OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Acrocomia aculeata

El mbocayá, palmell de vi, grugru, coyul o nou del Paraguai (Acrocomia aculeata) és una planta de la família de les arecàcies, nativa de Centreamèrica: Belice, Costa Rica, El Salvador, Honduras; el Carib: Antigua i Barbuda, Dominica, Granada, Martinica, Saint Christopher i Nevis, Santa Lucía, Saint Vicent i les Granadines, Trinitat i Tobago; Sud-amèrica: Guyana Francesa, Guyana, Surinam, Veneçuela, Colòmbia, nord-est argentí, Brasil, aquest de Bolívia, el Paraguai.
L'oli de la llavor i la pulpa s'utilitzen en alimentació i en la fabricació de sabons, i presenta molt bones perspectives com cultiu.

## Referències

* ↑ «Acrocomia aculeata» (en anglès). UICN Red List. [Consulta: 23 març 2013].
* ↑ «Acrocomia aculeata (Jacq.) Lodd. ex Mart., Hist. Nat. Palm. 3: 286 (1845) | PALMweb». [Consulta: 13 març 2023].
* ↑ «Acrocomia aculeata (Jacq.) Lodd. ex R.Keith | Plants of the World Online | Kew Science» (en anglès). Royal Botanic Gardens. [Consulta: 13 març 2023].
* ↑ Toledo e Silva, Sérgio Henrique; Silva, Lidiane Bataglia; Eisner, Peter; Bader-Mittermaier, Stephanie «Production of Protein Concentrates from Macauba (Acrocomia aculeata and Acrocomia totai) Kernels by Sieve Fractionation» (en anglès). Foods, 11, 22, 01-01-2022, pàg. 3608. DOI: 10.3390/foods11223608. ISSN: 2304-8158.
# Mirko Tedeschi (1987)

* No confondre amb el també ciclista Mirko Tedeschi
Mirko Tedeschi (Gallarate, Llombardia, 17 de desembre de 1987) és un ciclista italià, professional entre 2012 al 2014.

## Palmarès

* 2013
** 1r al Gran Premi de la Indústria i el Comerç artesanal de Botticino
** 1r al Trofeu MP Filtri
* 2014
** Classificació de la muntanya a la Setmana Internacional de Coppi i Bartali
** 2n a la Cursa de Solidarność i els Atletes Olímpics

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Mirko Tedeschi (1987) a ProCyclingStats
# Mirko Vučinić

Mirko Vučinić (Nikšić, Montenegro, Iugoslàvia, 1 d'octubre del 1983) és un exfutbolista montenegrí.
Començà a jugar al Sutjeska Nikšić de la seva ciutat natal, però ben jove es traslladà a Itàlia on fitxà per l'U.S. Lecce i el 2006 per l'AS Roma, club que pagà un traspàs de €3.5 milions per la cessió inicial i €7.5 de traspàs total.

## Referències

* ↑ «Acquisizione a titolo temporaneo con diritto di opzione per l'acquisizione a titolo definitivo con accordo di partecipazione del diritto alle prestazioni sportive del calciatore Mirko Vučinić» (en italià). asroma.it. [Consulta: 30 agost].

## Enllaços externs

* Perfil a l'AS Roma
* Mundial 2006 Arxivat 2007-03-11 a Wayback Machine.
* Estadístiques a footballdatabase
# Erreporteroak

Erreporteroak (en basc, els reporters) és una pel·lícula de drama polític basca feta el 1983 dirigida per Iñaki Aizpuru Zubitur.
Ha estat la segona pel·lícula amb diàlegs en basc més vista de la història: va tenir 90.085 espectadors, amb una recaptació total de 133.446,54 €

## Argument

Dos amics, Imanol i Javier, que treballen junts com a periodistes free lance de televisió, viuen intensament els principals incidents al país basc dels anys 1980 i 1981; els incidents de la Casa de Juntes de Guernica de 1981, l'assassinat de José María Ryan, Cop d'estat del 23 de febrer de 1981... i provocarà problemes entre ells dos.

## Repartiment

* Juanjo Landa
* Seve Diez
* Isabel Egiazabal
* Mónica Rico
* Pilar Rodríguez

## Recepció

Fou projectada com a part de la secció "Nous realitzadors" al Festival Internacional de Cinema de Sant Sebastià 1984.

## Referències

* ↑ «Erreporteroak». Auñamendi Eusko Entziklopedia.
* ↑ Santos Zunzunegi. El cine en el País Vasco. Editora Regional de Murcia, 1985, p. 603.
* ↑ Josu Barambones Zubiria «Una mirada telescópica al cine en euskera: versiones originales dobladas y subtituladas». Hermēneus: Revista de la Facultad de Traducción e Interpretación de Soria, 2011, pàg. 25-59. ISSN: 1139-7489.
* ↑ Erreporteroak al web del Festival de Sant Sebastià
# Mohammed Hazzaz

Mohammed Hazzaz (àrab: حميد الهزاز) (Marroc, 30 de novembre de 1945 - Fes, 13 de gener de 2018) és un exfutbolista marroquí de la dècada de 1970.
Fou internacional amb la selecció del Marroc amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 1970.
Pel que fa a clubs, destacà a Maghreb Fès.

## Referències

* ↑ MAP. «Mohamed Hamid Hazzaz, l'ancien gardien de l'équipe nationale de football, n'est plus». Arxivat de l'original el 2018-01-13.
* ↑ «1970 FIFA World Cup Mexico». Arxivat de l'original el 2012-03-25. [Consulta: 30 juny 2019].
* ↑ Mohammed Hazzaz Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ «Biography at Sports-reference.com». Arxivat de l'original el 2020-04-18. [Consulta: 30 juny 2019].
* ↑ Mohammed Hazzaz a National-Football-Teams.com (anglès)
# Mohammed Djetei Camara

Mohammed Djetei (nascut el 18 d'agost de 1994 a Yaoundé, Camerun) és un futbolista camerunès que juga actualment al Maccabi Netanya.

## Referències

* ↑ «Djetei, primer fichaje del Nàstic 2016–2017» (en castellà). Gimnàstic de Tarragona, 04-07-2016. Arxivat de l'original el 3 gener 2017. [Consulta: 4 juliol 2016].
* ↑ «Djetei se rompe el ligamento cruzado de la rodilla izquierda» (en castellà). Marca, 13-08-2017. [Consulta: 13 agost 2017].
* ↑ «Cameroun: les 23 Lions pour le CHAN 2016» (en francès). Afrik-Foot, 04-01-2016. [Consulta: 5 juliol 2016].
* ↑ «Cameroon names AFCON 2017 squad despite player pullout crisis». Africa News, 05-01-2017. [Consulta: 25 març 2017].

## Enllaços externs

* Evol'in Sport profile (francès)
* Mohammed Djetei Camara a BDFutbol
* Mohammed Djetei Camara a National-Football-Teams.com (anglès)
* Mohammed Djetei Camara, Fitxa a Soccerway
# Missa solemnis en do major (Mozart)

La Missa Solemnis en do major «Dominicus», K. 66, és una missa composta per Wolfgang Amadeus Mozart el 1769. A causa de la seva longitud, la missa es classifica com una missa solemnis.
Mozart va compondre la missa per l'ordenació de Cajetan Hagenauer, fill de Lorenz Hagenauer, arrendador dels Mozart i amic de la família. Cajetan havia entrat com a monjo a l'Abadia de Sant Pere, un monestir benedictí, mentre els Mozart estaven fent la seva gran gira. Quan es va fer sacerdot el 1769, va prendre el nom de Pater Dominicus i celebrà la seva primera missa major. Aquest fet dona el sobrenom a l'obra, Dominicusmesse o Pater Dominicusmesse Leopold Mozart va dirigir l'estrena de la missa en una Església dels jesuïtes a Salzburg. Es creu que l'èxit d'aquesta actuació va impulsar la primera gira italiana de Wolfgang.

## Estructura i instrumentació

Consta de sis moviments:
1. Kyrie Adagio, do major, 4/4
    —Kyrie eleison... Allegro, do major, 3/4
2. Gloria Allegro moderato, do major, 3/4
    —Laudamus te... Andante grazioso, fa major, 2/4; soprano/alto duet
    —Gratias agimus tibi... Adagio, do major, 4/4
    —Propter magnam gloriam tuam... Allegro, do major, 4/4
    —Domine Deus... Un poco andante, sol major, 3/4; solo de tenor
    —Qui tollis peccata mundi... Un poco adagio, sol menor, 4/4
    —Quoniam tu... Andante ma un poco Allegro, fa major, 3/4; solo de soprano
    —Cum Sancto Spiritu... Alla breve, do major, 2/2
3. Credo Molto allegro, do major, 4/4
    —Et incarnatus est... Adagio, fa major, 3/4; solistes
    —Crucifixus... Adagio, do menor, 4/4
    —Et resurrexit... Molto allegro, do major, 4/4
    —Et in Spiritum Sanctum Dominum... Andante, sol major, 3/4; solo de tenor
    —Et in unam sanctam... Moderato, do major, 4/4
    —Et vitam venturi saeculi... Allegro, do major, 3/4
4. Sanctus Adagio, do major, 4/4
    —Pleni sunt coeli et terra... Allegro, do major, 3/4
    —Hosanna in excelsis... Moderato, do major, 4/4
5. Benedictus Allegro moderato, sol major, 4/4; solistes
    —Hosanna in excelsis... Moderato, do major, 4/4
6. Agnus Dei Allegro moderato, do major, 4/4
    —Dona nobis pacem... Allegro, do major, 3/8
L'obra està instrumentada per a quatre solistes (soprano, contralt, tenor i baix), cor mixt a quatre veus, violins (I i II), dos oboès, dues trompes, dos clarins (trompetes agudes), dues trompetes i baix continu.

## Referències

* ↑ Melograni, Piero. Wolfgang Amadeus Mozart: A Biography, 2007, p. 31.
* ↑ Sadie, Stanley. Mozart: The Early Years 1756-1781, 2006, p. 168.
* ↑ Einstein, Alfred. Mozart: His Character, His Work, 1945, p. 325.
* ↑ The Concise Oxford Dictionary of Music, 2004, p. 204.
* ↑ Deutsch, Otto Erich. Mozart: A Documentary Biography, 1966, p. 146.
* ↑ Halliwell, Ruth. The Mozart Family: Four Lives in a Social Context, 1998, p. 142.
* ↑ Keefe, Simon P. The Cambridge Companion to Mozart, 2003, p. 120.

## Enllaços externs

* Missa solemnis en Do M, «Dominicus», K. 66: Partitura al Neue Mozart-Ausgabe
* Partitures lliures of Missa solemnis en Do M, «Dominicus», K. 66 a Choral Public Domain Library (ChoralWiki)
# Alacurt de Taiwan

L'alacurt de Taiwan (Brachypteryx goodfellowi) és una espècie d'ocell de la família dels muscicàpids (Muscicapidae). És endèmic de l'illa de Taiwan. El seu hàbitat natural són els boscos tropicals i subtropicals de frondoses humits de l'estatge montà. El seu estat de conservació és de risc mínim.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «alacurt de Taiwan». Diccionari dels ocells del món TERMCAT. [Consulta: 15 febrer 2021].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 703. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Taiwan Shortwing. Brachypteryx goodfellowi» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 15 febrer 2021].
# Aeroport de Tan Tan

L'aeroport de Tan-Tan —àrab مطار طانطان الشاطئ الأبيض, maṭār Ṭānṭān ax-Xāṭiʾ al-Abyaḍ— (codi IATA: TTA, codi OACI: GMAT), també conegut com a aeroport de Plage Blanche, és un aeroport vora Tan-Tan, una ciutat de la regió de Guelmim-Es Semara al Marroc. L'aeroport és utilitzat per l'aviació civil i la militar.

## Instal·lacions

L'aeroport es troba en una elevació de 653 peus (199 m) per sobre del nivell mitjà del mar. Té una pista d'aterratge designada 03/21 amb una superfície d'asfalt asfalt de 2,000 per 30 metres (6,562 × 98 ft). Té les següents ajudes de radionavegació: NDB i VOR. La pista d'aterratge és adequada per als avions lleugers (privats) i avions de turbohèlix.

## Aerolínies i destinacions

| Aerolínies | Destinacions |
| Royal Air Maroc operat per RAM Express | Casablanca, Guelmin Estacional: Agadir |

## Estadístiques

| Subjectes | 2003 | 2005 | 2006 |
| Passatgers | 27 | 1082 | 917 |
| Pes (tons) | 7 | - | - |
| Moviments aeris | 18 | 104 | 132 |

## Accidents i incidents

El 26 de juliol de 2011, un aeroplà de transport Hercules C-130 de les Forces Armades Reials Marroquines es va estavellar a sis milles de l'aeroport, on s'havia planejat una parada en un vol procedent de Dakhla cap a Kenitra. Els sis ocupants, 60 soldats i 12 civils, van morir.

## Referències

* 1 2 Airport information for GMAT from DAFIF (effective octubre 2006)
* ↑ Informació de l'Aeroport de Tan Tan a Great Circle Mapper. Font: DAFIF (vàlid a octubre de 2006).
* ↑ Totes les dades i les estadístiques A-Z WorldAirports database: a Aeroport de Tan Tan, visitat 24 de juliol de 2008
* ↑ Crash leaves 78 dead Arxivat 2011-08-05 a Wayback Machine., 27 July 2011, visited 28 July 2011

## Enllaços externs

* Temps actual per a GMAT a NOAA/NWS
* Historial d'accidents de l'Aeroport de Tan Tan a Aviation Safety Network (anglès)
# Aiguaviva de Bergantes

Aiguaviva de Bergantes (Aguaviva oficialment en castellà) és un municipi del Baix Aragó, històricament considerat del Matarranya.

## Història

Aiguaviva se situa a la confluència dels rius Guadalop i Bergantes, al límit històric dels regnes d'Aragó i de València. La població, estable fins al 1930, ha disminuït de més de la meitat des d'aleshores. El conreu de regadiu (400 hectàrees) aprofita les aigües del Guadalop a través de séquies administrades per una comunitat de regants. El secà (vinya, cereals i oliverar) ocupa unes 820 hectàrees, i a les terres no conreades (2800 hectàrees), cobertes en part de romaní i de carrasca, hi pasturen més de mil caps de bestiar, especialment oví i cabrum. Al segle xviii tenia importància el conreu de moreres als marges de les feixes, les fulles de les quals eren destinades a la cria dels cucs de seda. Les terres de conreu estan força repartides i, en general, són explotades pels propietaris. La vila (677 hectàrees [1981], aiguavivans; 549 m alt), gairebé equidistants d'ambdós rius, fou reconquerida al final del segle xii per Alfons I. Al temple parroquial de Sant Llorenç, del segle xviii, són venerades quatre hòsties consagrades, les quals, segons la tradició, se salvaren de l'incendi que el 1475 destruí l'antiga església. Durant la Primera Guerra Carlina fou batuda a Aiguaviva, el 29 d'abril de 1838, la partida del guerriller carlí Lluís Badoy (batalla d'Aiguaviva).

## Lingüística

El parlar d'Aiguaviva, al límit lingüístic del català amb el castellà, té unes característiques peculiars, que no es retroben exactament en cap altra població veïna, amb l'excepció de la Ginebrosa, a causa de l'aïllament de la vila de la resta del territori catalanòfon (els seus habitants tenen més relació amb Morella i amb Alcanyís que no pas amb Vall-de-roures).
Té com a particularitats fonètiques davant el català general: manca dels fonemes [ɛ] [ɔ] el primer substituït, en determinats casos, per l'articulació [ja]: [pjál] per pèl; interdental fricativa sorda [θ] com a resultat de c davant e i i: (θẹles], (θiştéla] per celles, cistella; articulació apicointerdental africada sonora [d] com a resultat del grup de c davant e i i: [dọðe] per dotze; articulació d dels grups romànics contínua (l,n,r)+c davant ei i i: [dọņðẹla], [katorðe] per donzella, catorze, i inversió del grup tl procedent de t'l, que passa a ld: [ŕɔlde] en lloc de la forma rotlle o rotle.
Com a particularitat morfològica, cal destacar el fet que a la primera persona del singular del present d'indicatiu de la primera conjugació empren una <a>: jo canta.

## Referències

* ↑ «Aiguaviva de Bergantes». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Mohammed Timoumi

Mohammed Timoumi (àrab: محمد تيمومي, Muḥammad Tīmūmī) (Rabat, Marroc, 15 de gener de 1960) és un exfutbolista marroquí.
Fou nomenat Futbolista africà de l'any l'any 1985. Participà amb la selecció del Marroc a la Copa del Món de Mèxic 1986. Pel que fa a clubs, jugà al FAR Rabat, amb qui guanyà la Lliga de Campions de la CAF, i al Reial Múrcia (temporada 1986/1987, 29 partits, 2 gols).

## Referències

* ↑ Mohamed Timoumi Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ «Mohamed Timoumi Biography and Statistics». Sports Reference. Arxivat de l'original el 21 d'abril 2009. [Consulta: 15 agost 2009].
* ↑ «Meilleur joueur des 50 dernières années 14 Marocains en lice» (en francès). Le Matin, 13-10-2006. Arxivat de l'original el 16 de juliol 2011. [Consulta: 28 agost 2009].
# Moclinejo

Moclinejo és un municipi d'Andalusia, a la província de Màlaga. Limita amb els municipis de Màlaga, Totalán, Rincón de la Victoria, Macharaviaya, El Borge i Almáchar.
# Ministeri d'Energia de Luxemburg

El Ministeri d'Energia de Luxemburg (luxemburguès Energieministere vu Lëtzebuerg, francès Ministre de l'Énergie) fou un òrgan del gabinet de Luxemburg des del 15 de juliol de 1964 fins al 7 d'agost de 1999. Després de les eleccions legislatives luxemburgueses de 1999 el càrrec fou integrat en la cartera del Ministre d'Economia.

## Llista de Ministres d'Energia

| Ministre | Partit | Data inici | Data fi | Primer Ministre |
| Antoine Wehenkel | LSAP | 15 de juliol de 1964 | 6 de febrer de 1969 | Pierre Werner |
| Marcel Mart | DP | 6 de febrer de 1969 | 15 de juny de 1974 | Pierre Werner |
| Marcel Mart | DP | 15 de juny de 1974 | 16 de setembre de 1977 | Gaston Thorn |
| Josy Barthel | DP | 16 de setembre de 1977 | 16 de juliol de 1979 | Gaston Thorn |
| Josy Barthel | DP | 16 de juliol de 1979 | 20 de juliol de 1984 | Pierre Werner |
| Marcel Schlechter | LSAP | 20 de juliol de 1984 | 14 de juliol de 1989 | Jacques Santer |
| Alex Bodry | LSAP | 14 de juliol de 1989 | 13 de juliol de 1994 | Jacques Santer |
| Robert Goebbels | LSAP | 13 de juliol de 1994 | 26 de gener de 1995 | Jacques Santer |
| Robert Goebbels | LSAP | 26 de gener de 1995 | 7 agost 1999 | Jean-Claude Juncker |

## Referències

* Thewes, Guy. Les gouvernements du Grand-Duché de Luxembourg depuis 1848 (PDF) (en francès). Édition limitée. Luxembourg City: Service Information et Presse, de juliol de 2003. ISBN 2-87999-118-8 [Consulta: 27 agost 2007].
# Afrixalus dorsalis

Afrixalus dorsalis és una espècie de granota de la família dels hiperòlids que viu a Angola, Camerun, República del Congo, República Democràtica del Congo, Costa d'Ivori, Guinea Equatorial, el Gabon, Ghana, Guinea, Libèria, Nigèria, Sierra Leona i, possiblement també, a Togo.

## Referències

* Schiøtz, A., Amiet, J.-L., Burger, M. & Rödel, M.-O. 2004. Afrixalus dorsalis. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 16 d'abril del 2008.
# Euryoryzomys nitidus

Euryoryzomys nitidus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels cricètids. Viu a altituds d'entre 50 i 2.000 msnm a Bolívia, el Brasil i el Perú. Es tracta d'un animal solitari. El seu hàbitat natural són els boscos humits perennifolis de zones tropicals i subtropicals. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.

## Referències

* ↑ Weksler, M.; Bonvicino, C. R. Euryoryzomys nitidus. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 12 desembre 2016.
Espècies d'orizominis :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia · Família: Cricetidae ·  Subfamília: Sigmodontinae :
# Ait Haddou Youssef

Ait Haddou Youssef (en àrab آيت حدو يوسف. Āyt Ḥaddū Yūsuf; en amazic ⴰⵢⵜ ⵃⴷⵓ ⵢⵓⵙⵙⴼ) és una comuna rural de la província de Chichaoua, a la regió de Marràqueix-Safi, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 6.263 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Model mental

Un model mental és un mecanisme del pensament mitjançant el qual un ésser humà, o un altre animal, intenta explicar com funciona el món real. És un tipus de símbol intern o representació de la realitat externa que té un paper important en la cognició. La idea es creu que va ser originada per Kenneth Craik en el seu llibre publicat l'any 1943 titulat The Nature of explanation. Després de la primerenca mort de Craik en un accident, la idea no fou desenvolupada fins molt més tard. Abans de Craik, Georges-Henri Luquet ja havia desenvolupat aquesta idea del model mental: en el seu llibre Le dessin enfantin ('Les pintures dels nens'), publicat el 1927, argumentava que els nois construeixen de forma òbvia models interns, una visió que va influir, entre d'altres, en Jean Piaget.

## Bibliografia

* Georges-Henri Luquet: "Children's Drawings", Free Association Books, 2001, ISBN 1-85343-516-3 (en anglès).
* Robles-De-La-Torre G. & Sekuler R. : "Numerically Estimating Internal Models of Dynamic Virtual Objects Arxivat 2008-05-17 a Wayback Machine.", 2004, in: ACM Transactions on Applied Perception 1(2), pp. 102-117 (en anglès).
* Groesser, S.N. (2012). Mental model of dynamic systems. In N.M. Seel (Ed.). The encyclopedia of the sciences of learning (Vol. 5, pp. 2195–2200). New York: Springer.

## Enllaços externs

* Mental Models and Usability Arxivat 2018-02-17 a Wayback Machine. (anglès).
* Mental Models and Reasoning Laboratory (anglès).
* Los modelos mentales (castellà).
# Mocho'

El mocho' ([mot͡ʃoʔ]), motozintleo o cotoque és una llengua maia del tronc q'anjo'bal parlada pels mochos al municipi de Motozintla, Chiapas, Mèxic. Una variant dialectal anomenada tuzanteco es parla a les localitats de Belisario Dominguez i Tuzantán. L'idioma mocho' és una llengua en greu perill d'extinció, perquè compta amb només 141 parlants segons el cens de l'INEGI de l'any 2010 (106 segons l'INALI).

## Classificació

El mocho' juntament amb el q'anjob'al i el jakaltek formen el grup lingüístic kanjobalan, i al seu torn, aquest pertany al tronc kanjobalan-chuj del tronc de llengües maies.

### Vocals

| | Anterior | Central | Posterior |
| Tancada | i [i], ii [iː] | | u [u], uu [uː] |
| Intermitjana | e [e], ee [eː] | | o [o], oo [oː] |
| Oberta | | a [a], aa [aː] | |

### Diftongs

Alguns diftongs que es presenten en moccho' són:
    ay [aj]
    ey [ej]
    oy [oj]

## Text mostra

Una endevinalla en mocho'.

### En mocho'

¡A ke mu chelawitaa ch'in! Jel ka'on tyakon si juune' kuch mar is xmajaka ti' bej.
Ja'e aqoqo.

### En català

¡A que no endevines, nen! Si vas a tallar llenya, un garrí molt fluix, et buscarà en el camí.
El vesper.

## Referències

* ↑ Lenguas indígenas en riesgo de desaparición publicat per l'INALI
* ↑ Congreso de la República de Guatemala. «Decreto Número 19-2003. Ley de Idiomas Nacionales». ALMG.
* ↑ CDI. «Mochós-Motozintlecos». Monografías de los pueblos indígenas, 22-10-2009. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 6 gener 2014].
* ↑ Native languages of the americas. «Mocho maya pronuciation and spelling guide».
* ↑ Flores Farfán, José Antonio. Adivinanzas en lenguas mayas: ch'ol, mocho', tesltal, q'anjob'al. México: CIESAS, 2007, p. 40. ISBN 968-496--620-2.

## Bibliografia

* (anglès) Martin, Laura, Irrealis Constructions in Mocho (Mayan), Anthropological Linguistics, 40:2, pp. 198-213, 1998.

## Enllaços externs

* Projecte Idiomes en perill d'extinció: mocho'.