OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cos Mèdic (Israel)

El Cos Mèdic d'Israel (en hebreu: חיל הרפואה) (transliterat: Heil HaRefuah) es una unitat de les FDI responsable d'oferir serveis i tractaments mèdics a tots els membres de les FDI. Durant les guerres o les emergències assumeix l'autoritat sobre el sistema sanitari civil a Israel. El Cos planifica, organitza i supervisa els preparatius del sistema de salut per a fer front a possibles crisis. En l'any 2011, el cos era dirigit pel General de Brigada Dr. Itzik Kryce. La seva caserna general es troba a Tel HaXomer. Està subordinat al Directori de Tecnologia i Logística.

## Estructura

El Cos Mèdic està dividit en sis unitats.
* Divisió d'Organització Mèdica
* Base d'Entrenament Bahad 10
* Acadèmia de Medicina Militar
* La Divisió de Salut Mental
* La Divisió de Salut Dental
* El Centre de Serveis Mèdics
El centre de Serveis Mèdics, està dirigit per un coronel, és la principal unitat operacional del cos, consisteix en 4 centres regionals de serveis mèdics.

## Comandants

| Nom | Data |
| Coronel Chaim Sheba | 1948–1949 |
| Coronel Avraham Atzmon | 1949–1956 |
| Coronel Prof. Baruch Padeh | 1956–1962 |
| General de Brigada Elyahu Gilon | 1962–1967 |
| General de Brigada Reuven Alder | 1967–1972 |
| General de Brigada Moshe Cordoba | 1972–1975 |
| General de Brigada Prof. Dan Michaeli | 1975–1979 |
| General de Brigada Prof. Eran Dolev | 1979–1983 |
| General de Brigada Moshe Revach | 1983–1987 |
| General de Brigada Prof. Yehuda Danon | 1987–1991 |
| General de Brigada Michael Weiner | 1991–1994 |
| General de Brigada Yehoshua Shemer | 1994–1997 |
| General de Brigada Prof. Aryeh Eldad | 1997–1999 |
| General de Brigada Giora Martinovich | 1999–2002 |
| General de Brigada Hezi Levi | 2002–2007 |
| General de Brigada Nachman Ash | 2007–2011 |
| General de Brigada Itzik Kryce | 2011– |

## Enllaços externs

* www.refua.atal.idf.il/ Arxivat 2016-07-21 a Wayback Machine. (hebreu)
# Portada/article juliol 27
## Hermes amb Dionís infant

Hermes amb Dionís infant és una escultura grega de marbre. Atribuïda a l'escultor Praxíteles del període clàssic final o bé, segons altres autors, a una còpia del segle I d'un original del mateix artista del 350-330 aC. Va ser descoberta el 1877 a les ruïnes del Temple d'Hera i actualment està exposada al Museu Arqueològic d'Olímpia. Els conceptes de perfil grec, nas grec i corba praxitèlica han passat a ser un model de bellesa clàssica.
El grup està tallat en un bloc de la millor qualitat de marbre de Paros. Hermes mesura entre 210 i 212 centímetres, i l'obra completa amb la base fa uns 370 centímetres. El peu dret d'Hermes està unit a un tros de sòcol, que té forats que no encaixen a la corona de la base, la qual cosa reflecteix els canvis realitzats a l'estàtua. Altres parts del grup estan igualment separades. Tanmateix, el tronc de l'arbre s'adossa al maluc d'Hermes per a la col·locació d'un pont.
# Plataforma per la Unitat d'Acció

La Plataforma per la Unitat d'Acció fou un moviment independentista que es va formar el 1995 agrupant militants del Barcelonès de Maulets i de Catalunya Lliure, diferents col·lectius locals, i antics membres de l'AUP que s'oposaven a l'acostament d'aquesta a ERC.
Els següents anys experimentà un creixement basant-se en col·lectius locals, majoritàriament joves, i participà en moltes les principals lluites de la segona meitat dels 90, establint relació i participant dels diferents moviments socials com el moviment contra les empreses de treball temporal o el d'okupació. Impulsà una intensa activitat d'agitació i lluita al carrer, i fou objecte d'una continuada repressió que afectà centenars dels seus militants.
El 2000 plantejà la necessitat d'abandonar el funcionament com a coordinadora de col·lectius, donat l'esgotament d'aquest model organitzatiu i la necessitat d'articular estructures organitzatives més sòlides i adequades a la nova realitat de l'esquerra independentista catalana, dissolent-se per donar pas a la fundació d'Endavant (OSAN).

## Referències

* ↑ Bassas, Antoni. «Tres dècades de l'inici del “combat maulet”», 24-09-2018. [Consulta: 9 maig 2020].

## Enllaços externs

* Pàgina dedicada a recopilar cartells, fulls volants i adhesius de la Plataforma per la Unitat d'Acció
# Puig Gros (Alcanar)

El Puig Gros és una muntanya de 203 metres que es troba al municipi d'Alcanar, a la comarca del Montsià. Aquesta muntanya forma part de l'últim estrep meridional de la Serra del Montsià.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Comarca de Sierra Morena

Comarca de Sierra Morena és una comarca situada al nord de la província de Jaén (Andalusia). Una part significativa del seu territori forma part de la serralada de Sierra Morena. La capital, com a centre administratiu, és Linares. La població és de 105.640 habitants (INE 2006), té una superfície de 1.396,7 km², i una densitat de població de 75,6 hab/km².
# Comarca de Torrijos

La Comarca de Torrijos és una comarca de la província de Toledo situada a la zona nord de la província i amb Torrijos com a cap comarcal. A principis de la dècada del 2010 fou motiu de denúncia pel gran nombre d'enverinaments de fauna salvatge detectats a la comarca.

## Municipis

* Torrijos
* Fuensalida
* La Puebla de Montalbán
* Méntrida
* Cebolla (Toledo)
* Escalona del Alberche
* Santa Olalla (Toledo)
* Camarena
* Santa Cruz de Retamar
* Almorox
* Gerindote
* El Carpio de Tajo
* Novés
* Portillo de Toledo
* Malpica de Tajo
* El Casar de Escalona
* La Torre de Esteban Hambrán
* Escalonilla
* Quismondo
* Burujón
* Nombela
* La Mata (Toledo)
* Carmena
* Santo Domingo-Caudilla
* Villamiel de Toledo
* Arcicóllar
* Alcabón
* Hormigos
* Albarreal de Tajo
* Rielves
* Camarenilla
* Lucillos
* Montearagón
* Maqueda
* Domingo Pérez
* Huecas
* Los Cerralbos
* Barcience
* Carriches
* Otero
* Mesegar de Tajo
* Erustes
* Aldea en Cabo
* Paredes de Escalona
* Illán de Vacas

## Referències

* ↑ «La comarca de Torrijos en Toledo punto negro del veneno» (en castellà). Ecologistes en Acció, 25 març 2010. [Consulta: 22 agost 2021].
# Comarca de Trujillo

La Comarca de Trujillo és una comarca d'Extremadura situada a la província de Càceres. El cap comarcal és Trujillo. La resta de municipis que l'integren són: Abertura, Alcollarín, Almoharín, La Aldea del Obispo, Aldeacentenera, Almoharín, Campo Lugar, Conquista de la Sierra, Escurial, Garciaz, Herguijuela, Ibahernando, Jaraicejo, La Cumbre, Madrigalejo, Madroñera, Miajadas, Plasenzuela, Puerto de Santa Cruz, Robledillo de Trujillo, Ruanes, Santa Ana, Santa Cruz de la Sierra, Santa Marta de Magasca, Torrecillas de la Tiesa, Villamesías i Zorita.
# Protohip

Els protohips (Protohippus) són un gènere extint de mamífers perissodàctils de la família dels èquids que visqueren a Centreamèrica i Nord-amèrica durant el Miocè. Se n'han trobat restes fòssils a Costa Rica, els Estats Units i Mèxic. Eren aproximadament de la mateixa mida que un ase. El pes estimat de les diverses espècies que formen aquest grup és de 109 kg per a P. gidleyi, 127 kg per a P. pachyops, 126 kg per a P. perditus, 154 kg per a P. supremus i 94 kg per a P. vetus. El nom genèric Protohippus significa 'primer cavall' en llatí.

## Referències

* ↑ Prothero, 2017, p. 189.
* ↑ Shoemaker i Clauset, 2014, Taula S1.

## Bibliografia

* Prothero, D. R. The Princeton Field Guide to Prehistoric Mammals (en anglès). Princeton University Press, 2017. ISBN 978-0-691-15682-8.
* Shoemaker, L.; Clauset, A. «Body mass evolution and diversification within horses (family Equidae)» (en anglès). Ecology Letters, 17, 2, 2014, pàg. 211-220. DOI: 10.1111/ele.12221.
# Platja de Cadavéu

La platja de Cadavéu o La Ribeirona és una platja que es troba en el concejo asturià de Valdés, a Espanya. Forma part de la Costa occidental d'Astúries i està emmarcat al Paisatge Protegit de la Costa Occidental d'Astúries.

## Descripció

Està situada a uns dos quilòmetres del poble de Cadavéu, del que pren el nom, i en ella desemboca el rierol Frieira. El jaç està format per sorres clares de gra mitjà i el seu grau d'ocupació és alt.
Té una longitud aproximada de 400 metres i una superfície de gairebé 53.000 m² amb la marea baixa. S'arriba a ella des d'una desviació de l'N-632, travessant el poble en direcció a la costa. Es pot accedir en vehicle fins a la vora de la platja, ja que compta amb una zona habilitada per a l'estacionament que està molt bé senyalitzat des del poble. Durant la pleamar la sorra queda totalment submergida. Té una desembocadura fluvial. Quant als serveis disposa d'equip de vigilància, àrea de pícnic, neteja, dutxes i restaurants. La pesca recreativa és l'activitat més recomanada. Igualment és recomanada per a tota la família.
En 2002 va resultar afectada pels abocaments del Prestige, encara que ja no queden rastres d'aquell succés.

## Referències

* 1 2 3 http://sig.magrama.gob.es/93/ClienteWS/Guia-Playas/Default.aspx?nombre=PLAYAS_WEB&claves=DGC.PLAYAS.PLY_CO_PLAYA&valores=530 Arxivat 2015-04-02 a Wayback Machine.
* ↑ «Playa de Cadavedo / La Ribeirona... un enclave de enorme valor natural - GUÍA TURISMO ASTURIAS» (en castellà). GUÍA TURISMO ASTURIAS.
* ↑ «Playa de Cadavedo en Valdés, playas de Asturias.» (en espanyol europeu). [Consulta: 18 octubre 2018].
* ↑ del Río, Alejandro. Guía total de las playas de Asturias. 244 rincones para disfrutar de la costa asturiana (en castellà). Nobel, 2013, p. 90. ISBN 978-84-8459-669-1.

## Enllaços externs

* Wikimedia Commons alberga contingut multimèdia sobre Platja de CadavedoCommons.
* Informació sobre la platja
# Platja de Cal Cristià

La platja de Cal Cristià és una platja natural del municipi de San Pere Pescador (Alt Empordà), situada al golf de Roses, entre la platja de Can Sopa i la platja del Cortal de la Vila. És una de les vuit platges en les quals es divideix el front marítim de Sant Pere Pescador. Envoltada de dunes i vegetació mediterrània de poca altura, està enfront del càmping Aquarius. Té una longitud de 755 m i una amplada de 95 m, formada per sorres mitjanes, gruixudes, fines i graves.
Rep el nom de la masia Mas Cristià, situada dins del càmping Aquarius.
L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control quinzenal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent.

## Referències

* ↑ «Platja Cal Cristià». Ajuntament de Sant Pere Pescador.
* ↑ «Can Cristià». Catalunya.com.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
* ↑ «Platja de Cal Cristià-Cortal de la Vila». Agència Catalana de l'Aigua.
# Copa malawiana de futbol

La Copa malawiana de futbol és la principal competició futbolística per eliminatòries de Malawi. Va ser coneguda com a Challenge 555 Cup, FAM Cup (2005-2015) i FISD Challenge Cup (des de 2016).

## Historial

Font:

### Challenge 555 Cup

* 1984: Admarc Tigers
* 1985: Limbe Leaf Wanderers
* 1986: Limbe Leaf Wanderers
* 1987: Red Lions
* 1988: Silver Strikers
* 1989: MITCO FC
* 1990: Bata Bullets
* 1991: Nico
* 1992: MDC United
* 1993: Bata Bullets
* 1994-1995: No es disputà
* 1996: Bata Bullets
* 1997: Limbe Leaf Wanderers

### FAM Cup

* 2005: MTL Wanderers 1-1 Tigers [pr, 5-4 (5-3?) pen]
* 2006: No es disputà
* 2007: Silver Strikers 1-0 ESCOM United
* 2008: Moyale Barracks 1-1 Bullets [pr, 5-4 pen]
* 2009: Tigers 0-0 CIVO United [pr, 7-6 pen]
* 2010: Moyale Barracks 0-0 CIVO United [pr, 5-3 pen]
* 2011: Blue Eagles 2-1 Moyale Barracks
* 2012: Mighty Wanderers 2-0 Silver Strikers
* 2013: Mighty Wanderers 1-0 Silver Strikers
* 2014: Silver Strikers 1-0 Tigers
* 2015: CIVO United 1-0 Mighty Wanderers

### FISD Challenge Cup

* 2016: Mighty Wanderers 0-0 Kamuzu Barracks [4-3 pen]
* 2017: Kamuzu Barracks 1-0 Moyale Barracks
* 2018: Mighty Wanderers 3-2 Silver Strikers
* 2019: Blue Eagles 1-1 Kamuzu Barracks [4-2 pen]

## Referències

* ↑ «Malawi - List of Cup Winners». RSSSF. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ Mighty Wanderers lift FISD Cup: Gives KB capital punishment
* ↑ Kamuzu Barracks win 2017 FISD Challenge Cup
* ↑ Nomads Xmas joy with FISD Challenge Cup win
* ↑ Soldiers detained: Blue Eagles crowned FISD Challenge Cup champions
# Comitè de Membres de l'Assemblea Constituent

El Komutx (Comitè de Membres de l'Assemblea Constituent - Komitet Txlénov Utxredítelnogo Sobrània) es va formar el juny de 1918 després de l'ocupació de Samara per la Legió Txeca. Era un govern de centreesquerra dirigit per Vladímir Volski, i pretenia representar tot Rússia. Va adoptar una bandera vermella amb la inscripció "Poder al poble. Poder a l'Assemblea Constituent!" (Vlast narodu. Vlast Utxredítelnogu Sobràniu!). La bandera de l'exèrcit era l'anomenada bandera de Sant Jordi (franges horitzontals, tres de negres i dues de groc taronja). Després que els txecs deixessin la lluita a primera línia, els bolxevics van amenaçar Samara. Des del setembre de 1918 el Komutx va deixar de ser el Comitè per convertir-se en el Congrés. Avançat l'any 1918, el Congrés va fugir a Omsk, on al novembre hi va prendre el poder l'almirall Koltxak, amb la qual cosa va acabar la seva activitat.
# Pàkhatxi

Pàkhatxi (en rus: Пахачи) és un poble del krai de Kamtxatka, a Rússia, que el 2021 tenia 289 habitants. Pertany al districte de Tilítxiki.

## Referències

* ↑ «Закон Корякского автономного округа от 02 декабря 2004 года N 365-оз «О наделении статусом и определении административных центров муниципальных образований Корякского автономного округа»». Arxivat de l'original el 2020-12-07. [Consulta: 19 novembre 2020].
# Pàlkino

Pàlkino (en rus: Палкино) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Pskov, a Rússia, segons el cens del 2021 tenia 2.870 habitants. És el centre administratiu del districte (raion) homònim.

## Referències

* ↑ «Инвестиционный паспорт муниципального района «Кобяйский улус (район)» Республики Саха (Якутия)». Официальный информационный портал Республик Саха (Якутия). Arxivat de l'original el 2019-10-17. [Consulta: 17 octubre 2019].
* ↑ «Географические и природные условия». Официальный информационный портал Республик Саха (Якутия).
# Pàmfia

Pàmfia en llatí Pamphia, en grec antic Παμφία) era una ciutat d'Etòlia.
Estava situada a la via que unia Metapa i Terme, a uns 30 estadis de cadascuna. L'any 218 aC Filip V de Macedònia la va incendiar, quan, segons Polibi, va organitzar la primera invasió a Etòlia i va anar a conquerir Terme. Després de passar per Metapa, va cremar la ciutat de Pàmfia.

## Referències

* ↑ Polibi. Històries, V, 8,13
* ↑ Smith, William (ed.). «Pamphia». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 21 juliol 2021].
# Província de Béni Mellal

La província de Beni Mellal (en àrab إقليم بني ملال, iqlīm Banī Mallāl; en amazic ⵜⴰⵙⴳⴰ ⵏ ⴰⵢⵜ ⵎⵍⵍⴰⵍ, tasga n Ayt Mllal) és una de les províncies del Marroc, fins 2015 part de la regió de Tadla-Azilal i actualment de la de Béni Mellal-Khénifra. Té una superfície de 6.638 km² i 946.018 habitants censats en 2004. La capital és Beni Mellal.

## Divisió administrativa

La província de Beni Mellal consta de 4 municipis i 18 comunes:
| Nucli de població | Habitants | Habitants |
| Nucli de població | 2. Setembre 1994 | 2. Setembre 2004 |
| Beni Mellal (M) | 140.212 | 163.286 |
| El Ksiba (M) | 15.355 | 18.481 |
| Kasba Tadla (M) | 36.570 | 40.898 |
| Zaouiat Cheikh (M) | 19.906 | 22.728 |
| Aghbala | 11.754 | 12.400 |
| Ait Oum el Bekht | 9.531 | 9.893 |
| Boutferda | 5.452 | 6.333 |
| Dir El Ksiba | 19.559 | 19.130 |
| Foum El Anceur | 10.190 | 13.795 |
| Foum Oudi | 7.194 | 7.802 |
| Guettaya | 14.701 | 14.621 |
| Naour | 6.409 | 6.433 |
| Oulad Gnaou (Ouled Gnaou) | 10.708 | 11.256 |
| Oulad M'Barek (Ouled M’Barek) | 15.578 | 17.578 |
| Oulad Said L'Oued (Ouled Said L'Oued) | 12.454 | 13.618 |
| Oulad Yaich (Ouled Yaich) | 26.744 | 27.773 |
| Oulad Youssef (Ouled Youssef) | 11.598 | 12.804 |
| Semguet | 10.786 | 11.122 |
| Sidi Jaber | 17.961 | 18.678 |
| Taghzirt | 18.046 | 18.942 |
| Tanougha | 9.412 | 10.874 |
| Tizi N'Isly | 6.003 | 10.060 |

## Referències

* ↑ «Cens general de població 2004» ( PDF) (en (francès)). Arxivat de l'original el 2010-06-01. [Consulta: 10 juliol 2016].
# Cryptic Studios

Cryptic Studios és una empresa de videojocs de Los Gatos, Califòrnia, se centra en el mercat dels jocs de rol massius.

## Història

La companyia va ser creada el juny del 2000 per Michael Lewis i Rick Dakan.
El 2000, Lewis va vendre la seva empresa, Stellar Semiconductor, Inc, a Broadcom Corporation. Amb el suport financer de Lewis i l'experiència de Rogers, el grup fundà Cryptic Studios. L'escriptor de videojocs de rol Jack Emmert es va unir a l'equip per ajudar en el procés creatiu.
El 9 de desembre de 2008, Atari va fer pública la notícia de la seva adquisició de Cryptic Studios.

## Jocs amb més èxit

* City of Heroes
* City of Villans
* Star Trek Online
* Champions Online

## Referències

* ↑ Atari acquires Cryptic Studios

## Enllaços externs

* Cryptic Studios, web oficial(anglès)
# Conga

La conga és el nom d'un instrument de percussió en forma de tambor d'origen cubà d'ascendència africana, alhora que rep la mateixa denominació d'un estil de ball de la música llatina
El nom de "conga" es va originar a la dècada dels anys 50 del segle XX a Nova York quan músics cubans i novaiorquesos van fusionar els estils Son i Jazz creant la salsa. El nom en Cuba és tumbadora.
La conga, també coneguda com a tumbadora, és un tambor alt, estret i d'un sol cap. Les congues es fan com a barrils i es classifiquen en tres tipus: quinto (tambor de plom, més alt), tres dos o tres golpes (mitjans) i tumba o salidor (més baix). Les congues es van utilitzar originalment en gèneres musicals afrocubans com la conga (d'aquí el seu nom) i la rumba, on cada bateria tocava un sol tambor. Després de nombroses innovacions en la bateria i la construcció de la conga durant mitjans segle xx, així com la seva internacionalització, es va fer cada cop més habitual que els bateries toquessin dos o tres tambors. Les congues s'han convertit en un instrument popular en moltes formes de música llatina com el son (quan la toquen conjunts), la descarga, el jazz afrocubà, la salsa, el songo, el merengue i el rock llatí.
Encara que es desconeixen els orígens exactes del tambor de conga, els investigadors coincideixen que va ser desenvolupat per cubans d'ascendència africana a finals del segle xix o principis del segle xx. Es creu que els seus avantpassats directes són els yuka i makuta (d'origen bantú) i els tambors bembé (d'origen ioruba). A Cuba i Amèrica Llatina, les congues es toquen principalment com a tambors de mà. A la calipso i la soca de Trinidad, les congues són colpejades de vegades amb masos, mentre que als Congos, sovint se'ls colpeja amb una mà i un mall.

## Referències

* ↑ «conga». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 20 agost 2022].
* ↑ Sfetcu, Nicolae. The Music Sound (en anglès). Nicolae Sfetcu, 2014-05-07.
* ↑ Warden, Nolan «A History of Conga Drum». Perssuasive Notes, 2005, pàg. 8-15.
* ↑ Kalani. All about congas: everything you need to know to start playing now (en anglès). Alfred Music Publishing, 2003, p. 17. ISBN 978-0-7390-3349-4.
Viccionari
# Cong Weixi

Cong Weixi (Zunhua, Hebei, 1933 - Xangai 29 d'octubre de 2019) va ser un escriptor xinès. Represaliat pel Moviment Antidretà el 1957 va haver d'exiliar-se al camp i dedicar-se a feines agrícoles i fins al 1978 no va poder tornar a Pequín. Va escriure Un matí assolellat (1954), El matí es trenca sobre el riu del sud (1955) i La magnòlia tacada de sang (1979).
Part de la seva obra s'ha inclòs com representativa del moviment anomenat "Literatura de les cicatrius".

## Referències

* ↑ «Cong Weixi». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «chinese-shortstories.com». [Consulta: 16 novembre 2020].
# Cosmes Mestre

Cosmes Mestre (en llatí Cosmas Magister, en grec Κοσμᾶς) fou un jurista grecoromà que va rebé el seu sobrenom perquè fou magister officiorum sota Romà I (919-944).
L'emperador el va utilitzar per compilar diverses lleis. Aquestes lleis dividides en 50 títols foren compilades entre 919 i 920 sota el nom ἐκλογὴ νόμων τῶν ἐν ἐπιτόμῳ ἐκτιθεμένων. Va publicar també algunes Novellae de l'emperador Romà. Jordi Cedrè l'esmenta com a patricius i logotheta hippodromi (l'hipòdrom era el nom de la cort superior de justícia).

## Referències

* ↑ Cosmas a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 865
# Cóp

Un cóp, badoc, badoquera, llecadora o nyacadora, despenjafigues, collidora o pampofígol/pampofigo (o pàmpol-fígol/pàmpol-figo), és una ferramenta agrícola manual per a collir figues.
Consisteix en una canya que presenta un cap badat i obert per una pedra formant un recipient per a collir bacores i figues de les branques altes fent girar el cóp.
Un despenjafigues és una versió un xic més perfeccionada, feta d'una làmina de ferro en forma d'embut capgirat i enmanegada; la part superior, de diàmetre més gran, és retallada en dents de serra grossa per a poder, del terra estant, trencar la cua de les figues simplement accionant-ne el mànec, fet d'una canya o d'una perxa de fusta.
Es tracta d'una utilització curiosa i minoritària de la canya, que sense haver de pujar a dalt de l'arbre, permet de collir molts dels fruits que es fan a la part exterior de les branques a una alçària que els fa inaccessibles, puix que les figueres són arbres d'una grandària considerable.

## Fabricació

D'una canya pelada i gruixuda hom en talla el cap a prop de 10 o 12 dits del darrer nus. Aquest extrem s'ha d'obrir en 6 o 8 parts iguals. Es pot utilitzar el falçó o un trinxet i tallar amb cura, o cruiar la canya amb una pedra més gruixuda que el forat de la canya mateixa, introduint-la a la força. La pedra amb què s'ha cruiat la canya restarà dins (o se n'hi ficarà una si ha estat tallada amb el falçó) per tal que la canya mantinga els seus dits oberts. També caldrà lligar bé la pedra als dits oberts de la canya perquè no s'obrin més i no cedesquin quan s'agafen els fruits.

## Vegeu també

* Figa
* Figuera
* Civader

## Referències

* ↑ DCVB/ Arxivat 2004-08-26 a Wayback Machine.Cóp
* ↑ DCVB/ Arxivat 2004-08-26 a Wayback Machine.Badoc
* ↑ DCVB: Badoquera.
* ↑ DCVB/ Arxivat 2004-08-26 a Wayback Machine.Llecadora
* ↑ «Herramientas de payés: Nyacadora » IBIZAISLA.ES» (en castellà). IBIZAISLA.ES, 10-11-2010.
* ↑ «Diccionari català-valencià-balear». [Consulta: 20 juny 2020].
* ↑ DCVB/ Arxivat 2004-08-26 a Wayback Machine.Pampofigo
* 1 2 «Els solcs de la memòria. El cóp». Llauradors de la terra, pàg. 18 [Consulta: 24 gener 2015].
* ↑ «Llecadora». Diccionari d'agricultura. Conselleria de Presidència Agricultura i Pesca [Palma], 2011, pàg. 114 [Consulta: 26 gener 2015].
* ↑ Julià Bordera Calatayud. «Aproximació a les varietats de figuera de la Vall d'Albaida. Cóp». Galgoni.com. [Consulta: 26 gener 2015].
* ↑ «Per fer una llecadora». El rebost de Can Uep (PGM 19). Coses amb canyes, 26-01-2015, pàg. 1.

## Enllaços externs

* La nyacadora
Viccionari
# Ranieri Mazzilli

Pascoal Ranieri Mazzilli (Caconde, 27 d'abril de 1910 — São Paulo 21 d'abril de 1975) va ser un advocat, periodista i polític brasiler, havent estat president de Brasil en dos moments durant el 17° període del Govern Republicà. El primer, després de la renúncia del titular Jânio Quadros, i durant l'absència del vicepresident João Goulart, que estava en visita oficial a la República Popular de la Xina. En aquest període, Mazzilli va governar el país durant catorze dies, de 25 d'agost a 8 de setembre de 1961. Mazzilli va governar Brasil, per segona vegada, de 2 d'abril de 1964 fins a 15 d'abril de 1964, nomenat per la Junta Militar Provisional que governava el país des del cop d'estat del 1r d'abril.

## Referències

* ↑ Koifman, Fabio. Presidentes do Brasil: De Deodoro a FHC (en portuguès). RIO. ISBN 978-0-00-054147-5.
* ↑ A República e a História dos Presidentes do Brasil (en portuguès). Discovery Publicações, 2019. ISBN 978-85-8417-141-5.
* ↑ Vizeu, Rodrigo. Os presidentes: a história dos que mandaram e desmandaram no Brasil, de Deodoro a Bolsonaro (en portuguès). HarperCollins Brasil, 2019. ISBN 978-85-9508-639-5.