OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cristina Riba i Roig

Cristina Riba i Roig (Manresa, 19 d'agost de 1980) és una periodista i presentadora de televisió catalana.

## Trajectòria

Es llicencià en periodisme per la Universitat Autònoma de Barcelona. Encetà l'activitat professional a Ràdio Gràcia i entre els mesos de juliol i agost de 2002 al programa Volta i volta de RAC1. Després, en aquesta mateixa emissora, va ser productora del programa Problemes domèstics entre setembre de 2002 i juliol de 2003. També va ser productora i guionista del magazín del cap de setmana Això no és vida el juliol i agost de 2003. El setembre de 2003 es traslladà a la Ciutat de Nova York, on va residir fins al mes de març de 2004 i va ser corresponsal del programa, també emès per RAC1, L'hora del pati. Fitxà com a redactora per als serveis informatius de Televisió de Catalunya (TVC) fins a l'abril de 2007. Tornà a Nova York el mes de maig de 2007 on va ser redactora i reportera de NY1 Noticias. Igualment, va col·laborar a les planes del rotatiu El diario de Ciutat de Nova York. Des d'allà, també va ser reportera del programa Celebrities, emès per La Sexta.
El juny de 2008 va retornar a Catalunya i es va incorporar com a redactora –i, més endavant, com a presentadora– al Canal 3/24, al TN Comarques i als serveis informatius de TVC, on es va ocupar momentàniament de la informació del trànsit. També va ser conductora del sorteig de La Grossa de Sant Jordi –la loteria catalana– l'any 2017. Durant els mesos de juny i l'agost de 2017 va presentar el TN migdia i, a partir del setembre d'aquell any, presenta, juntament amb Ramon Pellicer, el TN cap de setmana.

## Referències

* ↑ «Entrevista a Cristina Riba: 'Un 155 als mitjans públics seria molt greu i perillós'». Cugat.cat. [Consulta: 22 març 2019].
* 1 2 3 4 5 «Al cotxe - Cristina Riba i Panxo, de Zoo». TV3, 31-03-2022. [Consulta: 1r abril 2022].
* ↑ «Lluís Marquina i Cristina Riba seran els presentadors de la Grossa de Sant Jordi». CCMA.cat. [Consulta: 22 març 2019].
* ↑ «Les noves apostes de TV3 per a la nova temporada informativa». ElMón.cat. Arxivat de l'original el 2019-03-22. [Consulta: 22 març 2019].
* ↑ «Informació sobre les audiències de TV3 de divendres 27, dissabte 28 i diumenge 29 de març». CCMA.cat, 30-03-2020. [Consulta: 3 agost 2020].
# Cristina Rodríguez

Cristina Rodríguez és el nom dels següents personatges:
* Cristina Rodríguez (filla d'El Cid) (nascuda cap a 1075), filla de Rodrigo Díaz el Campeador
* Cristina Rodríguez Armigen (Alacant, 1977), política valenciana, diputada a les Corts Valencianes en la IX legislatura
* Cristina Rodríguez Cabral (Montevideo, 1959), autora de llibres de poesia, prosa i assaig, professora i activista uruguaiana
* Cristina Rodríguez Torres (Benidorm, 1969), estilista, actriu i presentadora valenciana
# Khòiniki

Khòiniki (belarús: Хо́йнікі, també Хва́йнікі; rus: Хойники; Łacinka: Chojniki) és una ciutat belarussa capital del Districte de Khóiniki, a la Província de Hòmiel.
Es menciona per primera vegada en escrits el 1504 com a assentament del Gran Ducat de Lituània. L'assentament es va annexionar a l' Imperi rus després de la segona partició de Polònia el 1793. Des del 1927, com a membre de l'RSS belarussa. Des de 1938: un poble urbà. Del 25 d'agost de 1941 al 23 de novembre de 1943, va estar sota ocupació alemanya. Hojnik i els voltants es van veure afectats significativament pel desastre nuclear de Txernòbil del 26 d'abril de 1986.

## Referències

* ↑ Аrchiwum Główny Akt Dawnych w Warszawie. Аrchiwum Рrozorów і Jelskich. Sygn. 1. S. 3, 200. Sygn. 2. S. 78
# Cristian Segura i Arasa

Cristian Segura i Arasa (Barcelona, 1978) és un periodista i escriptor català. Actualment treballa a El País i a Catalunya Ràdio. El 2011 guanyà el premi Josep Pla de narrativa per El cau del conill.

## Biografia

Nascut a Barcelona el 1978, Cristian Segura està graduat en Periodisme per la Universitat Ramon Llull. Entre el 2003 i el 2010 va exercir la seva professió a Berlín i a Pequín, i ha col·laborat en algunes revistes econòmiques internacionals. Ha escrit per a diversos diaris i setmanaris, com ara El País, l'Avui, Mundo Deportivo i l'Ara. També col·labora a El matí de Catalunya Ràdio amb la secció «El calidoscopi de Cristian Segura».
Va debutar el 2011 com a novel·lista amb l'obra El cau del conill, llibre que li va donar el premi Josep Pla de narrativa. En ell narra irònicament la història d'una família burgesa actual en decadència explicada pel seu patriarca, el senyor Amadeu Conill. El 2013 va presentar Ciment armat.

## Obra publicada

* El cau del conill (Destino, 2011)
* Ciment armat (Columna, 2013)
* Viaje al Ussuri. Tras los pasos de Dersú Uzalá, amb Andrea Rodés Montoliu (Altaïr, 2014)
* La sombra del ombú, (Lectio, 2016)
* Gent d'ordre. La desfeta d'una elit (Galaxia Gutenberg, 2021)

## Premis i reconeixements

* 2011: Premi Josep Pla de narrativa per El cau del conill

## Referències

* ↑ Chavarría, Maricel «Cristian Segura hace un retrato irónico de la burguesía catalana» (en castellà). La Vanguardia, 07-01-2011. Arxivat de l'original el 2013-06-07 [Consulta: 22 febrer 2013].
* ↑ «Cristian Segura Arasa». Columna. [Consulta: 22 febrer 2013].
* ↑ «El periodista Cristian Segura guanya el Premi Josep Pla 2011». VilaWeb, 06-01-2011. [Consulta: 22 febrer 2013].
* 1 2 3 «Cristian Segura, premi Josep Pla». Ara, 06-01-2011.
* ↑ «Cristian Segura parla de la cobdícia humana i l'especulació immobiliària a 'Ciment armat'». Ara, 25-02-2013.

## Enllaços externs

* Cristian Segura i Arasa - Lloc web oficial
* Articles a l'Ara Arxivat 2013-02-04 a Wayback Machine.
* Articles a El País
# Cristian Săpunaru

Ionut Cristian Sapunaru (Bucarest, el 5 d'abril de 1984) és un jugador de futbol romanès que juga amb el CS Pandurii Târgu Jiu. Principalment juga com a lateral dret, però també pot jugar com a defensa central.
# Crocicchia

Crocicchia (en cors A Crucichja) és un municipi francès, situat a la regió de Còrsega, al departament d'Alta Còrsega. L'any 1999 tenia 50 habitants. Forma part de la comarca tradicional corsa (pieve) de Castagniccia.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 59 | 79 | 58 | 48 | 62 | 50 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001- | Ange-Félix Pasqualini | DVD | |
# Crobizis

Els crobizis (en llatí Crobyzi, en grec antic Κρόβυζοι "Króbuzoi") eren un poble de Mèsia prop de la frontera de Tràcia, que mencionen Claudi Ptolemeu, Estrabó Heròdot i també Flavi Arrià al Periple del Pont Euxí.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Crobyzi». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 20 gener 2021].
# Concordia (Kansas)

Concordia és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2006 tenia 5.281 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Concordia tenia 5.714 habitants, 2.310 habitatges, i 1.399 famílies. La densitat de població era de 652,7 habitants per km².
Dels 2.310 habitatges en un 26,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,3% hi vivien parelles casades, en un 8,1% dones solteres, i en un 39,4% no eren unitats familiars. En el 33,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,24 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,3% tenia menys de 18 anys, un 13,5% entre 18 i 24, un 21,9% entre 25 i 44, un 19,9% de 45 a 60 i un 23,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.398$ i la renda mediana per família de 40.389$. Els homes tenien una renda mediana de 27.764$ mentre que les dones 20.885$. La renda per capita de la població era de 17.019$. Entorn del 7,1% de les famílies i el 12,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Concordia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Concordia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Roggianita

La roggianita és un mineral de la classe dels silicats, que pertany al grup de les zeolites. Rep el nom en honor d'Aldo Giuseppe Roggiani (1914-1986), professor de ciències italià, qui va trobar el primer exemplar. Va escriure molts treballs sobre la mineralogia de la regió d'Ossola.

## Característiques

La roggianita és un silicat de fórmula química Ca₂Be(OH)₂Al₂Si₄O$_{13}$·2.5H₂O. Es tracta d'una espècie aprovada per l'Associació Mineralògica Internacional, i publicada per primera vegada el 1969. Cristal·litza en el sistema tetragonal.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la roggianita pertany a «09.GB - Tectosilicats amb H₂O zeolítica, amb cadenes de connexions senzilles de 4-enllaços» juntament amb els següents minerals: amonioleucita, analcima, hsianghualita, lithosita, leucita, pol·lucita, wairakita, kirchhoffita, laumontita, yugawaralita, goosecreekita, montesommaïta i partheïta.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a Alpe Rosso, a la localitat de Druogno, dins la província de Verbano-Cusio-Ossola (Piemont, Itàlia). També ha estat descrita en altres indrets del Piemont i a la Província d'Sverdlovsk (Rússia). Aquests indrets són els únics de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Roggianite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 26 desembre 2019].
# Roges des Molinar

Ses Roges des Molinar eren un grup de cinc dones cosidores i brodadores que vivien al barri del Molinar de Palma i van ser afusellades per un escamot falangista al cementiri de Son Coletes de Manacor. Eren Aurora Picornell, Belarmina González, Catalina Flaquer i les seves filles Antònia i Maria Pascual; totes lluitadores antifeixistes.
De la sindicalista Aurora Picornell s'ha dit que era «la Pasionaria mallorquina» i va ser assassinada a 24 anys el 5 de gener de 1937 al cementiri manacorí. Fou una de les principals dirigents del Partit Comunista d'Espanya, i havia militat a la Lliga Laica de Mallorca i al Socors Roig Internacional, també va ser companya del polític comunista Heriberto Quiñones, que també fou assassinat. Un destí semblant seguirien els pares i els germans d'Aurora Picornell.
L'historiador David Ginard va escriure l'any 2000 el llibre Heriberto Quiñones i el Movimiento Comunista de España (1931-1942) editat per Documenta Balear. Llorenç Capellà explica al seu Diccionari Vermell com l'endemà un home entrà en un cafè exhibint un sostenidor exclamant: «són els sostens de n'Aurora». Aquestes dones formaven part de la llista de desapareguts que l'Associació per a la Recuperació de la Memòria Històrica va presentar a l'Audiència Nacional.
Des de l'any 2010 se'ls ret un homenatge popular al barri, que des de 2016 es duu a terme al Teatre del Mar.

## Referències

* ↑ Marín, Dolors. «Aurora Picornell i Ses Roges des Molinar: teixint la memòria de les dones». Aguait, 30-09-2018. [Consulta: 20 octubre 2022].
* ↑ «Identifiquen les restes d'Aurora Picornell a la fossa de Son Coletes». dBalears, 20-10-2022. [Consulta: 20 octubre 2022].
* 1 2 Capellà, Llorenç. Diccionari vermell. Palma: Moll, 1989. ISBN 84-273-0603-2.
* ↑ Schnabel, Anna; Giral, Leire. «Les Roges del Molinar, símbol de la lluita antifeixista a Mallorca». Directa, 05-01-2017. [Consulta: 20 octubre 2022].
* ↑ Llull, Maria; Crespí, Toni. «Identifiquen les restes d'Aurora Picornell, el símbol de la repressió franquista a Mallorca». Ara Balears, 20-10-2022. [Consulta: 20 octubre 2022].
* ↑ Ginard i Féron, David. Aurora Picornell (1912-1937). De la història al símbol. Palma: Documenta Balear, 2016. ISBN 978-84-16163-68-7.
* ↑ Ginard i Féron, David. Heriberto Quiñones y el movimiento comunista en España (1931-1942). Palma Mallorca: Documenta Balear, 2000. ISBN 84-89067-79-1.
* ↑ Sànchez Esteban, Roger. «Les Roges del Molinar viuen en les lluites anticapitalistes d'avui». L'Accent, 06-01-2017. [Consulta: 20 octubre 2022].
* ↑ Thomàs Andreu, Lila. «80 anys de l’assassinat de n’Aurora Picornell i les roges del Molinar « laltramirada» (en anglès). L'Altra Mirada. [Consulta: 20 octubre 2022].
# Rutilus heckelii

Rutilus heckelii és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 50 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Europa (tret de la península Ibèrica, Itàlia, Grècia i Irlanda).

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Allardi, J. i P. Keith, 1991. Atlas préliminaire des poissons d'eau douce de France. Coll. Patrimoines Naturels, vol. 4. Secrétariat Faune Flore, Muséum national d'Histoire naturelle, París. 234 p.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Page, Lawrence M. & Burr, Brooks M. (1991): Freshwater Fishes, p. 131, Houghton Mifflin, Nova York, Estats Units. ISBN 0-395-91091-9.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Robert Dienst

Robert Dienst (1 de març de 1928 - 13 de juny de 2000) fou un futbolista austríac de la dècada de 1950.
Fou un dels grans golejadors del Rapid de Viena dels anys 50. Fou tres cops màxim golejador de la lliga austríaca de futbol i guanyà sis lligues. És el màxim golejador del Rapid a la lliga amb 307 gols. En total marcà 323 gols en 351 partits en total a la Lliga austríaca de futbol.
Debutà amb la selecció l'octubre de 1949 en un partit davant Hongria. En total disputà 27 partits i marcà 12 gols. Participà en les Copes del Món de 1954 i 1958.
Un cop retirat fou entrenador de diversos clubs modestos.

## Palmarès

* Lliga austríaca de futbol (6):
** 1951, 1952, 1954, 1956, 1957, 1960
* Copa austríaca de futbol (1):
** 1961
* Copa Zentropa (1):
** 1951
* Màxim golejador de la lliga austríaca de futbol (3):
** 1951, 1953, 1954, 1957

## Referències

* ↑ Robert Dienst - International Goals - RSSSF
* ↑ Llista a RSSSF

## Enllaços externs

* (alemany) Perfil a Rapidarchiv
* (alemany) Weltfussball Arxivat 2007-09-26 a Wayback Machine.
# Kinnaur Kailash

Kinnaur Kailash o Kinner Kailash és una serralada del districte de Kinnaur a Himachal Pradesh amb una altura de 6.032 msnm. Es considera una muntanya sagrada a l'hinduisme i el budisme. La serralada es troba al sud del districte de Kinnaur i el Kinnaur Kilash és la segona major elevació amb 6.349 metres precedida del Jorkanden (6.473 metres). El pas de Charang La és a una altura de 5.300 metres.
# Kíneixma

Kíneixma (en rus: Кинешма) és la segona ciutat més gran de l'óblast d'Ivànovo (Rússia). És en una àrea de 15 km al llarg del Volga enfront de Zavoljsk. El 2008 tenia 92.488 habitants.

## Història

La primera vegada que apareixen notícies sobre Kíneixma és el 1429. El 1504, Ivan III de Moscou va donar-la al príncep Fiódor Belski, que va escapar de Lituània a Moscou i va casar-se amb la neboda d'Ivan. Més endavant, Ivan el Terrible va lliurar Kíneixma a Ivan Pétrovitx Xuiski, però el 1587, després que morís, va tornar al tsar. Durant els segles xvi i xvii, Kíneixma fou un important centre pesquer que subministrava els esturions que se servien a la taula del tsar. El 1608, durant la Guerra russopolonesa (1605-1618), fou destruïda dues vegades per part de tropes poloneses. Al llarg de la història, Kíneixma ha pertangut a diferents regions de Rússia: a l'óblast d'Arkhànguelsk, de Iaroslavl i al gubèrnia de Kostromà. Des del segle xviii, la principal indústria de la ciutat ha estat la indústria tèxtil manufacturera. Com també va passar en altres centres tèxtils de Rússia, la prosperitat de la ciutat va disminuir després de la perestroika.

## Llocs d'interès

El principal monument de Kíneixma és la catedral de la Trinitat, construïda entre el 1838 i el 1845, d'estil neoclàssic. També hi ha diverses esglésies del segle xviii. La ciutat també inclou els museus d'Aleksandr Ostrovski, d'Aleksandr Borodín i de Fiódor Bredikhin.
# Kírensk

Kírensk (en rus Киренск) és una ciutat de l'óblast d'Irkutsk, a Rússia. Es troba al sud de Sibèria, a la confluència del riu Kírenga amb el Lena, a 710 km al nord d'Irkutsk.

## Història

La vila fou fundada el 1630 pels cosacs de Vassili Bugor com un assentament d'hivern anomenat Nikolski Pogost. Juntament amb Ust-Kut era una de les dues principals vies de transport entre la conca del Ienissei i el Lena. En aquella dècada Ierofei Khabàrov hi erigí un pou d'extracció de sal. El 1665 fou reanomenada com Kírenski Ostrog, Kírenski pel riu Kírenga, que alhora deriva de l'evenki kiri, que significa 'brut', atès que les pedres del llit del riu estan acolorides de negre pel manganès.
El 1775 rebé l'estatus de ciutat. Al segle xix un gran nombre de presoners polítics foren exiliats forçosament a Kírensk, entre els quals destaquen Józef Piłsudski, futur cap d'estat polonès.
Durant la construcció del ferrocarril Baikal-Amur s'enviaven mercaderies pel Kírenga cap a Magistralni. A la dècada de 1970 s'hi construí una pressa en una de les boques del Kírenga per reduir l'impacte de les inundacions i les presses de gel. El 2001 hi hagué una gran inundació a la localitat.

## Enllaços externs

* (rus) Informació sobre Kírensk
* (rus) Mapes topogràfics
# Khaílino

Khaílino (en rus: Хаилино) és un poble del krai de Kamtxatka, a Rússia, que el 2021 tenia 504 habitants. Pertany al districte de Tilítxiki.

## Referències

* ↑ «Закон Корякского автономного округа от 02 декабря 2004 года N 365-оз «О наделении статусом и определении административных центров муниципальных образований Корякского автономного округа»». Arxivat de l'original el 2020-12-07. [Consulta: 19 novembre 2020].
# Crueltat

La crueltat (de «cruel») es defineix com la resposta emocional d'indiferència o bé d'obtenció de plaer en el sofriment i dolor d'altres o l'acció que innecessàriament causa tal sofriment o dolor. És considerada com un signe de trastorn psicològic per l'American Psychiatric Association.
La crueltat dels nens cap a altres persones és un signe clínic inclòs en la nosologia psiquiàtrica relacionat a trastorns antisocials i de conducta. La propensió a la crueltat s'ha de diferenciar-se dels jocs sadomasoquistes lliurement consentits entre adults.
George Eliot afirmà que «la crueltat, com qualsevol altre vici, no requereix cap motiu fora de si mateixa, sinó que només requereix d'oportunitat». Bertrand Russell va dir que «la inflicció de la crueltat amb una bona consciència és una delícia per als moralistes. És per això que van inventar l'infern». Gilbert K. Chesterton va dir que «la crueltat és, potser, la pitjor classe de pecat. La crueltat intel·lectual és sens dubte la pitjor classe de crueltat».

## Ús legal

El terme crueltat s'utilitza sovint en llei i criminologia en relació amb el tractament d'animals, nens, cònjuges, i presoners. Quan es discuteix la crueltat amb els animals, sovint es refereix al «patiment innecessari». En el dret penal es refereix a càstig, tortura, victimització, mesures draconianes i càstig cruel i inusual. En casos de divorci moltes jurisdiccions permeten una causa de l'acció per tractament cruel i inhumà.
En el dret, la crueltat és «la inflicció de dolor físic o mental, especialment quan es considera un factor determinant en la concessió d'un divorci».

## Referències

* ↑ «cruel». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ LA CRUELDAD INFANTOJUVENIL HACIA ANIMALES: COSAS DE NIÑOS?
* ↑ Crueldad hacia los animales: importante indicador de posible crueldad posterior hacia los seres humanos, María de los Ángeles López Ortega
* ↑ ABUSO A LOS ANIMALES Y VIOLENCIA HUMANA per Katia Florian
* 1 2 3 «Cruelty Quotes». BrainyQuote. [Consulta: 18 agost 2013].
* ↑ «Cruelty». Law.com. [Consulta: 12 juliol 2012].
* ↑ «Cruelty to animals». Law.com. [Consulta: 12 juliol 2012].
* ↑ «Animal Cruelty Law & Legal Definition». USLegal.com. [Consulta: 12 juliol 2012].
* ↑ «Cruel and Inhuman Treatment Law & Legal Definition». USLegal.com. [Consulta: 12 juliol 2012].
* ↑ The American Heritage® Dictionary of the English Language, Fourth Edition copyright ©2000 by Houghton Mifflin Company. Updated in 2009. Published by Houghton Mifflin Company.

## Bibliografia

* Simon Baron-Cohen, The Science of Evil: On Empathy and the Origins of Cruelty, Basic Books, 2011. Reviewed in The Montreal Review
* Susan Sontag, Regarding the Pain of Others, 2003.

## Enllaços externs

* La crueltat d'internet (castellà)
# Rosepine

Rosepine és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 1.390 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rosepine tenia 1.390 habitants, 498 habitatges, i 355 famílies. La densitat de població era de 240,7 habitants/km².
Dels 498 habitatges en un 38,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,4% hi vivien parelles casades, en un 14,9% dones solteres, i en un 28,7% no eren unitats familiars. En el 24,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,61 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,13.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,6% tenia menys de 18 anys, un 11,4% entre 18 i 24, un 28,1% entre 25 i 44, un 18% de 45 a 60 i un 15% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.063 $ i la renda mediana per família de 32.778 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.988 $ mentre que les dones 23.958 $. La renda per capita de la població era de 13.101 $. Entorn del 15,9% de les famílies i el 19,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rosepine». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rosepine». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# L'apotecari d'Olot

L'apotecari d'Olot és una comèdia en tres actes i en vers, original de Frederic Soler, estrenada al teatre Romea de Barcelona, el dia 28 de setembre de 1871.

## Repartiment de l'estrena

* Justina: Rosalia Soler
* Senyor Cosme: Lleó Fontova
* Don Nicanor: Josep Clucellas
* Don Sebastià: Andreu Cazurro
* Don Dimas: Iscle Soler
* Serafí: Frederic Fuentes
* Geroni: Joaquim Pinós
* Un pagès: ?
* Un noi: ?

## Edicions

* 3ª ed.: La Escena Catalana. Any VIII (segona època). Barcelona, 21 febrer 1925. Núm. 172

## Enllaços externs

* Versió televisiva de L'Apotecari d'Olot a TVE a Catalunya (1980)
* 3ª Edició digitalitzada del Llibret a la col·lecció de La Escena Catalana
# Krémovo

Krémovo (en rus: Кремово) és un poble del krai de Primórie, a l'Extrem Orient de Rússia, que en el cens del 2010 tenia 1.503 habitants.

## Referències

* ↑ Законодательное собрание Приморского края. Сборник «Муниципальные образования Приморского края»
# Kráľovičove Kračany

Kráľovičove Kračany és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1215.