# Partició dels Alps

La Partició dels Alps és una classificació de la cadena alpina adoptada l'any 1924 amb motiu del IX Congrés Geogràfic Italià i oficialitzada l'any 1926. Les subdivisions dels Alps van ser establertes sobre la base del document "Noms i límits dels grans sectors del Sistema Alpí" (Nomi e limiti delle grandi parti del Sistema Alpino).
La divisió principal individualitza tres grans sectors: Alps occidentals, Alps centrals i Alps orientals, subdividides a la vegada en 26 seccions i 112 grups. Per a facilitar la memorització de la seqüència de les seccions que formen la divisòria d'aigües principal, s'utilitzava a les escoles elementals al frase: MA COn GRAn PENa LE RE-CA GIÙ

## Particularitat

Per primera vegada, la Partició dels Alps considerava el conjunt de la cadena alpina i no únicament a la part pròpia del territori italià. Aquesta classificació encara era italico-cèntrica, perquè no assumia la bipartició i en general les classificacions del sistema alpí que s'usaven en altres estats, i errònia, perquè inclou a la cadena alpina territoris que segons altres estudis no formen part d'ella.
Les principals divergències entre la tradicional Partició dels Alps i l'actual SOIUSA són:
* La inclusió de la part meridional de la Provença, que segons els estudis de Raoul Blanchard no forma part del sistema alpí.
* Segons la literatura geogràfica francesa, els massissos de la Vaucluse, Lure i Luberon no en formen part.
* La inclusió d'algunes àrees septentrionals de la secció dels Prealps suïssos, que segons la literatura suïssa no pertanyen geogràficament a al sistema alpí, sinó a l'altiplà suís (Schweizer Mittelland).
* Els Alps Nòrics comprenen un territori molt més extens (a més dels Alps Nòrics pròpiament dits, els Tauern i los Alps d'Estíria i de Carítia i els Alps de Tux) d'aquells individualitzats per la literatura geogràfica austríaca.
* Els Alps Bavaresos, els Alps de Salzburg i els Alps Austríacs no corresponen a l'aspecte orogràfic individualitzat per la literatura geogràfica moderna austriacista-alemanya.
* La inclusió del Carso al sistema alpí.
L'any 2005, amb el propòsit de superar els problemes i les incongruències de les altres subdivision existens, va ser presentada la Subdivisió Orogràfica Internacional Unificada del Sistema Alpí o (SOIUSA) (en italià, Suddivisione Orografica Internazionale Unificata del Sistema Alpino).

## Alps Occidentals

Els Alps occidentals van des del Bocchetta di Altare al coll Ferret. El cim més elevat és el Mont Blanc (4.810 m). Els Alps occidentals es subdivideixen a la vegada en:
* Alps Marítims (1)
** Alps Lígurs (1.a)
** Alps del Varo (1.b)
* Alps Cozie (2)
** Alps del Monviso (2.a)
** Alps de Montginebre (2.b)
** Alps del Mont Cenis (2.c)
* Alps de Graies (3)
** Massís del Gran Paradiso (3.a)
** Alps de la Tarantasia (3.b)
** Massís del Mont Blanc (3.c)
* Alps de Provença (4)
** Massís de l'Asse (4.a)
** Massís del Bleone (4.b)
* Alps del Delfinat (5)
** Massís del Champsaur (5.a)
** Massís del Pelvoux (5.b)
** Alps de Moriana (5.c)
* Prealps de la Provença (6)
** Chaînes des Plans (6.a)
** Muntanya de Sainte Victoire (6.b)
** Massís de la Sainte Baume (6.c)
** Muntanyes de Maures i Esterel (6.d)
* Prealps del Delfinat (7)
** Muntanya del Luberon (7.a)
** Muntanya de Valclusa (7.b)
** Massís del Dévoluy (7.c)
** Vercors (7.d)
* Prealps de la Savoia (8)
** Prealps de Chablais (8.a)
** Cadena de Reposoir (8.b)
** Baujes (8.c)
** Massís de la Grande Chartreuse (8.d)

## Alps Centrals

Els Alps Centrals van des del coll Ferret al pas de Brènero. El cim més elevat és la Monte Rosa (4.611 m). Els Alps centrals es subdivideixen a la vegada en:
* Alps Penins (9)
** Alps del Valais (9.a)
** Grup de la Val Sesia (9.b)
* Alps Lepontins (10)
** Grup del Monte Leone (10.a)
** Grup de l'Adula (10.b)
** Alps del Tesino (10.c)
* Alps Rètics (11)
** Grup de l'Albula i Silvretta (11.a)
** Grup del Plessur (11.b)
** Cadena del Reticon (11.c)
** Grup del Fervall (11.d)
** Grup del Bernina (11.e)
** Grup del Umbraglio (11.f)
** Alps Venoste (11.g)
** Alps Breonie (11.h)
** Alps Sarentins (11.i)
** Grup del'Ortles (11.j)
** Monts de la Val di Non (11.k)
** Grup de l'Adamello (11.l)
** Dolomites de Brenta (11.m)
* Alps Bernesos (12)
** Massís del Finsteraarhorn (12.a)
** Grup del Wildhorn (12.b)
** Alps d'Uri (12.c)
* Alps de Glaris (13)
** Grup del Tödi (13.a)
** Grup de la Sardona (13.b)
* Prealps suïssos (14)
** Prealps de la Simmental (14.a)
** Prealps de l'Emmental (14.b)
** Prealps de la Linth (14.c)
* Alps Bavaresos (15)
** Alps de l'Algovia (15.a)
** Alps de la Lechtal (15.b)
** Monts de l'Achensee (15.c)
* Prealps Llombards (16)
** Prealps de Lugano (16.a)
** Alps d'Orobie (16.b)
** Prealps de Bèrgam (16.c)
** Prealps de Brescia (16.d)
** Prealps Giudicarie (16.e)
** Grup del Monte Baldo (16.f)

## Alps Orientals

Els Alps orientals van des del pas de Brènero a la ciutat de Fiume. El cim més elevat és la Marmolada (3.341 m). Els Alps orientals es subdivideixen a la vegada en:
* Alps Nòrics (17)
** Tuxer Gebirge (17.a)
** Alps de Zillertal (17.b)
** Hohe Tauern (17.c)
** Niedere Tauern (17.d)
** Alps de Caríntia (17.e)
* Dolomites (18)
** Alps de Gardena i Fassa (18.a)
** Grup de la Marmolada (18.b)
** Alps d'Ampezzo i Cadore (18.c)
** Alps de Valsugana i de Primiero (18.d)
* Alps Càrnics (19)
** Alps de la Gail (19.a)
** Alps de Tolmezzo (19.b)
* Alps Julians (20)
** Alps Julians septentrionals (20.a)
** Alt Carso (20.b)
*** Altiplà de la Bainsizza (20.b.a)
*** Selva de Tarnova (20.b.b)
** Carso Corniolino (20.c)
*** Selva Piro (20.c.a)
*** Carso de Postumia (20.c.b)
*** Carso de la Carniola (20.c.c)
* Caravanche (21)
** Cadena de les Caravanche (21.a)
** Bacher (21.b)
* Alps de Salzburg (22)
** Alps de Kitzbühel (22.a)
** Steinernes Meer (22.b)
** Kaisergebirge (22.c)
** Leoganger Steinberge (22.d)
** Tennengebirge (22.e)
** Dachstein (22.f)
* Alps austríacs (23)
** Totes Gebirge (23.a)
** Grup del Pyhrgass (23.b)
** Sengsengebirge (23.c)
** Alps d'Ennstaler (23.d)
** Hochschwab (23.e)
** Raxalpe (23.f)
** Schneeberg (23.g)
** Prealps de l'Ötscher (23.h)
** Wienerwald (23.i)
* Prealps d'Estíria (24)
** Alps de Stub (24.a)
** Alps de Glein (24.b)
** Alps de Hoch (24.c)
** Alps de Kor (24.d)
** Windichen Bühel (24.e)
** Muntanyes d'Estíria (24.f)
** Bucklige Welt (24.g)
** Rosalien-Gebirge (24.h)
* Prealps Trivénetos (25)
** Muntanyes Lesines (25.a)
** Altiplà d'Asiago (25.b)
** Muntanyes Grappa (25.c)
** Prealps de Belluno (25.d)
** Prealps Càrnics (25.e)
** Prealps Julians (25.f)
* Carso (26)
** Petit Carso (26.a)
*** Carso de Monfalcone (26.a.a)
*** Carso Triestino (26.a.b)
*** Carso de la Cicceria (26.a.c)
*** Carso de Castua (26.a.d)
** Carso d'Istria (26.b)

## Notes

* ↑ Alternativament, s'estudiava la frase més llarga, sempre amb pretensions mnemotècniques: MA COn GRAn PEna LE RETI AnTonio CAla Giù o sigui: MArítims, COcis, GRAies, PEnins, LEpontins, RÈTIcs, ATesins, CÀrnics, Julians.
* ↑ Entre parèntesis el número progressiu de les seccions de la 1 a la 26 i el número progressiu a l'interior de les seccions.

## Referències

* ↑ Marazzi, Sergio. Priuli & Verlucca. Atlante Orografico delle Alpi. SOIUSA (en italià), 2005.

## Bibliografia

* Sergio Marazzi. Atlante Orografico delle Alpi. SOIUSA. Pavone Canavese (TO), Priuli & Verlucca editori, 2005.

## Vegeu també

* Alps
* Prealps francesos
* SOIUSA
* AVE