OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Parany de Bobby Fischer

| | a | b | c | d | e | f | g | h | |
| 8 | | | | | | | | | 8 |
| 7 | | | | | | | | | 7 |
| 6 | | | | | | | | | 6 |
| 5 | | | | | | | | | 5 |
| 4 | | | | | | | | | 4 |
| 3 | | | | | | | | | 3 |
| 2 | | | | | | | | | 2 |
| 1 | | | | | | | | | 1 |
| | a | b | c | d | e | f | g | h | |
El Parany de Bobby Fischer és un parany d'obertura, dins de la defensa siciliana. Pren el nom del brillant jugador d'escacs Bobby Fischer.

## Anàlisi

1. e4 c5
    La defensa siciliana, una de les millors defenses per les negres.
2. Cf3 Cc6
    És la variant del drac accelerat de la defensa siciliana.
3. d4 cxd4 4. Cxd4 g6
    El moviment de les negres és el típic en el drac accelerat.
5. Cc3 Ag7
    Les negres ara controlen la gran diagonal i de seguida podran desenvolupar les altres peces.
6. Ad3 Cf6 7. Ac4 0-0 8. Ab3
    Fischer juga Ab3 perquè li agradava molt posar l'alfil en aquesta casella i vigilar així el peó de f7. A més, aquí Fischer té preparat el parany: es tracte d'atraure el cavall de les negres a a5.
8... Ca5?
    I les negres cauen en el parany.
9. e5
    Ara el cavall de les negres de f6 té poques opcions d'escapar-se. Si 9. ... Ch5 10.g4, si 9... Cg4 10.Dxg4 i si 9... Cd5 10. Cxd5, per tant el millor lloc és:
9... Ce8
    Únic lloc pel cavall. No seria bona tampoc 9... Cxb3 ja que les blanques aconsegueixen avantatge amb 10. exf6 Cxa1 11. fxg7 Cxc2 12. Dxc2 Rxg7
10. Axf7! (vegeu diagrama)
    El peó de f7 ha de ser capturat per completar el parany.
| | a | b | c | d | e | f | g | h | |
| 8 | | | | | | | | | 8 |
| 7 | | | | | | | | | 7 |
| 6 | | | | | | | | | 6 |
| 5 | | | | | | | | | 5 |
| 4 | | | | | | | | | 4 |
| 3 | | | | | | | | | 3 |
| 2 | | | | | | | | | 2 |
| 1 | | | | | | | | | 1 |
| | a | b | c | d | e | f | g | h | |
10. ... Txf7 11. Ce6!
    Ara la dama de les negres està amenaçada pel cavall i atrapada. A les tres caselles úniques on pot anar, és capturada o bé pel cavall o bé per l'alfil d'e3. D'aquesta manera les negres perden la seva dama. Si 10... Rxf7 les blanques continuarien de la mateixa forma: 11. Ce6 i si 11... Rxe6 12. Dd5+ Rf5 i amb escac i mat immediat.

## Partides

* Robert James Fischer vs Samuel Reshevsky, Campionat dels EUA, 1958/59

## Referències

* ↑ «Parany de Fischer». thechesswebsite.com. [Consulta: 20 agost 2014].
* ↑ «Anotacions del Parany de Fischer». http://gameknot.com.+[Consulta: 20 agost 2014].
# Fernando Álvarez Martínez

Fernando Álvarez Martínez (Medina de Pomar, 30 de maig de 1814 - Madrid, 6 de novembre de 1883) va ser un polític espanyol, ministre durant el regnat d'Isabel II d'Espanya.

## Biografia

Estudia Filosofia en Burgos i Dret en Valladolid, i va lluitar a la primera guerra carlina en la Companyia Minerva, dirigida per Claudio Moyano Samaniego. En 1843 és nomenat Sotssecretari del Ministeri de Gracia i Justícia.
Des de 1844 fou elegit diputat a Corts per Burgos adscrit al Partit Moderat. En 1857 va ingressar a la Reial Acadèmia de Ciències Morals i Polítiques, de la que en serà secretari del 1878 fins a la seva mort. En 1840 fou nomenat secretari de l'Ateneo de Madrid. També va publicar articles a l'Enciclopedia Española de Derecho y Administración, dirigida per Lorenzo Arrazola.
Ja a l'octubre de 1857 ocupa interinament la cartera de Gracia i Justícia durant el curt govern de Francisco Armero Peñaranda, i que ocuparà de forma titular entre gener i març de 1864 en el gabinet de Lorenzo Arrazola García. En març de 1865 fou designat president del Congrés dels Diputats, càrrec que ocuparà fins a juliol del mateix any. A les eleccions generals espanyoles de 1869 fou elegit diputat per Briviesca, però dimití al cap de poc.
Amb la restauració borbònica fou escollit novament diputat pel districte de Villarcayo a les eleccions generals espanyoles de 1876, i és nomenat president del Tribunal de Comptes fins a la seva defunció.

## Referències

* ↑ Fernando Álvarez Martínez. Abogado, académico, articulista y político. Arxivat 2015-12-22 a Wayback Machine., Real Academia de la Historia
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ Medalla 26 Arxivat 2015-12-22 a Wayback Machine. de la RACYMP
# Srinagar (Uttarakhand)

Srinagar és una ciutat i municipalitat de l'Índia, a l'estat d'Uttarakhand, districte de Pauri Garhwal a la riba del riu Alaknanda. Al cens del 2001 constava una població de 19.861 habitants. Fou la ciutat principal del districte de Garhwal i la capital del regne de Garhwal.

## Enllaços externs

* Imatges de Srinagar i llocs propers Arxivat 2011-05-19 a Wayback Machine.
* Srinagar Garhwal, Uttarakhand Himàlaia
* Srinagar campus de HNBGU
# Evermannia longipinnis

Evermannia longipinnis és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima tropical i demersal.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic oriental central: la Baixa Califòrnia (el Golf de Califòrnia).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Jordan D. S., 1895. Description of Evermannia, a new genus of gobioid fishes. Proc. Calif. Acad. Sci. (Ser. 2) v. 4. 592.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ «Evermannia longipinnis». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Hoese, D.F., 1995. Gobiidae. Gobios, chanquetes y guasetas. p. 1129-1135. A: W. Fischer, F. Krupp, W. Schneider, C. Sommer, K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) Guia FAO para Identificación de Especies para los Fines de la Pesca. Pacífico Centro-Oriental. 3 Vols. FAO, Roma.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Nelson, J.S., E.J. Crossman, H. Espinosa-Pérez, L.T. Findley, C.R. Gilbert, R.N. Lea i J.D. Williams, 2004. Common and scientific names of fishes from the United States, Canada, and Mexico. American Fisheries Society, Special Publication 29, Bethesda, Maryland, Estats Units.
* 伍汉霖. 拉汉世界鱼类系统名典 (en xinès). 中国海洋大学出版社, 2017. ISBN 978-7-5670-1538-8.
# Villa Maria (Colera)

Villa Maria és una casa del municipi de Colera (Alt Empordà) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És situada dins del nucli urbà de la població de Colera, a la banda de llevant del poble i delimitada pels carrers dels Horts i Francesc Ribera.
Edifici cantoner de planta rectangular, format per dos cossos adossats, amb la coberta de teula de dues vessants i distribuït en planta baixa i dos pisos. Presenta un cos sobrealçat situat a la cantonada nord-est, amb teulada de cinc vessants i sortida a un petit terrat posterior. Les obertures de l'edifici són rectangulars i presenten un emmarcament d'obra arrebossat, pintat de color grana. De la façana principal destaca la balconada situada al primer pis, amb la llosana rectangular motllurada, amb la data d'inauguració de la construcció, 1859. El finestral de sortida, d'obertura rectangular, està disposat a manera de tribuna, amb dos portals de sortida als laterals de la finestra. A la cantonada nord-est de l'edifici, coincidint amb el cos destacat de la construcció, hi ha dos balcons més exempts, amb les llosanes semicirculars i baranes de ferro treballades. Al seu costat destaca un gran mural pintat. Al parament de la cantonada sud-est hi ha el nom de l'edifici també pintat.
La construcció està arrebossada i pintada de color groc, amb un sòcol de pedra a la planta baixa.

## Història

Casa construïda vers els 1859, tal como ho testimonia la data pintada en blanc sobre l'entrada principal.

## Referències

* 1 2 3 4 «Villa Maria». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2014].
# Simeó Estilita Tercer

Simeó Estilita Tercer (grec antic: Συμεών o Συμεάνης, llatí: Symeon o Simeon Stylites Tertius) va ser un asceta que va viure probablement al segle vii, considerat el tercer Simeó Estilita o Sant del Pilar. És venerat com a sant per les esglésies ortodoxa grega i copta. És considerat Presbyter et Archimandrita i la seva memòria se celebra el 26 o 27 de juliol.
Podria ser el mateix personatge que Joan Mosc anomena Simeó Estilita d'Egea, que vivia a Ayas (Cilícia, antiga Aegea) i de qui diu que va morir a causa d'un llamp. També pot ser l'anomenat Simeó Monjo Confessor de Sicília (segurament un error per Cilícia) esmentat a un Martyrologium llatí i que celebra la seva festa el 27 de juliol. Possiblement va viure al segle vii, però no se sap del cert. El fet que ortodoxos i coptes el venerin podria indicar que va viure abans del cisma entre les dues esglésies, que es va produir l'any 451.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Symeon Stylites Tertius». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 4 octubre 2022].
# Yeager

Yeager és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 67 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Yeager tenia 67 habitants, 27 habitatges, i 16 famílies. La densitat de població era de 136,2 habitants per km².
Dels 27 habitatges en un 18,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,4% hi vivien parelles casades, en un 14,8% dones solteres, i en un 40,7% no eren unitats familiars. En el 33,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,48 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,31.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16,4% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 23,9% entre 25 i 44, un 34,3% de 45 a 60 i un 17,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 13.125 $ i la renda mediana per família de 16.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 12.500 $ mentre que les dones 18.750 $. La renda per capita de la població era de 6.438 $. Entorn del 15,4% de les famílies i el 26,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Yeager». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Yeager». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Şeqaqî

Şeqaqî (pot aparèixer també com a Shaqaqi, Shakaki o Shikaghi) és una important tribu kurda en gran part turquificada, de l'Azerbaidjan iranià. Fou una confederació tribal entre el llac Urmia i el llac Van que formaven quatre tribus kurdes. A vegades se'ls confon amb la tribu Shakak de la que serien una part. Viuen entre Miandoab, Mianeh i les muntanyes Elburz i formen un pont entre els territoris kurds a les muntanyes Zagros i els nuclis kurds a les muntanyes Elburz de Daylam, Gilan, Rustamdar i Mazanderan. Al segle xv vivien al riu Mughan. Al segle xix vuit mil famílies (uns 50.000) vivien en territori rus. Van servir a la infanteria del príncep qajar Abbas Mirza. En aquest temps ja parlaven majoritàriament el turc i eren xiïtes, sent en total uns 300.000. Avui dia només alguns vells encara parlen kurd i la resta parlen àzeri. Grups d'aquesta tribu es van establir a Síria (muntanyes de la costa), Líban i Palestina en segles passats. Els Jumblat del Shuf són la família més coneguda, i altres notables són els Atrash i els Gibran, si bé avui dia estan assimilats als àrabs.

## Referències

* ↑ A. Dupré, Voyage en Perse, París, 1819.
# Fernando Álvarez de la Campa

Fernando Álvarez de la Campa Arumí (Avilés, 14 de juny de 1869 - Barcelona, 17 d'abril de 1939) fou un militar espanyol. Assolí el grau de tinent coronel de l'exèrcit espanyol en 1921.
Després d'haver estat destinat a l'Havana fou destinat a Barcelona, on el 1908 fou nomenat cap de la Secció de Justícia de la Capitania General de Catalunya.
Fou el primer alcalde de Barcelona nomenat per la Dictadura de Primo de Rivera del 21 d'octubre de 1923 a setembre de 1924. Durant el seu mandat va acabar les obres del Palau Reial de Pedralbes i començà l'obertura de l'avinguda Diagonal. També fou comissari regi i president del Consorci de la Zona Franca en 1925. En 1927 el ministre José Calvo Sotelo el va nomenar interventor de la Borsa de Barcelona i el 1931 fou nomenat vicepresident de la Junta Consultiva del Reial Club Nàutic de Barcelona.
Ja retirat, l'abril de 1933, formà part de la directiva de Dreta de Catalunya, encapçalada aleshores per Josep Bertran i Güell, amb les que es va presentar a les eleccions generals espanyoles de 1933, però no fou escollit. Durant la guerra civil espanyola va romandre amagat a Barcelona i quan acabà el conflicte col·laborà amb el nou regidor franquista Aureli Joaniquet i Extremo.

## Referències

* ↑ Necrològica a l'ABC, 18 d'abril de 1939
* ↑ Julià Cèlia Canyelles. Els governs de la ciutat de Barcelona (1875-1930). Ajuntament de Barcelona, 2013, p. 105. ISBN 978-84-9850-461-3.
* ↑ L'Anticatalanisme del Diari ABC (1916-1936) per Jaume Medina, p. 187
# Mexico Beach

Mexico Beach és una població dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 1.017 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mexico Beach tenia 1.017 habitants, 526 habitatges, i 319 famílies. La densitat de població era de 299,7 habitants/km².
Dels 526 habitatges en un 11,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,4% hi vivien parelles casades, en un 5,3% dones solteres, i en un 39,2% no eren unitats familiars. En el 33,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,93 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,42.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 11,1% tenia menys de 18 anys, un 3,9% entre 18 i 24, un 19,8% entre 25 i 44, un 34,8% de 45 a 60 i un 30,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 54 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.950 $ i la renda mediana per família de 40.163 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.278 $ mentre que les dones 23.125 $. La renda per capita de la població era de 22.871 $. Entorn del 8,1% de les famílies i l'11,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mexico Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mexico Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Fetitxisme

Fetitxisme (del llatí, facticius, «artificial», i portuguès feitiço, «magia», «mania»; i del francès fétiche) és la devoció cap als objectes materials, anomenats fetitxes. El fetitxisme és una forma de creença o pràctica religiosa en la qual es considera que certs objectes tenen poders màgics o sobrenaturals i que protegeixen el portador o les persones de les forces naturals. Els amulets també són considerats fetitxes.

## Història

La paraula fetitxe ve de "feitiço", terme portuguès que significa 'màgia' o 'encís'. El terme va ser donat a conèixer a Europa per l'erudit francès Charles de Brosses el 1757, mentre comparava la religió d'Àfrica occidental amb els aspectes màgics de la religió de l'antic Egipte. La sang és comunament considerada un poderós fetitxe o ingredient per a la seva elaboració, i en algunes parts d'Àfrica el pèl dels blancs.
Però també els fetitxes són elements importants en totes les cultures primitives de tot el món. Ell i altres estudiosos del segle xviii usaven el concepte per a aplicar la teoria de l'evolució en la religió. En la seva teoria de l'evolució de la religió, de Brosses va proposar que el fetitxisme és l'estat més primitiu de la religió, seguit pels estats de politeisme i monoteisme, que representen una progressiva abstracció del pensament. En el segle xix, filòsofs com Herbert Spencer van rebutjar la teoria de de Brosses que el fetitxisme era la "religió original". En el mateix segle, antropòlegs i erudits de la religió comparativa, com I. B. Tylor i J. F. McLennan, van desenvolupar les teories de l'animisme i el totemisme per a explicar el fetitxisme. Tylor i McLennan sostenen que el concepte del fetitxisme permet als historiadors de la religió desplaçar l'atenció de les relacions entre les persones i Déu a les relacions entre les persones i els objectes materials. Vegeu fetitxisme religiós.

## Altres usos del terme

* En el segle xix, Karl Marx va usar el terme per a descriure el fetitxisme de la mercaderia com un dels components importants del capitalisme.
* Més tard, Sigmund Freud va usar el concepte per a descriure una forma de parafilia on el subjecte d'afecte és, o és representat, per un objecte o una part del cos d'una persona; vegeu fetitxisme sexual.
* També els objectes usats en la pràctica del sadomasoquisme són fetitxes.
* En el jocs de rol Werewolf: The Apocalypse, els fetitxes són armes i altres articles amb esperits lligats a aquests, que els permeten fer coses extraordinàries.

## Referències

* ↑ «fetitxisme». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ «Fetitxisme». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Entrada "fetitxisme" al DDLC Institut d'Estudis Catalans
# Villa Maria (la Palma de Cervelló)

Villa Maria és una obra de la Palma de Cervelló (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa de planta rectangular coronada per una barana de terrat on destaca, al centre, un muret d'acabament ondulat amb òcul centrat on es pot llegir: "1934 VILLA MARIA".
Tant la porta com les dues finestres que la centren mostren, a la part superior, decoració de tipus clàssic-barroc: una cartel·la a les finestres i una garlanda amb cartel·les contraposades sobre la porta.

## Referències

* 1 2 «Villa Maria». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 23 gener 2019].
# Simetrodonts

Els simetrodonts (Symmetrodonta, del grec symmetros, 'simètric', i odont-, declinació d'odous, 'dent') són un grup primitiu de mamífers del Mesozoic, caracteritzats per l'aspecte triangular de les dents molars en la vista d'oclusió (de cim) i l'absència d'un talònid ben desenvolupat. Els simetrodonts tradicionals sorgiren en el final del Triàsic en Cretaci i els seus fòssils poden ser trobats a Nord-amèrica, Sud-amèrica, Europa, Àfrica i Àsia. Malgrat la seva extensa distribució els registres fòssils són escassos. Anteriorment eren inclosos en la subclasse Prototheria.

## Grups inclosos

    Els simetrodonts són considerats un grup parafilètic. La llista següent mostra els tàxons que incloïa abans que se'n demostrés el parafiletisme.
* Ordre SYMMETRODONTA
** Gènere Manchurodon
** Gènere Trishulotherium
** Família Kuehneotheriidae Kermack, Kermack i Mussett, 1968
*** Gènere Kuehneotherium Kermack, Kermack i Mussett, 1968
*** Gènere Delsatia Sigogneau-Russell i Godefroit, 1997
*** Gènere Kotatherium Datta, 1981
** Família Tinodontidae
*** Gènere Tinodon
*** Gènere Yermakia
** Superfamilia Spalacotherioidea Prothero, 1981 - veritables Simetrodontes
*** Família Zhangheotheriidae Rougier, Ji i Novacek, 2003
**** Gènere Zhangheotherium Hu, Wang, Luo i Li, 1997
**** Gènere Maotherium Rougier, Ji i Novacek, 2003
*** Família Spalacotheriidae Marsh, 1887
**** Gènere Spalacotherium Owen, 1854
**** Gènere Shalbaatar Nessov, 1997 (discutit)
*** Família Spalacolestidae Cifelli i Madsen, 1999
**** Gènere Symmetrolestes Tsubamoto i Rougier, 2004
**** Gènere Akidolestes Li i Luo, 2006
**** Gènere Henshanlestes Hu, Fox, Wang i Li, 2005
**** Gènere Spalacotheroides Patterson, 1955
**** Gènere Spalacolestes Cifelli i Madsen, 1999
**** Gènere Spalacotheridium Cifelli, 1990
**** Gènere Symmetrodontoides Fox, 1976
# Pics de Comaltes

El Pic de Comaltes és una muntanya que es troba en el terme municipal de la Vall de Boí a l'Alta Ribagorça, dins del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici.
El pic de 2.781,0 metres està situat a l'oest del Bony d'Aigüissi, a la carena que separa la Vall de Comalesbienes al nord i Comaltes al sud.
A la carena hi ha altres tres pics de menor alçada que juntament amb el principal, constitueixen els Pics de Comaltes: l'occidental de 2.765,4 metres, a l'est del principal; un de 2.768,0 metres, a l'oest; i el més oriental de 2,770,4 metres,tancant la carena. Aquest últim també és el punt més alt de la carena que limita Comaltes (a l'oest) i Aigüissi (a l'est).

## Rutes

Des del km 18 de la carretera L-500, anant a buscar la carena del Serrat del Colomer al sud-est, i carenant cap al nord-est pel serrat, el Campo, Tuc del Coll Arenós i Coll Arenós.

## Referències

* ↑ ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Pic de Comaltes. [Consulta: 04/05/2013]
* ↑ Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)

## Bibliografia

* Editorial Alpina. Vall de Boí, Aigüestortes [mapa], 1:25.000. Cartografia de Instituto Geográfico Nacional (CNIG). (2021)
* Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000. Cartografia de Instituto Geográfico Nacional (CNIG). (2021)
* Institut Cartogràfic de Catalunya. Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici [mapa], Segona edició, 1:25.000. (abril 1998)
# Yeagertown

Yeagertown és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 1.035 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Yeagertown tenia 1.035 habitants, 416 habitatges, i 299 famílies. La densitat de població era de 850,2 habitants per km².
Dels 416 habitatges en un 33,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57% hi vivien parelles casades, en un 11,3% dones solteres, i en un 27,9% no eren unitats familiars. En el 24,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 28,9% entre 25 i 44, un 25,4% de 45 a 60 i un 13,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.170 $ i la renda mediana per família de 45.547 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.047 $ mentre que les dones 21.429 $. La renda per capita de la població era de 16.130 $. Entorn del 8,4% de les famílies i el 9,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Yeagertown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Yeagertown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.