pedra rodona amb un forat al mig que forma part del mecanisme de moldre d'un molí.

## Particularitats

En un molí clàssic hi havia dos cossos sòlids de pedra abrasiva, un de fix i un que hom feia girar al voltant del seu eix.
Les moles servien generalment per moldre grans de cereals de diversos tipus. Normalment eren de grans dimensions, amb un diàmetre mitjà superior a 1 m.
La mola de molí va esdevindre un element prou comú a l'heràldica municipal catalana.

## Altres tipus de moles

També hi ha moles, generalment més petites que s'empren per a esmolar, polir, desbarbar, rectificar, perfilar, etc., eines o peces diverses. En el cas de les moles per moldre una és mòbil i es fa rodar sobre l'altra, que és fixa.

## Cultura popular

* Fer passar per la mola significa sotmetre o fer passar a una persona per diverses humiliacions després de vençuda.
* Fer combregar amb rodes de molí significa fer creure coses de raonament incorrecte, inversemblants o absurdes. És equivalent a la frase: "Ens prenen per imbècils". Exemple: "Ens volen fer combregar amb rodes de molí, volen que ens creiem aquestes fal·làcies."

## Pedrera de Montjuïc

Entrant al segle xvii el jesuïta Pere Gil escrivia: «La montanya de Mont Juich junt a Barcelona es de consideració per averse edificada della tota Barcelona. Diuen que la pedra creyx en ella: y que se a treta mes pedra della que no pujaria tota la dita montanya. Les moles della van per tot lo mon.»

## Referències

* ↑ Roca, E. Montjuïc, la muntanya de la ciutat. Institut d'Estudis Catalans, Secció de Ciències i Tecnologia, 2000, p. 79 (Arxius de les Seccions de Ciències). ISBN 978-84-7283-490-3.
* ↑ de Capmany y de Montpalau, A. Memorias historicas sobre la marina comercio y artes de la antigua ciudad de Barcelona: Publicadas por disposicion y a expensas de la Real junta y consulado de comercio de la misma ciudad (en castellà). En la Imprenta de D. Antonio de Sancha., 1779, p. 1-PA256 (Memorias historicas sobre la marina comercio y artes de la antigua ciudad de Barcelona: Publicadas por disposicion y a expensas de la Real junta y consulado de comercio de la misma ciudad).

## Enllaços externs

* Els molins d'Aitana (l'Alcoià) Arxivat 2006-02-02 a Wayback Machine.
* Els molins fariners d'aigua Arxivat 2005-10-24 a Wayback Machine.
# Hypsagonus corniger

Hypsagonus corniger és una espècie de peix pertanyent a la família dels agònids.

## Descripció

* Fa 10 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima polar que viu entre 18 i 105 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord-occidental: el sud del mar d'Okhotsk i el nord del mar del Japó.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Gill T. N., 1861. Notes on some genera of fishes of the western coast of North America. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 13. 164-168.
* ↑ Taranetz, A. Ya, 1933. New data on the ichthyofauna of the Bering Sea. Bulletin of the Far Eastern Branch of the Academy of Sciences U.S.S.R. 1933 (núms. 1-2-3): 67-78.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Nóvikov, N. P.; Sokolovski, A. S.; Sokolóvskaia, T. G.; Iàkovlev, I. M., 2002. The fishes of Primorye. Vladivostok, Far Eastern State Tech. Fish. Univ., 552 p.
* ↑ Acadèmia Russa de les Ciències, 2000. Catalog of vertebrates of Kamchatka and adjacent waters. 166 p.
* ↑ Kim, I.S., Y. Choi, C.L. Lee, Y.J. Lee, B.J. Kim i J.H. Kim, 2005. Illustrated book of Korean fishes. Kyo-Hak Pub Co. Seül, Corea del Sud. 615p.
* ↑ Sokolovskaya, T.G., A.S. Sokolovskii i E.I. Sobolevskii, 1998. A list of fishes of Peter the Great Bay (the Sea of Japan). J. Ichthyol. 38(1):1-11.

## Bibliografia

* Anònim, 2001. Base de dades de la col·lecció de peixos del National Museum of Natural History (Smithsonian Institution). Smithsonian Institution - Division of Fishes.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Kanayama, T., 1991. Taxonomy and phylogeny of the family Agonidae (Pisces: Scorpaenifomes). Mem. Fac. Fish. Hokkaido Univ. (38)1-2: 1-199.
* Sheiko, B.A. i C.W. Mecklenburg, 2004. Family Agonidae Swainson, 1839 - poachers. Calif. Acad. Sci. Annotated Checklists of Fishes (30):27.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Juan María Vidarte de Ugarte

Juan María Vidarte de Ugarte (Bilbao, 1929 - Bilbao, 18 de maig de 2017) fou un advocat i polític basc, senador en la legislatura constituent.

## Biografia

Estudia el batxillerat al Col·legi de la Mare de Déu de Begoá dels Jesuïtes en Indautxu. Es llicencià en dret a la Universitat de Deusto, centre depenent de la Universitat de Valladolid, el 1951, i des d'aleshores ha exercit com a advocat. Va ser secretari de la Junta de govern del Col·legi d'Advocats de Biscaia. Des de 1975 ha estat membre de la Comissió Executiva de l'Institut Espanyol de Dret.
A les eleccions generals espanyoles de 1977 fou escollit senador per Biscaia pel Front Autonòmic. També fou membre de l'Assemblea de Parlamentaris Bascos, va participar activament en l'elaboració de l'Estatut de Gernika en 1978 i s'ha mantingut en una clara posició de defensa de l'autogovern. Fou escollit degà del Col·legi d'Advocats de Bizkaia, va ocupar el seu càrrec de 1979 fins a 1987, membre del Consell General de l'Advocacia Espanyola de 1979 fins a 2002 i president de l'Associació Pro-Drets Humans de Bizkaia en 1982. El març de 2016 li fou atorgat el Premi Pedro de Lemonauria pel Col·legi d'Advocats de Biscaia.

## Referències

* ↑ Fitxa del Senat
* ↑ Juan María Vidarte Enciclopedia Vasca Auñamendi
* ↑ Juan María Vidarte, premiado por el Colegio de Abogados de Bizkaia, El Correo, 11 de març de 2016
# Joan Palau i Mayor

Joan Palau i Mayor (Amposta, ? - 9 d'agost de 1936) fou un advocat i polític català, diputat a les Corts Espanyoles durant la Segona República.
Era fill de Joan Palau i Miralles, alcalde d'Amposta. Militant del Partit Republicà Radical, col·laborà a les publicacions Destellos (Portbou), a El Radical (Tortosa), Heraldo de Tortosa i a Juventud (Barcelona). Fou elegit diputat per la província de Tarragona a les eleccions generals espanyoles de 1933, i votà a favor de la suspensió de l'estatut de Núria després dels fets del sis d'octubre de 1934. En esclatar la guerra civil espanyola fou detingut i empresonat el juliol de 1936 i, el 9 d'agost de 1936 fou assassinat en companyia del seu pare a la carretera de Tortosa a Barcelona.

## Referències

* ↑ Anguera, Gavaldà i Pujadas, 1996, p. 503.
* ↑ Gutiérrez Latorre, 1989, p. 247.

## Bibliografia

* Anguera, Pere; Gavaldà, Antoni; Pujadas, Xavier. La Premsa a la Província de Tarragona durant la Segona República, 1931-1936. Diputación de Tarragona, 1996.
* Gutiérrez Latorre, Francisco. La república del crimen. Mare Nostrum, 1989.

## Enllaços externs

* Biografies de parlamentaris catalans
* Detalls biogràfics a l'article de Joan Palau i Miralles a Ilercavonia.wikia.com
* Fitxa del Congrés dels Diputats
# Izakay (cràter)

Izakay és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 10,2 km de diàmetre. Porta el nom d'un antropònim txeremís, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1997.

## Referències

* ↑ «Izakay». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Allincapac

Allincapac Allin Ccapac or Allin Japac és una muntanya de la Serralada Carabaya, una serralada secundària dels Andes, al Perú. Amb 5.805 msnm, n'és el punt culminant. Es troba a la regió de Puno, al sud de l'Huaynaccapac, al nord-est del Chichicapac i al nord del llac Chaupicocha.

## Referències

* ↑ «USGS P 1386-I -- Peru - Cordilleras - Oriental». [Consulta: 13 agost 2017].
* 1 2 Biggar, John. The Andes: A Guide for Climbers (en anglès). Andes, 2005, p. 122. ISBN 9780953608720.
* 1 2 lib.utexas.edu Mapa de la zona
* ↑ Peru 1:100 000, Ayapata (28-v). IGN (Instituto Geográfico Nacional - Perú).
* ↑ Jill Neate, Mountaineering in the Andes, 1994
# Mercuriade

Mercuriade (segle xiv) fou una metgessa, autora sobre medicina i cirurgiana italiana. És una de les poques metgesses conegudes de l'Edat Mitjana.
Mercuriade era una estudiant de la Universitat de Salern i va pertànyer a la minoria de dones estudiants de la seva època. Va ser l'autora dels tractats De Febre Pestilenti, De Curatio i De Ungentis. Actualment, aquestes obres es troben perdudes. La seva obra va ser inclosa a la Collectio Salernitana.
És considerada una de les "Dames de Salern" juntament amb Abella, Rebecca Guarna i Francesca de Romana, que van anar a l'escola de metges de Salern des que es va fundar i van contribuir a un renaixement de la medicina a Europa.

## Referències

* 1 2 L. Whaley: Women and the Practice of Medical Care in Early Modern Europe, 1400-1800
* ↑ Charles Daremberg, Histoire des sciences médicales comprenant l'anatomie, la physiologie, la médecine, la chirurgie et les doctrines de pathologie générale, Bailliere, 1870, volume 1, p. 265.
* ↑ Proffitt, Pamela. Notable Women Scientists. Detroit: Gale Group, 1999, p. 1. ISBN 0787639001.
* Walsh JJ. 'Medieval Women Physicians' a Old Time Makers of Medicine: The Story of the Students and Teachers of the Sciences Related to Medicine During the Middle Ages, ch. 8, (Fordham University Press; 1911)
* Howard S. The Hidden Giants, ch. 2, (Lulu.com; 2006)
# Hyprland

Hyprland és un servidor gràfic de finestres (compositor) dinàmic en mosaic per a Wayland, que ofereix animacions fluides, finestres en mosaic dinàmic i cantonades arrodonides, utilitza la biblioteca wlroots, així com ho fa Sway, està escrit en C++, i té com a objectiu brindar una experiència agradable.
Admet múltiples dissenys, efectes sofisticats, té un model de comunicació entre processos (IPC) molt flexible que permet una gran quantitat de personalització, un poderós sistema de complements i més.
L'ús general i la configuració, que es realitza sobre un arxiu hyprland.conf, estan completament documentats al Wiki de Hyprland.

## Característiques

* Mosaic Dinàmic: El mosaic a Hyprland és dinàmic, el que significa que maneja la ubicació de les finestres automàticament en funció de múltiples factors. Hyprland admet una varietat de dissenys, cadascun amb les seves pròpies opcions per ser ajustar-los.
* Fàcil Configuració: Per configurar Hyprland només cal editar un document de text.
* Base de codi fàcilment ampliable i llegible
* Suport de complements
* Configuració recarregada instantàniament en desar
* Animacions personalitzades basades en corbes Bezier: Animacions suaus: Hyprland ofereix animacions fluides i receptives, ja sigui en canviar de finestra, canviar un espai de treball o obrir un iniciador d'aplicacions.
* Desenfocament de doble Kawase (Dual-Kawase Blur) en finestres transparents.
* Cantonades arrodonides
* Vores degradades
* Espais de treball totalment dinàmics
* Segueix de prop wlroots-git
* Combinacions de tecles globals passades a les aplicacions d'elecció
* Molta personalització
* wlroots incloses
* Fos d'entrada/sortida de finestra/capa
* Mosaic/pseudomosaic/finestres flotants/de pantalla completa
* Canvi d'espais de treball entre modes de finestra sobre la marxa
* Espais de treball especials (scratchpads)
* Regles de finestra/monitor
* Basat en socket IPC
* Compatibilitat amb el protocol d'espais de treball wlr_ext
* Sistema d'esdeveniments per a scripts bash
* Seguiment complet de danys
* Suport de molles
* Suport de tauleta de dibuix IME nadiu + compatibilitat amb panells d'entrada

## Vegeu també

* Wayland

## Referències

* 1 2 «hyprwm/Hyprland». GitHub, 31-08-2024. [Consulta: 31 agost 2024].
* ↑ «wlroots / wlroots» (en anglès). GitLab. [Consulta: 31 agost 2024].
* ↑ «vaxerski - Overview» (en anglès). GitHub. [Consulta: 31 agost 2024].
* ↑ «Hyprland». ArchWiki. [Consulta: 31 agost 2024].
* ↑ «Wiki» (en anglès). Hyprland. [Consulta: 31 agost 2024].
* ↑ «hyprwm/Hyprland». GitHub, 31-08-2024. [Consulta: 31 agost 2024].
* ↑ «Dwindle Layout» (en anglès). Hyprland Wiki. [Consulta: 31 agost 2024].
* ↑ «Configuring Hyprland» (en anglès). Hyprland Wiki. [Consulta: 31 agost 2024].
* ↑ «Animations» (en anglès). Hyprland Wiki. [Consulta: 31 agost 2024].
* ↑ «Hyprland». ArchWiki. [Consulta: 31 agost 2024].

## Enllaços externs

* Hyprland - Lloc web oficial
# Middleport (Ohio)

Middleport és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 2.525 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Middleport tenia 2.525 habitants, 1.103 habitatges, i 659 famílies. La densitat de població era de 538,6 habitants per km².
Dels 1.103 habitatges en un 27,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,5% hi vivien parelles casades, en un 14% dones solteres, i en un 40,2% no eren unitats familiars. En el 35,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,23 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,9% tenia menys de 18 anys, un 9,2% entre 18 i 24, un 24,5% entre 25 i 44, un 23,3% de 45 a 60 i un 20,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 77,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 22.532 $ i la renda mediana per família de 29.349 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.264 $ mentre que les dones 21.875 $. La renda per capita de la població era de 13.138 $. Aproximadament el 16,3% de les famílies i el 24,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Middleport». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Middleport». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Jorge Luiz Frello

Jorge Luiz Frello (portuguès: Jorginho) (Imbituba, 20 de desembre de 1991) més conegut com a Jorginho, és un futbolista brasiler nacionalitzat italià que juga com a migcampista a l'Arsenal FC de la Premier League anglesa. Des del 2016 és internacional amb al selecció de futbol d'Itàlia.

## Palmarès
### SSC Napoli

* 1 Copa italiana: 2013-14
* 1 Supercopa italiana: 2014

### Chelsea FC

* 1 Campionat del Món de Clubs: 2021
* 1 Supercopa d'Europa: 2021
* 1 Lliga de Campions de la UEFA: 2020-21
* 1 Lliga Europa de la UEFA: 2018-19

### Selecció italiana

* 1 Eurocopa: 2020

## Referències

* ↑ «Everything you need to know about... Jorginho», 01-11-2014. [Consulta: 7 setembre 2018].

## Enllaços externs

* Perfil oficial al web de l'Hellas Verona FC Arxivat 2012-05-13 a Wayback Machine.
Jorginho amb la selecció italiana - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol d'Itàlia – Eurocopa 2020
1 Sirigu •
2 Di Lorenzo •
3 Chiellini (c) •
4 Spinazzola •
5 Locatelli •
6 Verratti •
7 Castrovilli •
8 Jorginho •
9 Belotti •
10 Insigne •
11 Berardi •
12 Pessina •
13 Emerson •
14 Chiesa •
15 Acerbi •
16 Cristante •
17 Immobile •
18 Barella •
19 Bonucci •
20 Bernardeschi •
21 Donnarumma •
22 Raspadori •
23 Bastoni •
24 Florenzi •
25 Tolói •
26 Meret •
Entrenador: Mancini
Selecció de futbol d'Itàlia – Eurocopa 2024
1 Donnarumma (c) •
2 Di Lorenzo •
3 Dimarco •
4 Buongiorno •
5 Calafiori •
6 Gatti •
7 Frattesi •
8 Jorginho •
9 Scamacca •
10 Pellegrini •
11 Raspadori •
12 Vicario •
13 Darmian •
14 Chiesa •
15 Bellanova •
16 Cristante •
17 Mancini •
18 Barella •
19 Retegui •
20 Zaccagni •
21 Fagioli •
22 El Shaarawy •
23 Bastoni •
24 Cambiaso •
25 Folorunsho •
26 Meret •
Entrenador: Spalletti :
# Pezuela de las Torres

Pezuela de las Torres és un municipi de la comunitat autònoma de Madrid. Està situat en l'extrem oriental de la comunitat sobre un extens erm formant part de la comarca de La Alcarria. Està a 50 km de la capital i 30 km de la ciutat de Guadalajara.

## Història

A l'acabar la Reconquesta de la regió, queda sota la jurisdicció de Guadalajara, concedit per Alfons VII de Castella en el segle xii. La Relació feta per ordre de Felip II el 1576 diu que Pezuela va ser llogaret de la vila d'Alcalá de Henares.
Durant la Guerra Civil Espanyola va destacar el fet que els galops no van patir cap mort. Especialment, per la feina dels dirigents d'ambdós bàndols al municipi, que van tractar de protegir els seus veïns i veïnes, així com el seu patrimoni històric en la mesura que fou possible.
En la seva història recent, cal recalcar l'eixamplament del poble a través de les urbanitzacions de "Santa Ana" i "Los Caminos". Malgrat això, la població de la localitat no ha pogut esquivar les xacres de la despoblació rural. Igualment, cal ressaltar els últims treballs realitzats de millora dels espais públics com a via d'augment del benestar dels habitants. Pel moment s'han finalitzat les obres de la Plaça "Regimiento Lusitania Nº8" i s'hi preveuen d'altres millores i alteracions en el futur proper.

## Política

Aquest municipi és governat conta amb un govern independent (IdP), gràcies a la coalició formada pel Partit Popular i els dos regidors dels IdP.
La composició de l'Assemblea Municipal és la següent :
* PP (Partido Popular-Partit Popular) 2 regidors.
* IU (Izquierda Unida-Esquerra Unida) 3 regidors.
* IdP (Independents de Pezuela) 2 regidors.

## Transport públic

Pezuela de las Torres està comunicada amb la resta de la Comunitat de Madrid mitjançant dues línies de bus amb destinació Alcalá de Henares. Aquest servei, permet connectar el petit municipi alcarreny amb la principal ciutat del Corredor de l'Henares (Madrid Est), on s'hi disposa tant d'estacions de tren "Cercanías" com de diversos busos interurbans cap a Madrid.
Totes dues línies són operades per la empresa Castromil S.A.U., part del Consorcio Regional de Transportes de Madrid. Les línies mencionades són les següentes:
* Línia 271: Alcalá de Henares-Pezuela-Pioz
* Línia 272: Alcalá de Henares-Villalbilla*

## Referències

https://pezueladelastorres.es/
# Mercuri roig

El mercuri roig és una substància o compost del mercuri que, teòricament, pot produir bombes brutes. S'obté per una mescla de mercuri pur i òxid d'antimoni de mercuri. Aquest compost, en comprimir-se per una explosió convencional, alliberaria la suficient energia perquè els àtoms de triti i de deuteri d'un recipient interior de la bomba es fusionen, sense la necessitat de tenir una bomba de fissió com a «iniciadora», necessària a les bombes H "normals" amb el que començaria així una reacció en cadena. En resum, el material pot produir les altíssimes temperatures necessàries en una explosió de fusió pura. Aquest material no explotava, s'escalfava i quedava intacte: és això el que definitivament es denomina mercuri roig.
Per a crear una arma de fusió, a diferència de les armes nuclears tradicionals, no es necessita un material fisionable per a produir la cadena que implica l'explosió, això porta un avantatge tàctic perquè el volum que pot omplir una arma d'aquestes característiques es redueix al mínim. A banda de tot això, l'ona expansiva de l'explosió, composta de neutrons d'alta energia, és molt més potent que la d'una arma nuclear convencional. Un altre dels grans avantatges d'una arma de fusió pura és el cost econòmic, ja que no necessita material com el plutoni - que, per altra banda, està molt més controlat i és més difícil de robar o d'aconseguir-. Tampoc existeix l'"explosió" -no es veuria el conegut fong per a entendre-ho-, pel que no pot estar prohibida actualment per cap tractat de proliferació d'armes.
Es pensa que existeixen trames secretes que comercialitzen el producte al mercat negre, procedint una important quantitat de Rússia degut a la cerca d'una sortida de l'estoc emmagatzemat a l'antiga URSS, on es fabricaven uns seixanta kilograms anualment. Aquest material, segons alguns, s'arribava a pagar a uns 300.000 dòlars el gram.

## Controvèrsia

A banda d'una llegenda sorgida de l'antiga URSS, quasi ningú sembla haver vist mai aquesta misteriosa substància, que ha sigut objecte d'estafes històriques. Són molts els informes de fosques trames i tractes respecte a la compravenda d'este preuat compost. Algunes d'aquestes històries són especialment violentes, relacionades amb grups terroristes (com la suposada estafa feta als txetxens) i assassinats mai resolts, com el de l'empresari sud-africà Alan Kidger, amb el mercat secret de mercuri roig. A principis dels 90 suposats informes secrets de l'antiga Unió Soviètica, filtrats convenientment parlaven d'aquesta substància capaç «d'aliar matèries primeres amb estronci, cesi i altres isòtops».
Aquesta substància ha entrat de ple al terreny de la llegenda, i no és per a menys perquè, segons diverses fonts, el seu preu al mercat il·legal es trobaria en uns quants milers d'euros per gram. En aquest cas, como en molts altres, separar el mite de la realitat s'ha tornat molt complicat.
# Hypsagonus

Hypsagonus és un gènere de peixos pertanyent a la família dels agònids.

## Taxonomia

* Hypsagonus corniger (Taranetz, 1933)
* Hypsagonus quadricornis (Cuvier, 1829)

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ Taranetz, A. Ya, 1933. New data on the ichthyofauna of the Bering Sea. Bulletin of the Far Eastern Branch of the Academy of Sciences U.S.S.R. 1933 (núms. 1-2-3): 67-78.
* ↑ Cuvier, G. & Valenciennes, A., 1829. Histoire naturelle des poissons. Tome quatrième. Livre quatrième. Des acanthoptérygiens à joue cuirassée. Histoire naturelle des poissons. v. 4: i-xxvi + 2 pp. + 1-518, Pls. 72-99, 97 bis.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ AQUATAB
* ↑ Catalogue of Life Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ World Register of Marine Species (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
# Migdònia

Migdònia és el nom dels següents llocs:
Nom de tres districtes de l'època clàssica:
* Migdònia de Bitínia, districte de Bitínia habitat pels migdons.
* Migdònia de Macedònia, districte de Macedònia.
* Migdònia de Mesopotàmia, districte de Mesopotàmia.
# Josep Còdol

«Josep Còdol» té aquests significats:
* Josep Còdol i Ventura (Barcelona, 1865 – 8 de febrer de 1935), pianista, compositor i professor del Conservatori del Liceu.
* Josep Còdol i Margarit (1916 – Igualada, 6 de gener de 1994) fou un religiós català.
# Joan Mesquida Puigcerver

Joan Mesquida Puigcerver, conegut com a Vola Vola (Llucmajor, Mallorca, 1844 - ?), fou un glosador mallorquí.
De Joan Mesquida se'n coneixen poques dades. Deixà inèdita una plagueta de gloses que duu per títol Trobo de capítol vint fet per advertenci de la nació de l'any 1883.

## Referències

* ↑ Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 10. Palma: Promomallorca, p. 402. ISBN 84-8661702-2.