OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Antoni Günther de Schwarzburg-Sondershausen

Antoni Günther de Schwarzburg-Sondershausen (en alemany Anton Günther I von Schwarzburg-Sondershausen) va néixer a Ebeleben (Alemanya) el 9 de gener de 1620 i va morir a Sondershausen el 19 d'agost de 1666. Era un noble alemany, fill del comte Cristià Günther I (1578-1642) i d'Anna Sibil·la de Schawarzburg-Rudolstadt (1584-1623).
Després de la mort del seu pare, el 1642 va governar conjuntament amb els seus germans, tret de Lluís Günther II. Com a comte de Schwarzburg va establir la seva residència a Sondershausen. Va preocupar-se especialment per la construcció d'esglésies i d'escoles.

## Matrimoni i fills

El 29 d'octubre de 1644 es va casar a Heringen amb Maria Magdalena de Birkenfeld (1622-1689), filla del duc de Zweibruecken Jordi Guillem (1591-1669) i de Dorotea de Solms-Sonnenwalde (1586-1625). El matrimoni va tenir els següents fills:
* Anna Dorotea (1645-1716), casada amb Enric IV de Reuss-Greiz (1650-1686).
* Cristià Guillem (1647-1721), casat primer amb Antònia Sibil·la de Barby-Muhlingen (1641-1684) i després amb Guillemina Cristina de Saxònia Weimar (1658-1712).
* Clara Juliana (1648-1739).
* Elionor Sofia (1650-1718).
* Antoni Gunter II (1653-1716), casat amb Augusta Dorotea de Brunsvic-Wolfenbüttel (1666-1751).
* Maria Magdalena (1655-1727).
* Jordi Frederic, nascut i mort el (1657).
* Jordi Ernest (1658-1659).
* Lluís Gunter III, nascut i mort el (1660).
* Joana Elisabet (1662-1720).

## Bibliografia

* Friedrich Apfelstedt: Das Haus Kevernburg-Schwarzburg von seinem Ursprunge bis auf unsere Zeit, Arnstadt 1890
* Dr. Kamill von Behr: Genealogie der in Europa regierenden Fürstenhäuser, Leipzig 1870

## Enllaços externs

* http://awt.ancestrylibrary.com
# Forn de la Caseta del Bòria

El Forn de la Caseta del Bòria és una obra de Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant (Baix Camp) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Estructura arquitectònica de planta quadrangular, bastida amb murs de maçoneria. En l'actualitat es troba parcialment enderrocada i coberta per la vegetació circumdant. Resten en peu parts dels murs que comformaven la cambra de cocció del forn. La coberta solia ser destruïda pels mateixos mestres calciners en el moment d'extracció de la calç.

## Referències

* ↑ «Forn de la Caseta del Bòria». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 octubre 2018].
# Nicolas Fouquet

Nicolas Fouquet (París, 27 de gener de 1615 – Pignerol, 3 d'abril de 1683) va ser un estadista francès. Vescomte de Melun, vescomte de Vaux, marquès de Belle-Île i totpoderós Superintendent de Finances del rei Lluís XIV, protector i mecenes d'escriptors i artistes, va ser deposat en 1661 pel jove monarca i tancat a la presó, on va morir en circumstàncies misterioses.

## Joventut

Nicolas Fouquet era fill de François IV Fouquet, Conseller d'Estat en el Parlament de París i soci de la Compagnie des îles d'Amérique. La seua família va fer fortuna amb el comerç de tèxtils abans de dedicar-se a la magistratura. Contràriament a les conjectures que es feien en aquella època, la seva no era una família d'origen noble, sinó que va accedir a la dita noblesa de toga al comprar el seu pare el càrrec de conseller del Parlament.
# Nichols (Nova York)

Nichols és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 574 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Nichols tenia 574 habitants, 213 habitatges, i 152 famílies. La densitat de població era de 434,6 habitants per km².
Dels 213 habitatges en un 38% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,5% hi vivien parelles casades, en un 11,7% dones solteres, i en un 28,2% no eren unitats familiars. En el 24,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,69 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,4% tenia menys de 18 anys, un 6,1% entre 18 i 24, un 28,2% entre 25 i 44, un 19,9% de 45 a 60 i un 14,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.864 $ i la renda mediana per família de 41.667 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.361 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era de 14.060 $. Entorn del 10,5% de les famílies i el 15% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Nichols». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Nichols». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Nashville (Carolina del Nord)

Nashville és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2008 tenia 4.538 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Nashville tenia 4.309 habitants, 1.629 habitatges i 1.124 famílies. La densitat de població era de 550,9 habitants per km².
Dels 1.629 habitatges en un 32,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,4% hi vivien parelles casades, en un 16,7% dones solteres, i en un 31% no eren unitats familiars. En el 28,4% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,98.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,7% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 30,4% entre 25 i 44, un 22,5% de 45 a 60 i un 16,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.371 $ i la renda mediana per família de 44.180 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.282 $ mentre que les dones 22.176 $. La renda per capita de la població era de 18.603 $. Entorn del 9,5% de les famílies i el 10,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Nashville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Nashville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Nashville (Indiana)

Nashville és una població dels Estats Units a l'estat d'Indiana. Segons el cens del 2000 tenia 825 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Nashville tenia 825 habitants, 375 habitatges, i 181 famílies. La densitat de població era de 335,3 habitants/km².
Dels 375 habitatges en un 16,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 37,3% hi vivien parelles casades, en un 9,3% dones solteres, i en un 51,5% no eren unitats familiars. En el 45,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,86 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,58.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 13% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 20,8% entre 25 i 44, un 25,9% de 45 a 60 i un 31,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 52 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 73,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.330 $ i la renda mediana per família de 38.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.000 $ mentre que les dones 25.000 $. La renda per capita de la població era de 24.723 $. Entorn del 14,3% de les famílies i el 16,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Nashville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Nashville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Anna Tomowa-Sintow

Anna Tomowa-Sintow (búlgar: Анна Томова-Синтова) (Stara Zagora, 22 de setembre de 1941) va ser una soprano búlgara. Estudià al Conservatori de Sofia i debutà el 1967 a l'Òpera de Leipzig. El 1972 cantà a Berlín i destacà per la seva interpretació de personatges operístics mozartians.
Va interpretar durant anys un repertori de Mozart, Rossini, Verdi, Puccini, Wagner, i Strauss, entre d'altres, i va actuar a les òperes més importants del món. Va mantenir una fructífera relació professional amb el director Herbert von Karajan entre 1973 i 1989.
Va ser considerada una extraordinària intèrpret de Mozart i Strauss. De les seves actuacions cal destacar-ne la interpretació a Simon Boccanegra, de Verdi.
Debutà al Gran Teatre del Liceu la temporada 1989/90 amb Simon Boccanegra, i ha tornat amb Un ballo in maschera (1990/91), un recital (1992/93), un concert amb obres de Strauss (1995/96), Salome (1998/99) i Turandot (1999/2000).

## Referències

* 1 2 3 «Anna Tomowa-Sintow». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Anna Tomowa-Sintow | Liceu Opera Barcelona». [Consulta: 18 setembre 2019].

## Enllaços externs

* «Anna Tomowa-Sintow Interview with Bruce Duffie». [Consulta: 18 setembre 2019].
* «Biografia al lloc web oficial». [Consulta: 18 setembre 2019].
# Forcas

* Per a altres significats, vegeu «Forcas (Òlt i Garona)».
Forcas (occità) o Fourques (francès) és un comú francès al departament de Gard (regió d'Occitània).

## Referències

* ↑ Topònims occitans del Gard
# Francesc V Ordelaffi

Francesc V Ordelaffi conegut per Cecco V Ordelaffi, fou fill de Francesc IV Ordelaffi. Va néixer el 1461. El 1480, a la mort de son cosí Sinibald II Ordelaffi va reclamar la senyoria de Forlì però no es va poder imposar i el Papa va incorporar la ciutat que va donar al seu propi nebot Gerolamo Riario. Va morir el 1488.
# Francesc Trullols Font de Roqueta

Francesc Trullols i Font de Roqueta (Mallorca, 1639 - Madrid, 1702) fou un militar mallorquí, procurador reial de Mallorca i conseller de capa i espasa del Consell d'Aragó. A causa de la seva gran carrera com a funcionari a la cort de Carles II fou un gran partidari de la Casa d'Àustria, i per aquest motiu defensor de la causa de l'Arxiduc Carles durant la Guerra de Successió.
Fill de Nicolau Trullols Nicolau i Leonor Font de Roqueta Gual, nét de Francesc Trullols i Vida i de Jerònia Nicolau i Tril·li, i besnét de Nicolau Trullols i Ballester i de Dionísia Vida i Santjoan. Fou mestre de camp a Milà i sergent major d'un terç d'infanteria format a Mallorca per integrar-se a l'armada de la Mar Oceana. Després s'integrà a una companyia formada a la Cort anomenada "la Chamberga". Va assolir la graduació de general d'artilleria. Fou nomenat procurador reial del Regne de Mallorca. Governador de l'illa d'Eivissa entre 1671 i 1677. Cavaller de l'Orde de Santiago. A partir dels darrers anys del regnat de Carles II es posicionà a favor del grup austriacista de la Cort, auspiciat per la reina Mariana de Neoburg i l'almirall de Castella, Juan Tomás Enríquez de Cabrera. A la seva mort, heretaren els seus germanastres per part de pare Jordi Trullol i Dameto, inquisidor de Mallorca, i Nicolau Trullol i Dameto, qui aconseguí el títol de Marquès de la Torre gràcies a la carrera política del seu germà.
És fill il·lustre de Palma.

## Referències

* 1 2 Pascual Ramos, Eduard. Francesc Truyols Font de Roqueta. Llinatge i poder a la Mallorca del segle XVII. Palma: Lleonard Muntaner Editor, 2008.
* ↑ «Trullol Font de Roqueta, Francesc». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 17. Palma: Promomallorca, p. 332. ISBN 84-8661702-2.
# Neda

«Neda» té aquests significats:
* Neda (filla d'Oceà), nimfa filla d'Oceà i Tetis
* Toponímia:
** Neda (riu), riu del Peloponès
** Neda (La Corunya), municipi de la província de la Corunya
** Neda (Alta Viena)
** Coll de Neda
Viccionari
# Fortalesa de la Sisquella

* Per a altres significats, vegeu «La Sisquella».
Els vestigis de la fortalesa de la Sisquella són a llevant del mas de la Sisquella, en una petita mola rocallosa que s'acaba amb un planell. Aquesta força centra un antic vilatge que havia format part del primitiu terme del castell de Castelldans.

## Història

El lloc apareix documentat per primera vegada el 1152. El 1197 Xacbert de l'Albagés, Domènec de Viçanda, Pere de Lecinyà i Ramon Adam concediren a Guillem Carbonell, Pere Carbonell i Arnau Lenyader una parellada de terra a cadascú a Riusec, a la vall de Sisquella, per tal que les conreessin i hi construïssin la seva casa. Aquest document es considera la carta de poblament del lloc. Com molts altres paratges de la comarca, pertangué al monestir de Poblet. Ja era un despoblat a principis del s. XVIII.

## Arquitectura

El cim de la mola on s'assentava la fortalesa té forma circular, amb un diàmetre d'uns 15 m. Uns espadats en fan molt difícil l'accés. Les restes de la base del mur perimetral són a llevant. En algun punt es conserva amb una alçada de 50 cm, amb tres filades de maçoneria lligades amb morter. També s'hi veu algun carreu ben treballat. Pascual Madoz (1806-1870) indica que al seu temps encara es conservava un fragment de torre i altres vestigis. La datació d'aquesta fortificació és complicada. Segurament es construí després de la conquesta, als segles XII o XIII, sense que es pugui descartar un origen anterior.

## Referències

* 1 2 González i Pérez, Joan-Ramon; Puigferrat i Oliva, Carles. «Fortalesa de la Sisquella». A: El Segrià Les Garrigues El Pla d'Urgell La Segarra L'Urgell. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1997, p. 269 (Catalunya romànica, XXIV). ISBN 84-412-2513-3.

## Enllaços externs

* Generalitat de Catalunya Jaciments
* la Sisquella Gran Enciclopèdia Catalana
# Anthaxia hungarica

Anthaxia hungarica és una espècie de coleòpter polífag de la família dels buprèstids comú a Europa i molt freqüent a Catalunya. És l'espècie europea més gran del gènere Anthaxia, amb 15 mm de longitud.

## Característiques

Aquest buprèstid és de color verd brillant, daurat, blau o violeta; la femella té el front, els costats del pronot i tota la part ventral porpra. Els mascles tenen les antenes més llargues i els fèmurs posteriors dilatats.

## Història natural

Les larves perforen branques i troncs de Quercus (Quercus ilex, Quercus pubescens, Quercus coccifera), actuant normalment com paràsit secundari, és a dir, es desenvolupa en arbres malalts o moribunds, però poden atacar arbres joves provocant la seva mort. Els adults volen a ple sol a la primavera i estiu i s'alimenten de pol·len, sobretot de flors de compostes.

## Distribució

Anthaxia hungarica és pròpia de l'àrea circummediterrània arribant al sud d'Alemanya, Àustria i la República Txeca, Per l'est s'estén fins a Anatòlia, Rússia meridional i l'Iran. És una espècie molt freqüent a Catalunya.

## Referències

* ↑ "Insectes - El medi natural del Bages. Llistat dels noms catalans, científics i ordres i famílies" Arxivat 2016-09-18 a Wayback Machine.. Consultat el 10 set 2016.
* 1 2 Cobos, A., 1986. Fauna Ibèrica de Coleòpters Buprestidae. CSIC, Madrid, 364 pp. + LX. ISBN 84-00-06156-X
* ↑ Verdugo, A. 2005. Fauna de Buprestidae de la península Ibèrica i Balears. Argania Editio, Barcelona, 350 pp. ISBN 84-931847-9-9
# Frascaro

Frascaro és un municipi situat al territori de la província d'Alessandria, a la regió del Piemont, (Itàlia). Limita amb els municipis de Borgoratto Alessandrino, Carentino, Castellazzo Bormida, Gamalero i Mombaruzzo. Pertany al municipi la frazione de Tacconotti.
# North Henderson

North Henderson és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 187 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, North Henderson tenia 187 habitants, 74 habitatges, i 52 famílies. La densitat de població era de 328,2 habitants/km².
Dels 74 habitatges en un 31,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,8% hi vivien parelles casades, en un 13,5% dones solteres, i en un 28,4% no eren unitats familiars. En el 27% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,53 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,1% tenia menys de 18 anys, un 6,4% entre 18 i 24, un 33,2% entre 25 i 44, un 19,8% de 45 a 60 i un 16,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.500 $ i la renda mediana per família de 42.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.958 $ mentre que les dones 25.625 $. La renda per capita de la població era de 16.292 $. Aproximadament el 5,6% de les famílies i el 8,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- North Henderson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- North Henderson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Anton Huneck

Anton Huneck va ser un ciclista austriac que es va especialitzar en el ciclisme en pista, concretament en el mig fons, on va guanyar una medalla medalla de bronze, com amateur, al Campionat del món de 1898 per darrere del britànic Albert-John Cherry i l'alemany Gunther Gräben.

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
# Forti F1

Forti Corse va ser un equip italià que va arribar a disputar curses a la Fórmula 1.
Va ser creat l'any 1978 per l'empresari Guido Forti i l'enginyer Paolo Guerci i al llarg de dues dècades van competir a les fórmules menors fins que van decidir passar a la categoria màxima, pas que van realitzar l'any 1995. A la temporada següent ja van abandonar definitivament la F1 pels greu problemes econòmics que afectaven l'equip.

## A la F1

Va debutar a la F1 a la temporada 1995 a la prova inicial, el GP de Brasil, disputant un total de vint-i-set curses en dues temporades consecutives (1995 - 1996), aconseguint una setena posició com millor classificació en una cursa i no assolint cap punt pel mundial de constructors.

## Resum

| Curses: | Monoplaces: | Victòries: | Podis: | Poles: | Punts: |
| 27 | 44 (54) | 0 | 0 | 0 | 0 |

## Enllaços externs

* Forti Corse a F1 Rejects Arxivat 2010-12-27 a Wayback Machine.
# Arenysaurus ardevoli

Arenysaurus ardevoli ("llangardaix d'Arény de Lluís Ardèvol") és una espècie coneguda del gènere extint Arenysaurus de dinosaure ornitòpode lambeosaurí, que va viure a la fi del període Cretàcic, fa aproximadament 68 milions d'anys en el Maastrichtià, en el que és avui els Pirineus i Conca de Tremp.

## Descripció

Arenysaurus era un herbívor de mida mitjana amb una longitud de 5 a 6 metres, que es podia moure opcionalment en dues potes. El crani de l'holotip, d'acord amb un escàner TAC una capacitat de 126,2 cm³. La longitud del cos de Arenysaurus s'estima entre els 5 i 6 metres. Els descriptors el 2009 van ser capaços destablir algunes característiques distintives. La curvatura de l'[os frontal] està molt ben desenvolupat. L'excel·lent per a la branca quadrada de l'os escamós i la branca inferior de l'orbital funcionant gairebé verticalment. La cresta deltopectoral de l'húmer és cap endavant. A més, hi ha una combinació única de propietats no és en si mateix úniques. La cama del front és breu, dues vegades tan ampla com llarga. La meitat de cresta entre els ossos parietals s'enganxen al voltant tan alta com la barra de la barra orbital iescamosos. El costat de l'escamós es troba per sobre de la cavitat on s'ajusta a la branca del quadrat, més aviat baixa.

## Classificació

Una anàlisi cladistica va obtenir el resultat que Arenysaurus era un membre basal de Lambeosaurinae, col·locat lleugerament més profund en l'arbre de família, respecte a un clado, que comprèn a Corythosaurini i Parasaurolophini com a Amurosaurus. Això, d'acord amb els descriptors, assenyala que al Cretàcic superior hi havia una connexió entre Europa i Àsia. Arenysaurus va ser un dels últims dinosaures d'Europa.

## Referències

* ↑ «arenysaure». GEC. [Consulta: 1r febrer 2024].
* ↑ «El “Arenysaurus Ardevoli”, dinosaurio más moderno encontrado en Europa, se halla en Arén» (en espanyol europeu). Cadena SER, 14-03-2018. [Consulta: 1r febrer 2024].
* ↑ Canudo, José Ignacio «Qué nos enseña la extinción de los dinosaurios sobre la historia de la vida y de la Tierra» (en castellà). Enseñanza de las Ciencias de la Tierra, 18.1, 2010, pàg. 74-84. ISSN: 1132-9157.
* ↑ Pereda-Suberbiola, Xabier; José Ignacio Canudo; Penélope Cruzado-Caballero; José Luis Barco; Nieves López-Martínez «The last hadrosaurid dinosaurs of Europe: Nova lambeosaurine de la Uppermost Cretaceous of Aren (Osca, Spain)». Comptes Rendus Palevol, 8, 2009. DOI: 10.1016/j.crpv.2009.05.002.
* ↑ Penélope Cruzado-Caballero, José Ignacio Canudo, Miguel Moreno-Azanza, and José Ignacio Ruiz-Omeñaca. 2013. New Material and Phylogenetic Position of Arenysaurus ardevoli, a Lambeosaurine Dinosaur from the Late Maastrichtian of Arén (Northern Spain). Journal of Vertebrate Paleontology 33(6):1367-1384.