OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Darko Pančev

Darko Pančev (en macedoni Дарко Панчев, (?·pàg.)) (7 de setembre, 1965, Skopje, Iugoslàvia, avui Macedònia del Nord) fou un futbolista que jugava de davanter.
Defensà els colors de Vardar Skopje, Estrella Roja de Belgrad, on marcà 94 gols en 91 partits de lliga i guanyà la Lliga de Campions de la UEFA i la Copa Intercontinental Cup el 1991, Inter de Milà i acabà la seva carrera a Alemanya i Suïssa.
També defensà els colors de la selecció de Iugoslàvia, amb la qual jugà a Itàlia 90 i de la selecció de Macedònia del Nord.
Fou Pilota d'Or al màxim golejador europeu la temporada 1990-1991, amb 34 gols. El novembre de 2003, per celebrar el jubileu de la UEFA fou nomenat Golden Player de la UEFA com a millor jugador de Macedònia del Nord dels darrers 50 anys.

## Estadístiques

Darko Pančev a la lliga iugoslava :
| Club | Temporada | Lliga iugoslava | Lliga iugoslava | Copa iugoslava | Copa iugoslava | Europa | Europa | Total | Total |
| Club | Temporada | Partits | Gols | Partits | Gols | Partits | Gols | Partits | Gols |
| Vardar Skopje | 1982–83 | 4 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 |
| Vardar Skopje | 1983–84 | 31 | 19 | 0 | 0 | 0 | 0 | 31 | 19 |
| Vardar Skopje | 1984–85 | 31 | 20 | 0 | 0 | 0 | 0 | 31 | 20 |
| Vardar Skopje | 1985–86 | 26 | 12 | 0 | 0 | 0 | 0 | 26 | 12 |
| Vardar Skopje | 1986–87 | 29 | 17 | 0 | 0 | 0 | 0 | 29 | 17 |
| Vardar Skopje | 1987–88 | 30 | 13 | 0 | 0 | 0 | 0 | 30 | 13 |
| Crvena Zvezda | 1989–90 | 32 | 25 | 0 | 0 | 0 | 0 | 32 | 25 |
| Crvena Zvezda | 1990–91 | 32 | 34 | 0 | 0 | 0 | 0 | 32 | 34 |
| Crvena Zvezda | 1991–92 | 28 | 25 | 0 | 0 | 0 | 0 | 28 | 25 |
| Total | | 243 | 168 | 0 | 0 | 0 | 0 | 243 | 168 |
$^{Actualitzatel26denovembrede2008}$

## Referències

* ↑ http://www.uefa.com/uefa/news/Kind=256/newsId=130150.html

## Enllaços externs

* Biografia Arxivat 2006-04-28 at Archive.is (italià)
* UEFA.com - Macedònia Golden Player (anglès)
* national-football-teams.com (anglès)
* reprezentacija.co.yu Arxivat 2009-04-16 a Wayback Machine. (serbi)
# Decidi Saxa

Decidi Saxa (en llatí Decidius Saxa) va ser un militar romà, d'origen celtiber del segle i aC, germà de Luci Decidi Saxa.
L'any 41 aC era qüestor del seu germà a Síria i tenia el comandament a Apamea. Totes les guarnicions de la província es van rendir als parts (40 aC) en creure que Luci Decidi Saxa era mort, i Decidi Saxa executat.

## Referències

* ↑ Dando-Collins, Stephen. Mark Antony's Heroes: How the Third Gallica Legion Saved an Apostle and Created an Emperor (en anglès). John Wiley & Sons, 2011, p. 19. ISBN 1118040805.

## Vegeu també

* Luci Decidi Saxa
# Cultural·es

Cultural·es va ser un canal de televisió operat per Televisió Espanyola, l'objectiu del qual és la difusió de la cultura d'Espanya al propi país i a la resta del món, a través de cable i satèl·lit. El canal comptava amb el suport del Ministeri de Cultura espanyol i l'Institut Nacional de les Arts Escèniques i de la Música.
Va començar les seves emissions el 23 d'abril de 2009, substituint en la seva freqüència al canal Docu TVE, i tenia previst iniciar les seves emissions regulars en obert el 3 d'abril de 2010, segon dia després de la incorporació de l'oferta gratuïta de Televisió Digital Terrestre. Finalment, el seu llançament no es va poder fer tal dia i van decidir retardar uns mesos. Igual que el canal temàtic Teledeporte, aquest també es produïa íntegrament al Centre de Producció de Programes de TVE Catalunya, a Sant Cugat del Vallès (Barcelona).
Era possible sintonitzar-lo en proves a través de la TDT a Madrid, Valladolid i Saragossa juntament amb TVE HD, encara que en lloc de rebre la seva emissió, es rep el de La 1 identificant-se com a Cultural·es, per algun estrany motiu.
L'1 de juny de 2010 es va acordar de tancar el canal i integrar, progressivament, els seus continguts a La 2, que sofrirà una reestructuració de la seva programació, traspassant els seus continguts esportius a Teledeporte i els infantils i juvenils a Clan TVE, comportant a més el traslladat de la direcció de La 2 al Centre de Producció de TVE Sant Cugat on es produïa els continguts de Cultural.es

## Programació

Cultural·es buscava promoure la difusió de la cultura espanyola a la resta del món, en tots els seus aspectes. En el seu període de proves emetia diversos programes pertanyents a l'arxiu de Televisió Espanyola i a partir de les 22:00 emetia les estrenes de la programació. Cada dia de la setmana estava repartit de manera temàtica. Aquests blocs es repartien en multidifusió al llarg del dia:
* Dilluns: Arquitectura, urbanisme, disseny, indústries culturals.
* Dimarts: Ecologia, arqueologia, antropologia, viatges.
* Dimecres: Ciència
* Dijous: Literatura, art, teatre.
* Divendres: Efemèrides històriques o societat i dona.
* Dissabte: Producció pròpia
* Diumenge: Monogràfics
El primer programa emès per la cadena el dia de la seva estrena va ser la pel·lícula-documental Bucarest, la memòria perduda, dirigida per Albert Solé i guanyadora del Premi Goya 2009 en la seva categoria.

## Referències

* ↑ Cultural·es de TVE aproparà i difondrà la cultura en espanyol Mundoplus.tv
* ↑ Hora zero per Cultural.es; adéu a DocuTV Arxivat 2013-12-27 a Wayback Machine. Todotvnews.com
* ↑ «Proves de TVE-HD i Cultural·es». Arxivat de l'original el 2009-07-14. [Consulta: 1r maig 2010].
* ↑ TVE remodelará La 2 para convertirla en la cadena de referencia para la cultura y el talento,
* ↑ RTVE cierra el canal Cultural.es y pasa sus contenidos a La 2, El Mundo (1 de juny de 2010).

## Enllaços externs

* Web de Cultural·es a rtve.es
# Raúl Lozano Marcos

Raúl Lozano Marcos (Salamanca, 25 de gener de 1977) és un exfutbolista professional castellanolleonès, que ocupava la posició de migcampista.

## Trajectòria

Format a la UD Salamanca, a la campanya 95/96 debuta a la màxima categoria amb el primer equip salmantí. No tindria continuïtat i retornaria al filial, fins que el 1998 és captat per l'Sporting de Gijón per jugar amb el seu equip B.
La temporada 99/00 puja a l'Sporting A, però tot just disputat 10 partits. És l'any següent quan es consolida en el planter asturià. Destaca la temporada 01/02, amb 38 partits i 6 gols. L'estiu del 2003 fitxa per l'Almeria CF, on quallaria tres temporades discretes. En total, entre l'Sporting i l'Almeria, el migcampista ha sumat 190 partits a la categoria d'argent.
Des del 2006, Raul Lozano va formar en equips de Segona B, com l'Oriola CF (06/07), el CD Ourense (07/08) i el Guijuelo (08/09).
Al juny del 2009 es va retirar per a dedicar-se a la secretaria tècnica de l'Sporting de Gijón.

## Enllaços externs

* Fitxa de Raul Lozano
* Lozano s'hi incorpora a la secretaria tècnica Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Raúl Iznata Zabala

Raúl Iznata Zabala (Pamplona, 21 de setembre de 1977) és un exfutbolista navarrés, que ocupava la posició de defensa. El seu pare, Antonio Iznata Dimas, també fou futbolista.

## Trajectòria

Format al planter del Màlaga CF, puja al primer equip a la temporada 99/00, amb l'ascens dels andalusos a primera divisió. El defensa va romandre sis temporades, tot i que en totes elles va ser suplent. A més a més, la primera meitat de la temporada 01/02 va ser cedit al CD Numancia.
El 2005 deixa el Málaga CF i recala al Rayo Vallecano, de Segona B, on hi milita dues campanyes. Posteriorment, la carrera del navarrès ha prosseguit en equips modestos d'Andalusia, com l'Antequera CF (07/08) i la UD Fuengirola (08/...).

## Enllaços externs

* Fitxa d'Iznata
# Raúl Ivars Santos

Raúl Ivars Santos (Alacant, 26 de setembre de 1977) és un exfutbolista valencià, que ocupava la posició de davanter.

## Trajectòria

Comença a destacar a les files de l'Hèrcules CF, amb qui debuta a Segona Divisió a la campanya 94/95, jugant 4 partits. Roman durant quatre temporades a l'equip herculà, una d'elles, la 96/97, a primera divisió, encara que va restar inèdit.
L'estiu de 1998 fitxa per l'Elx CF, amb qui puja a Segona Divisió. Després de ser cedit al CD Toledo la temporada 00/01, esdevé titular amb els il·licitans, condició que manté entre 2001 i 2003, període en el qual suma 63 partits i 11 gols. A partir de la temporada 03/04 retorna a la suplència, disputant altres 45 partits abans de la seua marxa el 2006.

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador
# Raúl Kamffer

Raúl Kamffer Cardoso (Ciutat de Mèxic, 16 d'abril de 1929 - Ibidem, 19 de maig de 1987) va ser un cineasta mexicà. Per la seva pel·lícula Ora sí ¡tenemos que ganar! (1981), Kamffer va guanyar el premi Ariel a la millor direcció i a la millor pel·lícula.

## Biografia

Va estudiar un any d'Arquitectura en el Tecnològic de Monterrey (ITESM), un any de Biologia a l'Instituto Politécnico Nacional (IPN), un any de Teatre en la Facultat de Filosofia i Lletres de la Universitat Nacional Autònoma de Mèxic (UNAM) i un any de Psicologia en la mateixa UNAM. Finalment es va traslladar a Itàlia on va estudiar cinema al Centre Experimental de Cinematografia de Roma.
A Mèxic, va ser membre de la primera generació del Centro Universitario de Estudios Cinematográficos (ara coneguda com Escuela Nacional de Artes Cinematográficas). A més, es va exercir com a antiquari, expert en antiguitats de l'art mexicà i africà, restaurador, col·leccionista, joier, assistent i director de teatre; així com realitzador, productor, actor, camerògraf, sonidista i guionista cinematogràfic.
En 1952 incursionó com a director de l'obra de teatre Nuevo día d'Olga Harmony. Més tard va dirigir la seva obra Don Juan, ¿Durmió solo alguna noche?, estrenada s la Casa del Lago el 1966.
La seva relació amb el cinema va ser molt àmplia i no es va limitar al guionatrge. Un dels seus primers treballs va ser com a camerògraf de la pel·lícula El Grito (1969), de Leobardo López Arretche, que aborda els esdeveniments més importants del moviment estudiantil popular de 1968, filmat pels estudiants del CUEC”.

## Filmografia

| Any | Pel·lícula | Director | Productor | Escriptor | Notes |
| 1967 | Preparatoria 100 años | Sí | | Sí | Curtmetratge |
| 1968 | Fiesta de Muertos | Sí | | | Documental |
| 1968 | Mural Efimero | Sí | | | Curtmetratge |
| 1969 | Ana y Diana | Sí | Sí | | Curtmetratge |
| 1969 | Mictlan o La Casa de los Que Ya No Son | Sí | Sí | | 23è Festival Internacional de Cinema de Canes (fora de competició) |
| 1970 | El Juego de Zuzanka | Sí | | | |
| 1971 | Semana Santa entre Los Coras | | Sí | | Documental |
| 1975 | Energíamex | Sí | | Sí | Curtmetratge |
| 1976 | El Perro y la Calentura | Sí | | Sí | |
| 1979 | Parto Solar 5 | Sí | Sí | Sí | |
| 1981 | Ora sí ¡tenemos que ganar! | Sí | | Sí | Premi Ariel a la millor pel·lícula Premi Ariel a la millor direcció Nominat - Premi Ariel al millor guió |

## Referències

* ↑ «Ver, oír, aplaudir, silbar...» (en castellà). [Consulta: 21 octubre 2021].
* ↑ Express, Ciudadania. «Inicia homenaje al cineasta mexicano Raúl Kamffer Cardoso» (en espanyol de Mèxic). [Consulta: 21 octubre 2021].
* ↑ Editorial, Equipo. «Canal 44 TV transmitirá clásicos del cine mexicano del acervo de la Filmoteca UNAM» (en espanyol europeu), 28-05-2020. Arxivat de l'original el 2021-10-21. [Consulta: 21 octubre 2021].
* ↑ «Cinco películas mexicanas para ver el Día de Muertos» (en espanyol de Mèxic). [Consulta: 21 octubre 2021].
* 1 2 3 4 «KAMFFER Cardoso, Raúl». EscritoresMexicanosUnam. [Consulta: 21 octubre 2021].
# Darlington (desambiguació)

«Darlington» té aquests significats:
* Darlington, ciutat del nord-est d'Anglaterra, al comtat de Durham
** Darlington (districte)
* Darlington (Carolina del Sud), població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud
* Darlington (Indiana), població dels Estats Units a l'estat d'Indiana
* Darlington (Missouri), població dels Estats Units a l'estat de Missouri
* Darlington (Pennsilvània), Estats Units
* Transistor Darlington, dispositiu semiconductor que combina dos transistors bipolars en un tàndem
# Darmstadt

Darmstadt és una ciutat a l'estat de Hessen, a Alemanya. Té una població de 149.052 habitants (2011). Amb l'àrea metropolitana sumen 430.993.
La ciutat és el centre del Jugendstil, un estil artístic i arquitectònic similar a l'Art Nouveau a França o al modernisme català.
És la seu del Centre Europeu d'Operacions Espacials.
Està agermanada amb les ciutats de Logronyo (La Rioja, Espanya), Graz (Àustria), Bursa (Turquia), Trondheim (Noruega), Plock (Polònia), Uzhhorod (Ucraïna), Brescia (Itàlia), Alkmaar (Països Baixos), Troyes (França), Chesterfield (Regne Unit), Saanen (Suïssa), Szeged (Hongria), Friburg (Alemanya) i Liepaja (Letònia).
Darmstadt té tres universitats:
* TUD (Technische Universität Darmstadt, universitat especialitzada en les facultats tècniques)
* H_DA (Hochschule Darmstadt, universitat de ciències aplicades)
* EFH (Evangelische Fachhochschule, universitat confessional per a infermeria i treball social)
Darmstadt té més de 30.000 estudiants. Darmstadt és un centre de la indústria química. El seu renom com a centre de recerca va ser honorat quan el 2003 la IUPAC va decidir canviar el nom a l'element químic ununili oficialment en darmstadti.

## Fills il·lustres

* Heinrich Spangenberg (1861-1925) compositor i director d'orquestra.
* Christian Wiener (1826-1896) matemàtic i físic.
* Erika Köth (1927-1889) fou una soprano de coloratura.

## Referències i enllaços

* ↑ En català: Unió internacional de la química fonamental i aplicada
* ↑ Element 110 is named darmstadtium Communicat de premsa del IUPAC del 16 d'agost de 2003, consultat el 18 de gener de 2012
             A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Darmstadt
# Resolució 1169 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1169 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 27 de maig de 1998. Després de considerar un informe del secretari general Boutros Boutros-Ghali quant a la Força de les Nacions Unides d'Observació de la Separació (UNDOF), el Consell va ampliar el seu mandat per sis mesos més fins al 30 de novembre de 1998.
La resolució va decidir fer una crida a les parts interessades a aplicar immediatament la Resolució 338 (1973) i va sol·licitar que el Secretari General presentés un informe sobre la situació al final d'aquest període.
L'informe del Secretari General sobre la resolució anterior sobre la UNDOF va dir que la situació entre Israel i Síria havia romàs tranquil·la malgrat la situació a l'Orient Mitjà. Mentrestant, es van informar d'algunes restriccions a ambdós costats de llibertat de moviments de la UNDOF.

## Referències

* ↑ «Security Council renews mandate of UNDOF until 30 November». United Nations, 27-05-1998.
* ↑ «Report of the Secretary-General on the United Nations Disengagement Observer Force». United Nations, 14-05-1998.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1101 a la 1200 (1997 - 1998)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 1163 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1163 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat el 7 d'abril de 1998 després de reafirmar totes les resolucions anteriors del Sàhara Occidental, el Consell va ampliar el mandat de la Missió de Nacions Unides pel Referèndum al Sàhara Occidental (MINURSO) fins al 20 de juliol 1998 perquè pogués procedir amb tasques d'identificació dels votants.
El Consell de Seguretat va reafirmar l'acord entre el Govern del Marroc i el Front Polisario sobre l'aplicació del Pla de Regularització i que la responsabilitat de la identificació dels votants era la de la Comissió d'Identificació. També va reiterar la necessitat d'un referèndum sobre l'autodeterminació pel poble del Sàhara Occidental d'acord amb el Pla de Regularització.
Després d'ampliar el mandat de la MINURSO fins al 20 de juliol de 1998, la resolució va prendre nota de la continuïtat del desplegament d'unitats d'enginyeria i personal administratiu necessaris per al desminatge i el suport al desplegament de personal militar, respectivament, i consideraria un petició de tropes addicionals i policia. El Consell va convidar els governs d'Algèria, Mauritània i Marroc a signar Status of Forces Agreement amb les Nacions Unides.
La resolució va concloure demanant al Secretari General Kofi Annan que informi al Consell cada 30 dies sobre l'aplicació de la resolució actual i el mandat de la MINURSO.

## Vegeu també

* Guerra del Sàhara
* República Àrab Sahrauí Democràtica
* Zona Lliure
* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1101 a la 1200 (1997 – 1998)

## Referències

* ↑ «Security Council extends mandate of MINURSO until 20 July». United Nations, 17-04-1998.
* ↑ Africa Research, Ltd. Africa contemporary record: annual survey and documents, Volume 26. Africana Pub. Co, 2002, p. B-607. ISBN 978-0-8419-1222-9.

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 1165 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1165 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 30 d'abril de 1998. Després de recordar la Resolució 955 (1994), el Consell va establir una tercera Sala de Primera Instància al Tribunal Penal Internacional per a Ruanda (TPIR).
El Consell de Seguretat va recordar que la Resolució 955 permetia incrementar el nombre de sales judicials i jutges al TPIR. Va reafirmar que el processament dels responsables de les violacions del dret internacional humanitari a Ruanda ajudaria a contribuir a la pau i la reconciliació. També calia enfortir el sistema judicial ruandès, ja que hi havia un gran nombre de persones que esperaven judici.
Actuant sota el Capítol VII de la Carta de les Nacions Unides, el Consell va establir una tercera cambra judicial al TPIR i que les eleccions a les cambres judicials tindrien lloc en la mateixa data, per un mandat que expiraria el 24 de maig 2003. Els jutges començarien els mandats tan aviat com foa possible després de les eleccions. Es van encoratjar noves eficiències al TPIR i el secretari general Kofi Annan fou requerit a fer acords per facilitar el funcionament eficaç del Tribunal.

## Referències

* ↑ «Security Council decides to establish third trial chamber of International Tribunal for Rwanda». United Nations, 30-04-1998.
* ↑ Klip, André; Sluiter, Göran. Annotated leading cases of International Criminal Tribunals: The International Criminal Tribunal for Rwanda 2000–2001. Intersentia nv, 2003, p. 242. ISBN 978-90-5095-319-1.
* ↑ van den Herik, Larissa J. The contribution of the Rwanda Tribunal to the development of international law. Martinus Nijhoff Publishers, 2005, p. 62. ISBN 978-90-04-14580-1.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1101 a la 1200 (1997 - 1998)
* Genocidi de Ruanda

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Repievka

Repievka (en rus: Репьевка) és un poble de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 321 habitants. Pertany al districte municipal de Rtísxevo.

## Referències

* ↑ «Aleksandrovka». GeoNames.
* ↑ «Схема территориального планирования Ртищевского муниципального района Саратовской области». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП).
* ↑ «Об утверждении реестра административно-территориального деления Саратовской области (с изменениями на 12 апреля 2019 года), Постановление Правительства Саратовской области от 29 октября 2015 года №545-П». docs.cntd.ru. Arxivat de l'original el 2020-11-13. [Consulta: 22 novembre 2020].
# Repicatalons de Lapònia

El repicatalons de Lapònia (Calcarius lapponicus) és una espècie d'ocell de la família dels calcàrids (Calcariidae) que habita zones de tundra des de Groenlàndia i nord d'Escandinàvia, cap a l'est, a través del nord de Rússia, Nova Terra i nord de Sibèria, incloent Nova Sibèria i les illes Wrangel, fins a la península dels Txuktxis, i, cap al sud, a través de Txukotka fins a Kamtxatka i les illes del Comandant, oest i nord d'Alaska, illes del Mar de Bering, Aleutianes, nord del Canadà, incloent les illes àrtiques. Passen l'hivern més cap al sud.

## Referències

* ↑ «Repicatalons de Lapònia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 21/12/2012 (català)
# Riu Mitong

El riu Mitong és un riu del sud-oest de la part continental de Guinea Equatorial. Forma part de l'estuari del Muni juntament amb el riu Mitimele, el riu Mandyani, el riu Congue, el riu Utamboni i el riu Mven. El riu es transforma en riu Utamboni al llarg de la frontera amb Gabon.

## Referències

* ↑ Hughes, R. H.; Hughes, J. S.. A Directory of African Wetlands. IUCN, 1992, p. 501. ISBN 978-2-88032-949-5 [Consulta: 30 març 2012].
* ↑ Sundiata, I. K.. Equatorial Guinea: colonialism, state terror, and the search for stability. Westview Press, 1990, p. 6. ISBN 978-0-8133-0429-8 [Consulta: 30 març 2012].
# David Almazán i Abril

David Almazán i Abril, més conegut com a David Pirri (Sabadell, 12 de febrer de 1974) és un exfutbolista català, que jugava com a centrecampista per l'esquerra.

## Trajectòria futbolística
### Com a jugador

Format al planter del FC Barcelona, passa per les diferents categories del club blaugrana fins a arribar al Barcelona B la temporada 92/93. Amb el filial hi juga tres anys a Segona Divisió, destacant la darrera amb 28 partits i un gol.
L'estiu de 1995 deixa Catalunya i marxa al CP Mérida, amb qui debuta a primera divisió. Eixe any és una de les peces del club extremeny amb 28 partits, però el seu equip baixa a Segona. En les quatre anys que hi passaria David Pirri al Mérida, viuria dos ascensos i dos descensos, sent titular excepte la temporada 97/98 (primera divisió) on només va jugar 19 partits.
El 1999 fitxa pel Deportivo de La Coruña, però no té fitxa federativa i al mercat d'hivern marxa a la UD Las Palmas, on acabaria la temporada amb 10 partits i 2 gols. La temporada 00/01 torna a Primera amb el CD Numancia, jugant 24 partits, i la temporada 01/02, de nou a Segona, amb l'Sporting de Gijón (32 partits i 4 gols).
L'estiu del 2002 s'incorpora al Reial Saragossa. En les dues primeres temporades no trobaria lloc a l'onze titular però hi jugaria força partits, però la temporada 04/05 tan sols jugaria set partits. A l'etapa saragossana hi guanyaria una Copa del Rei.
El 2005 recala a l'Albacete Balompié de Segona, i a l'any següent baixaria a Segona B per dur de nou la samarreta del Mérida. La temporada 07/08 es va incorporar a les files del CE Sabadell, on es retirà en finalitzar la temporada.

### Com a entrenador

Al final de la temporada 2007-2008 es retira del futbol i es fa càrrec del Futbol Base del Centre d'Esports Sabadell. El 9 de novembre el CE Sabadell cessa al tècnic Ramon Moya i David Pirri, amb l'ajut de Roger Garcia, es fa càrrec de l'equip provisionalment, fins que el mateix any assumeix el càrrec Lluís Carreras. També va entrenar el Terrassa FC, i el 2017 va marxar a la Xina per entrenar l'equip sub-19 del Shanghai Shenhua FC, equip amb el qual va aconseguir dos campionats de la Xina i una Champions asiàtica. El 2021 va començar a entrenar el primer equip de la UE Sant Andreu.

## Referències

* ↑ «El CE Sabadell cessa a Ramon Moya». Arxivat de l'original el 2010-09-26. [Consulta: 10 novembre 2009].
* 1 2 Molet, Carles «David Almazán, nou entrenador del Sant Andreu». Betevé, 08-07-2021 [Consulta: 7 febrer 2022].