OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pont de Tragó de Noguera

El pont de Tragó de Noguera era un pont de Tragó de Noguera al municipi d'Os de Balaguer (Noguera) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Del pont es conserven els muntants dels dos extrems assentats directament sobre la roca natural, i una de les arcades centrals (segurament en tenia 4) amb arc de mig punt adovellat. A partir dels trams conservats sabem que tenia 3m. d'amplada incloent-hi les baranes. En la zona de l'arcada es conserva una alçada màxima de 5'50m. mentre que l'obertura de l'ull és de 7'50m.

## Història

L'única referència d'aquest pont és la que apareix en un document de l'arxiu d'Àger per la qual un tal Pere de Tartareu, el 5 de gener del 1156, llegà un morabatí al pont de Balaguer, dos al de Tragó i un al de Corbins, si aquest es construïa. Aquest pont romànic fou destruït per una riuada durant la segona guerra carlina. Durant els anys seixanta, el pont va quedar negat per les aigües de l'embassament de Santa Anna.

## Referències

* 1 2 «Pont de Tragó de Noguera». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 setembre 2015].
La fotografia y l'emplaçament corresponen al pont "penjat" que es va construir a finals del s. XIX, construit després que una riuada fes malbé el romànic i era a uns 500m agües amunt del darrer en la confluència del barranc de la Barbuixera.
# Portada/article setembre 3
## Shōgun

Shōgun era un rang militar i títol històric concedit directament per l'emperador. La paraula shōgun és l'abreviació de Seii Taishōgun (lit. «Gran General apaivagador dels Bàrbars") nomenament que fins al 1192 havia estat temporal i era utilitzat per referir-se al general que comandava l'exèrcit enviat a combatre els emishi, que habitaven al nord del país.
Durant el segle XII i fins al 1868 el shogun es va constituir com el governant de facto de tot el país, encara que, teòricament, l'emperador era el legítim governant i aquest dipositava l'autoritat al shogun per governar en nom seu. Durant aquest temps, l'emperador es va veure obligat a delegar completament qualsevol atribució o autoritat civil, militar, diplomàtica i judicial a qui tingués aquest títol.
# Coll de la Mosquetosa

El Coll de la Mosquetosa és una collada situada a 1.478,8 metres d'altitud al límit dels termes comunals de Noedes i d'Orbanyà, tots dos de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord.
És un coll de muntanya situat a la zona nord-occidental del terme de Noedes i al sud-oest del d'Orbanyà. És a prop al nord-oest del Pic de la Mosquetosa.

## Referències

* ↑ El Coll de la Mosquetosa en els ortofotomapes de l'IGN
# Coll de la Pua

El Coll de la Pua és un coll a 1.256,6 m. alt. del terme municipal de Sant Esteve de la Sarga, al Pallars Jussà.
Passava per aquest coll l'antic camí ral que enllaçava el Pla de Lleida amb les comarques dels dos Pallars i la Ribagorça. És al sud del poble de Sant Esteve de la Sarga i del Coll de Fabregada. Pertany al Montsec de Sant Esteve.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Planet X

Planet X és un supergrup instrumental de rock, fundat pel teclista Derek Sherinian (ex Alice Cooper i ex Dream Theater) i el bateria Virgil Donati. Els seus ritmes són irregulars pel que fa al temps i el seu so, innovador i futurista, immers en un ambient espacial. Al llarg de més d'una dècada d'activitat, han publicat tres àlbums d'estudi i un àlbum en viu, cadascun amb una gran varietat de músics convidats, entre d'altres el guitarrista Tony MacAlpine. Entre els baixistes que han col·laborat amb el grup en diferents ocasions cal citar a Jimmy Johnson, Rufus Philpot, Dave LaRue, Tom Kennedy i Tony Franklin.

## Discografia

* 2000: Universe
* 2002: Live from Oz (àlbum en viu)
* 2002: MoonBabies
* 2007: Quantum

## Referències

* ↑ «Planet X - MusicBrainz» (en anglès). [Consulta: 16 gener 2018].
* ↑ «Planet X | Biography, Albums, Streaming Links | AllMusic». [Consulta: 16 gener 2018].
* ↑ «Planet X - Metal Storm». [Consulta: 16 gener 2018].
* 1 2 «Planet X - 'Quantum' CD Review» (en anglès). Metalunderground.com.
* ↑ «Release group “Universe” by Planet X - MusicBrainz» (en anglès). [Consulta: 16 gener 2018].
* ↑ «Release group “Live From Oz” by Planet X - MusicBrainz» (en anglès). [Consulta: 16 gener 2018].
* ↑ «Release group “MoonBabies” by Planet X - MusicBrainz» (en anglès). [Consulta: 16 gener 2018].
* ↑ «Release group “Quantum” by Planet X - MusicBrainz» (en anglès). [Consulta: 16 gener 2018].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial
# Portada/article juliol 31
## Gat

El gat o moix (Felis silvestris catus) és un mamífer de la família dels fèlids. És un dels animals domèstics més populars del món, car se'n pot trobar a uns 600 milions de llars arreu del planeta. N'hi ha desenes de races, algunes sense pèl o sense cua com a resultat de mutacions genètiques, i n'hi ha una gran varietat de colors. Els gats són predadors experts i poden caçar més de mil espècies diferents d'animals per alimentar-se. Són capaços d'assimilar determinats conceptes avançats, i alguns poden ser ensinistrats per manipular mecanismes senzills. Es comuniquen amb gemecs, xiulets, grunyits i aproximadament un centenar de vocalitzacions diferents, a més del llenguatge corporal.
# Corkita

La corkita és un mineral de la classe dels fosfats, que pertany al grup de la beudantita. Rep el seu nom pel Comtat de Cork, a Irlanda, on es troba la seva localitat tipus.

## Característiques

La corkita és un fosfat de fórmula química PbFe₃(PO₄)(SO₄)(OH)₆. Cristal·litza en el sistema trigonal. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 3,5 i 4,5. És l'anàleg amb fosfat de la beudantita amb la qual forma una sèrie de solució sòlida. També és l'anàleg de ferro fèrric de la hinsdalita, i forma també una altra solució sòlida amb kintoreïta.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la corkita pertany a «08.BL: Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, amb cations de mida mitjana i gran, (OH, etc.):RO₄ = 3:1» juntament amb els següents minerals: beudantita, hidalgoïta, hinsdalita, kemmlitzita, svanbergita, woodhouseïta, gal·lobeudantita, arsenogoyazita, arsenogorceixita, arsenocrandal·lita, benauita, crandal·lita, dussertita, eylettersita, gorceixita, goyazita, kintoreïta, philipsbornita, plumbogummita, segnitita, springcreekita, arsenoflorencita-(La), arsenoflorencita-(Nd), arsenoflorencita-(Ce), florencita-(Ce), florencita-(La), florencita-(Nd), waylandita, zaïrita, arsenowaylandita, graulichita-(Ce), florencita-(Sm), viitaniemiïta i pattersonita.

## Formació i jaciments

Es tracta d'un mineral secundari poc freqüent i de baixa temperatura que es produeix a les zones oxidades dels dipòsits de metalls base hidrotermals. Va ser descobert a la mina Glandore, situada a la localitat homònima del comtat de Cork, a Irlanda. Tot i no tractar-se d'una espècie gens habitual ha estat descrita a tots els continents del planeta a excepció de l'Antàrtida.
Als territoris de parla catalana ha estat descrita a la mina «de la Turquesa», a Cornudella de Montsant (Priorat, Tarragona).

## Referències

* ↑ «Corkite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 21 maig 2019].
* ↑ Núria Rafel Fontanals · Aleu Andreazini Sabaté · Selina Delgado Raack · Mark A. Hunt Ortiz · Joan Carles Melgarejo Draper · Ignacio Montero Ruiz · Ana Luísa Rodrigues · Ignacio Soriano Llopis «Una explotació de coure prehistòrica: la mina ‘de la Turquesa’, Cornudella de Montsant, el Priorat, Tarragona, Catalunya, Espanya». Mineralogistes de Catalunya, 12, 8, 01-11-2018, pàg. 7-36 [Consulta: 27 novembre 2023].
# Corlier

Corlier és un municipi francès situat al departament de l'Ain i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 114 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Corlier era de 114 persones. Hi havia 39 famílies de les quals 12 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 4 parelles sense fills, 19 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 59 habitatges, 42 eren l'habitatge principal de la família, 13 eren segones residències i 4 estaven desocupats. 55 eren cases i 4 eren apartaments. Dels 42 habitatges principals, 32 estaven ocupats pels seus propietaris, 9 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 5 en tenien tres, 8 en tenien quatre i 28 en tenien cinc o més. 36 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 15 habitatges hi havia un automòbil i a 26 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Corlier el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 4 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 8 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 8 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 8 | 10 a 14 | 0 |
| 8 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 74 persones, 55 eren actives i 19 eren inactives. De les 55 persones actives 53 estaven ocupades (28 homes i 25 dones) i 2 estaven aturades (2 homes). De les 19 persones inactives 5 estaven jubilades, 9 estaven estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses de fabricació d'altres productes industrials i 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un restaurant.
L'any 2000 a Corlier hi havia 3 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 213 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Corlier a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Corlier a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Puig Garrets

El Puig Garrets és una muntanya de 241 metres que es troba al municipi d'Ulldecona, a la comarca catalana del Montsià.
Es troba a l'extrem sud-oest del conjunt orogràfic de la Serra de Godall.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Comarca de Tudela

Comarca de Tudela és una comarca de Navarra que ocupa gairebé tot el territori de la merindad de Tudela, a la zona castellanoparlant. Està situat a la zona més meridional de Navarra, fronterera amb La Rioja i Aragó i amb la comarca de Ribera Arga-Aragón. La principal ciutat és Tudela i està formada pels municipis de: Corella, Fitero, Cintruénigo, Cascante, Murchante, Monteagudo, Tulebras, Barillas, Ablitas, Fontellas, Cabanillas, Ribaforada, Fustiñana, Buñuel, Cortes de Navarra, Valtierra, Arguedas, Castejón i Tudela.
# Comarca de Sòria

La Comarca de Sòria és una comarca situada al centre de la província de Sòria, que està formada per 22 municipis. El cap comarcal és Sòria.

## Municipis

* Bayubas de Abajo
* Bayubas de Arriba
* Blacos
* Calatañazor
* Cidones
* Cubo de la Solana
* Fuentepinilla
* Garray
* Golmayo
* Gormaz
* Los Rábanos
* Quintana Redonda
* Quintanas de Gormaz
* Rioseco de Soria
* Sòria
* Tajueco
* Tardelcuende
* Torreblacos
* Valdenebro
* Valderrodilla
* Velilla de la Sierra
* Villaciervos
# Publici Mal·leol

Public Mal·leol (en llatí: Publicius Malleolus) va ser un ciutadà roma que va matar la seva mare i va ser objecte d'un càstig exemplar. El van tancar dins un sac i el van tira a la mar, l'any 101 aC. Es diu que aquest tipus de crim era la primera vegada que es produïa entre els romans.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Epítom, LVIII
* ↑ Pau Orosi. Historiae adversum paganos, V, 16
# Publici Gel·li

Publici Gel·li (en llatí Publicius Gellius) va ser un jurista romà deixeble de Servi Sulpici que va viure al segle i aC.
Probablement era el pretor esmentat com a Publicius que va introduir la famosa clàusula que va donar origen a la Publiciana in rem actio per la qual un posseïdor de bona fe podia adquirir per usucapió una propietat encara que no tingues el dominus ex jure Quirilium. És mencionat al Digest. Un pretor peregrí de nom Quint Publici, que exercia l'any 69 aC, es pensa que podria ser el mateix personatge.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/246?page=root;rgn=full+text;size=100;view=image;q1=GelliusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 236. ]
# Cremolino

Cremolino és un municipi situat al territori de la província d'Alessandria, a la regió del Piemont, (Itàlia).
Limita amb els municipis de Cassinelle, Molare, Morbello, Morsasco, Ovada, Prasco i Trisobbio. Pertany al municipi les frazioni de Belletti, Caramagna, Crosio, Piandelmo, Piazze, Pobiano i Priarona.

## Galeria fotogràfica

* Església de la MD. del Carme
* Porta d'accés al centre històric
* Castell
# Platja de Cala Joana

La platja de Cala Joana, o platja d'en Romaguer, és una platja natural del municipi de Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà), situada entre la platja dels Canyerets, a ponent, i la platja de Cala Urgell, a llevant. Té una longitud de 163 m i una amplada mitjana de 16 m, formada per còdols i blocs. No és accessible a peu.

## Referències

* ↑ Pallí i Buxó, Lluís «Toponímia litoral del terme de Sant Feliu de Guíxols». Publicacions de la Ciutat de Sant Feliu de Guíxols, 1983.
* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* ↑ Crestas, Pako. Les platges de la Costa Brava de Blanes a Palamós. Valls: Cossetània, juny 2011, p. 117. ISBN 978-84-9791-895-4.
# Project I.G.I.: I'm Going In

Project I.G.I.: I'm Going In és un videojoc del tipus shooter en primera persona i tàctic desenvolupat per Innerloop Studios i lliurat el 15 de desembre de 2000 per Eidos Interactive. És un dels primers videojocs que tenen situacions de combat tàctic i armes reals. Amb el lliurament el joc rebé crítiques divergents mixed reviews degut a una sèrie de deficiències, a una I.A. mal programada, l'absència de l'opció de guardar el joc a mitja pantalla, i la manca d'opcions multijugadors. No obstant fou lloat pel seu magnífic disseny sonor o els seus gràfics, en part gràcies al seu ús d'una propietat de motor de joc que es feia servir anteriorment en Innerloop's Joint Strike Fighter.
Li seguí el 2003 la continuació: I.G.I.-2: Covert Strike.
# Project Sylpheed

Project Sylpheed (プロジェクト シルフィード, Purojekuto Shirufīdo) és un videojoc d'acció amb estil arcade desenvolupat per Game Arts i publicat Square Enix i Microsoft Game Studios. El videojoc és el successor de Silpheed: The Lost Planet per la Playstation 2, que era un shooter en vertical. Project Sylpheed, això no obstant, és un videojoc molt diferent del predecessor, permetent una llibertat a totes direccions, semblant a Descent: Freespace. El joc es posa en l'època del Segle 27.

## Personatges

* Katana Faraway
* Raymond
* Ellen
* Margras
# Cortrat

Cortrat és un municipi francès, situat al departament del Loiret i a la regió de Centre – Vall del Loira. L'any 2007 tenia 90 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Cortrat era de 90 persones. Hi havia 29 famílies, de les quals 12 eren parelles sense fills i 17 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 39 habitatges, 31 eren l'habitatge principal de la família, 6 eren segones residències i 1 estava desocupat. 38 eren cases i 1 era un apartament. Dels 31 habitatges principals, 24 estaven ocupats pels seus propietaris, 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 1 en tenia tres, 14 en tenien quatre i 15 en tenien cinc o més. 23 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 9 habitatges hi havia un automòbil i a 20 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Cortrat el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 8 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 8 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 8 | 10 a 14 | 0 |
| 8 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 64 persones, 49 eren actives i 15 eren inactives. De les 49 persones actives 47 estaven ocupades (27 homes i 20 dones) i 2 estaven aturades (2 homes). De les 15 persones inactives 4 estaven jubilades, 7 estaven estudiant i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa de transport.
L'any 2000 a Cortrat hi havia 9 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Cortrat a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Cortrat a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Ca l'Estret (la Pedra)

Ca l'Estret és una masia del poble de la Pedra, al municipi de la Coma i la Pedra, a la Vall de Lord (Solsonès), a la capçalera del riu Mosoll (Vall de Lord) indret dit, també, Valls de la Pedra.

## Referències

* ↑ Bach, Antoni. Masies del Solsonès. Consell Comarcal del Solsonès, abril 1995. D.L.: L-418/95. , pàg. 227
* ↑ Aquesta és la denominació que apareix al mapa de l'ICC, al padró municipal de l'Ajuntament i al llibre Masies del Solsonès.
# Joaquim Tejedor i Tresserras

Joaquim Tejedor i Tresserras (Barcelona, 9 de març de 1929 - Barcelona, 23 de setembre de 2016) va ser un futbolista català de la dècada de 1950.

## Trajectòria

Del barri de la Sagrera, començà la seva carrera a la UE Sant Andreu, on jugà tres temporades a Tercera, destacant la 1949-50, en la qual es proclamà campió de la categoria, ascendint a Segona. Avançada la temporada següent fitxà pel FC Barcelona, sense massa minuts, jugant en dues temporades cinc partits de lliga, en els quals marcà dos gols. En total guanyà cinc títols, Lliga, dues Copes, Copa Eva Duarte i Copa Llatina. Malgrat els pocs minuts, el Reial Madrid s'interessà pels seus serveis, però finalment acabà fitxant pel RCD Espanyol, on jugà durant tres temporades (1952-55), en les quals jugà 15 partits de lliga i marcà un gol. La seva millor temporada fou la 1955-56, amb el Cadis CF a Segona Divisió, on jugà 23 partits de lliga i marcà 2 gols. Finalitzada la temporada, problemes familiars li obligaren a tornar a Barcelona, abandonant el futbol professional, per jugar a Sant Andreu i Fabra i Coats.
El 3 de novembre de 2014 el Futbol Club Barcelona va fer a l'Auditori 1899 un homenatge als jugadors supervivents que van formar part de l'equip de les 'Cinc Copes', en un acte impulsat per l'Agrupació Barça Jugadors. Els membres homenatjats del llegendari equip de principis dels anys 50, juntament amb Joaquim Tejedor, van ser Jaume Peiró, Miquel Ferrer, Josep Duró i Gustau Biosca.

## Palmarès

* Lliga espanyola:
** 1951-52
* Copa espanyola:
** 1950-51, 1951-52
* Copa Llatina:
** 1951-52
* Copa Eva Duarte:
** 1951-52

## Referències

* 1 2 «Fitxa de Tejedor». cadistas1910. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 1r abril 2015].
* ↑ Closa, Toni. «Adiós a Joaquim Tejedor, el jugador con corazón "blanc-i-blaugrana'», 23-09-2016. [Consulta: 25 setembre 2016].
* 1 2 3 4 5 6 «Un gran centrocampista, p22, 23». Cadis CF, revista Nuestro Cádiz, num. 104, 18-04-2010. Arxivat de l'original el 2015-09-23. [Consulta: 1r abril 2015].
* 1 2 3 4 «Fitxa de Tejedor». Periquito.cat. [Consulta: 1r abril 2015].
* ↑ «Fitxa de Tejedor». Agrupació Barça Jugadors. [Consulta: 1r abril 2015].
* ↑ Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* ↑ «El Barça ret homenatge als jugadors del club dels anys 40 i l'equip de "les 5 copes"». Ara, 03-11-2014 [Consulta: 30 octubre 2015].

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
# Kolonica

Kolonica és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1567.
# Pau de Lund

La Pau de Lund és un tractat de pau signat el 26 de setembre del 1679 al castell real de Lund a Suècia al qual Cristià V de Dinamarca va ratificar el Tractat de Fontainebleau del 1679 amb el reu Carles XI de Suècia que reglava unes imprecisions i litigis del tractat anterior. Va ser la fi definitiva de la Guerra d'Escània. L'acord va alliberar Suècia del peatge per a la navegació a l'Øresund. Dinamarca va haver de cedir a Suècia el port de Wismar, la Pomerània Sueca i l'illa de Rügen. També l'enviat de Suècia, Johan Göransson Gyllenstierna va concloure un acord secret d'assistència mutual per deu anys per tal de facilitar el comerç a la zona bàltica.

## Bibliografia

* de Saint-Prest, Jean-Yves. Histoire des traitez de paix et autres négociations du dix-septième siècle: depuis la Paix de Vervins jusqu'à la Paix de Nimègue où l'on donne l'origine des prétentions anciennes & modernes de toutes les Puissances de l'Europe & une analyse exacte de leurs negotiations, tant publiques que particulieres (en francès). vol. I. Amsterdam: J.F. Bernard, 1725, p. 730.

## Enllaços externs

* Facsímil de l'original del tractat en danès: «Danmark. N°22 A.B. Fredsfördrag i Lund - 26 september 1679», Europäische Friedensverträge der Vormoderne (Banca de dades dels tractats de pau de l'era moderna), Magúncia, Leibniz-Institut für Europäische Geschichte (Institut Leibniz d'Història Europea).

## Referències

* ↑ de Saint-Prest, 1725, p. 103-104.
* ↑ Nolan, Cathal J. Wars of the age of Louis XIV, 1650-1715. An encyclopedia of global warfare and civilization (en anglès). Santa Barbara (Califòrnia): Greenwood, 2008, p. 421 (Greenwood encyclopedias of modern world wars.). ISBN 0-313-33046-8.
# Buniel

Buniel és un municipi de la província de Burgos a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Forma part de la comarca d'Alfoz de Burgos.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 138 | 173 | 188 | 231 |