OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gai Opi

* Per a altres significats, vegeu «Gai Opi (desambiguació)».
Gai Opi (en llatí: Gaius Oppius) va ser un company i amic íntim de Juli Cèsar. Juntament amb Luci Corneli Balb Menor va portar els afers privats de Cèsar. Opi formava part de la gens Òpia, una gens romana d'origen plebeu.
Es diu que Cèsar l'apreciava tant que una vegada que sorpresos per una tempesta es van refugiar a casa d'un pobre home que només tenia una cambra, va cedir aquesta a Opi (que estava delicat de salut) i ell mateix i d'altres van dormir al porxo.
Aquesta amistat va continuar fins a la mort de Cèsar l'any 44 aC, i mentre el dictador era absent a Hispània, Opi i Balb van portar tots els afers a Roma tot i que el govern de la ciutat estava en mans nominalment de Marc Lèpid com a magister equitum. Després del 44 aC, Opi va donar suport a Gai Juli Cèsar Octavià.
Va escriure suposadament algunes obres que s'han perdut sobre les guerres alexandrina, d'Àfrica i d'Hispània, encara que també s'atribueixen a Hirci, el qual probablement va escriure almenys la de la guerra alexandrina i la d'Hispània, i Opi potser va escriure la d'Àfrica. També va escriure les biografies d'alguns romans distingits: Escipió Africà el Vell, Cassi, Gai Mari, Gneu Pompeu Magne i probablement una vida de Juli Cèsar. L'any 43 aC va escriure un llibre que volia demostrar que Cesarió no era fill de Cèsar i de Cleòpatra com aquesta volia fer veure.

## Referències

* ↑ Smith, William (editor). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès), 1870.
# Brittoli

Brittoli és una comune italiana de la província de Pescara, regió dels Abruços, amb 360 habitants.
Es troba dins del Parc Nacional del Gran Sasso e Monti della Laga.
Brittoli limita amb els municipis de: Capestrano, Carpineto della Nora, Civitaquana, Corvara, Pietranico, Vicoli, i Villa Santa Lucia degli Abruzzi.
# Comtat d'Erie (Nova York)

El comtat d'Erie (en anglès: Erie County) és un comtat situat al nord-oest de l'estat de Nova York, als Estats Units.
Al cens de l'any 2000, el comtat tenia 950.265 habitants i una densitat poblacional de 351 persones per km². Va ser fundat l'any 1821 i la seu del comtat és Buffalo, a més de ser-ne la ciutat més poblada.
Segons l'Oficina del Cens, el comtat té una àrea total de 3,178 km$^2$ (1,227.0 sq mi), dels quals 2,704 km$^2$ (1,044.0 sq mi) són terra i 474 km$^2$ (183.0 sq mi), el 14,89%, són aigua.

## Reserves índies

* Reserva Índia dels Cattaraugus
* Reserva Índia dels Tonawanda

## Referències

* ↑ «How much do you know about your county?». [Consulta: 16 juny 2020].
# McLean (Nebraska)

McLean és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 38 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, McLean tenia 38 habitants, 18 habitatges, i 9 famílies. La densitat de població era de 163 habitants per km².
Dels 18 habitatges en un 33,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,4% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 50% no eren unitats familiars. En el 50% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,11 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,22.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,3% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 26,3% entre 25 i 44, un 15,8% de 45 a 60 i un 23,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.292 $ i la renda mediana per família de 45.417 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.750 $ mentre que les dones 28.750 $. La renda per capita de la població era de 17.225 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- McLean». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- McLean». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# María Teresa Monterroso y Núñez

María Teresa Monterroso y Núñez (Madrid, 1648 - Alcalá de Henares, 1714), de nom religiós María Teresa de San Francisco, va ser una religiosa carmelita descalça castellana. Va ser priora del convent de la Imagen d'Alcalá de Henares.
Va néixer a Madrid el 1648, filla de Damián de Monterroso, veinticuatro de Sevilla, i de María Núñez Vela de Quiñones, aleshores veïns a la vila.
Vestí l'hàbit de carmelita descalça al convent de la Imagen d'Alcalá de Henares el 8 de setembre de 1667, on va prendre el nom de María Teresa de San Francisco. Professà al mateix convent just un any després. Durant la seva vida religiosa, s'esmerçà en el compliment dels tres vots de la regla i habitualment ajudà en la cura de les malaltes. Sempre vestí pobrament i s'imposà penitències, malgrat la seva delicada condició física. El 1697 va ser elegida priora, bona administradora i coneixedora de la litúrgia de les hores, va ser també participant assídua del cor del convent, on mostrà sempre devoció i destacà per la seva veu.
Va viure durant tretze anys amb un càncer de mama, sense comentar mai res a metges o mostrar molèstia en públic. Malgrat ser finalment examinada, la malaltia estava massa estesa i els facultatius mèdics no van poder fer-hi res, a més de diagnosticar-li també erisipela a la llengua. Monterroso va morir a causa del càncer el 1714.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Álvarez y Baena, José Antonio. Hijos de Madrid, ilustres en santidad, dignidades, armas, ciencias y artes (en castellà). Vol. 4. Madrid: Oficina de D. Benito Cano, 1791, p. 59.
* 1 2 3 Portilla y Esquivel, Miguel de. Historia de la ciudad de Compluto, vulgarmente, Alcalá de Santiuste, y ahora de Henares (en castellà). vol. 3. Alcalá de Henares: José de Espartosa, impressor de la Universitat, 1728, p. 205-207.
* 1 2 3 Reunión de eclesiásticos y literatos. Biografía eclesiástica completa (en castellà). vol. 5. Madrid: Imprenta de D. Alejandro Gómez Fuentenebro, 1862, p. 387.
# Markurells i Wadköping (pel·lícula)

Markurells i Wadköping és una pel·lícula dramàtica sueco-alemanya de 1931 dirigida per Victor Sjöström. La pel·lícula està basada en la novel·la de Hjalmar Bergman Markurells i Wadköping.

## Producció

La pel·lícula es va estrenar el 16 de febrer fr 1931 als cinemes Röda Kvarn a Estocolm, Uppsala i Örebro. Va ser rodat a Filmstaden Råsunda amb exteriors d'Estocolm per J. Julius. Com a guió tenien la novel·la de Hjalmar Bergman Markurells i Wadköping que es va publicar el 1919, el mateix Bergman va dramatitzar la novel·la que es va representar per primera vegada al Dramatiska Teatern a Estocolm el 1930. La pel·lícula va ser una coproducció amb la companyia cinematogràfica alemanya Terra Film AG i Film AB Minerva, i el 1930 es va produir una versió alemanya, Väter und Söhne.

## Repartiment

* Victor Sjöström - Harald Hilding Markurell, mestre de celler a l'hostal Kupan, Berget
* Pauline Brunius - Senyora Karin Markurell
* Sture Lagerwall - Johan Markurell, el seu nen
* Brita Appelgren - Brita de Lorche, cosina de Lluís
* Sture Baude - Sheriff del comtat Carl-Magnus de Lorche, tresorer de la Fundació "Amics dels Pobres"
* Gösta Gustafson - Sven Ström, fabricant de perruques
* Nils Lundell - Conserge de l'escola Per Ström, el seu germà
* Gunnar Klintberg - Rector Blidberg, secretari de la Fundació "Amics dels Pobres"
* Brother Olsson - Degà, Censor
* Einar Fröberg - Professor de Química, Censor
* Gösta Granberg - Louis de Lorche, fill del xèrif del comtat, cosí de Brita
* Oscar Byström - Governador Axel Rüttenschöld, president de la Fundació "Amics dels Pobres"
* Arthur Natorp - Pastor, membre del Patronat de la Fundació
* Thure Holm - Membre del Patronat de la Fundació
* Carl Nissen - Membre del Patronat de la Fundació

## Banda sonora

* Mandom, mod och morske män, text Richard Dybeck, instrumental.
* De' ä' min röda da' i da' (De ä min röda da i da), compositor Jules Sylvain, text Karl-Ewert, cantant desconegut
* Låt mig få bli bekant med henne, compositor Jules Sylvain, instrumental.
* Nearer, My God, to Thee (Närmare, Gud, till dig), compositor Lowell Mason text Sarah Flower Adams text suec 1912 Emanuel Linderholm, instrumental.
* Vila vid denna källa (Oförmodade avsked, förkunnat vid Ulla Winblads frukost en sommarmorgon i det gröna), compositor i text Carl Michael Bellman, instrumental.
* Sjungom studentens lyckliga dag (Studentsång), compositor Prins Gustaf, text Herman Sätherberg, interpretat per un cor
* O, hur härligt majsol ler (Majsång), compositor Friedrich Kuhlau, text suec 1831 Carl Wilhelm Böttiger, interpretat per un cor

## Referències

* ↑ Markurells i Wadköping al Svensk Filmdatabas
# Austral

«Austral» té aquests significats:
* Austral (moneda), antiga moneda de l'Argentina
* Toponímia:
** Austral, adjectiu relatiu al sud, especialment en referència a l'hemisferi sud
** Illes Australs, l'arxipèlag més meridional de la Polinèsia Francesa
* Organitzacions:
** Austral Líneas Aéreas, línia aèria argentina
** Air Austral, línia aèria de l'illa de la Reunió
# Axie Infinity

Axie Infinity és un videojoc en línia basat en NFT i desenvolupat per l'estudi vietnamita Sky Mavis, el qual utilitza AXS (Axie Infinity Shards) i SLP (Smooth Love Potion), criptomonedes basades en Ethereum. Actualment és la col·lecció NFT amb més valor del món, superant els 42 milions de dòlars estatunidencs en vendes el juny del 2021.

## Descripció

Es tracta d'un joc de comerç i de combat que permet als jugadors recol·lectar, criar, fer lluitar i comerciar amb criatures fictícies que reben el noms d'"axies", les quals són digitalitzades com a NFT. Cal que els jugadors novells tinguin com a mínim tres "axies" per a poder-hi jugar. A partir del gener del 2019, hi ha la possibilitat d'adquirir terra virtual (en forma d'NFT).
El joc és especialment popular a les Filipines, on la criptomoneda que se n'obté és l'ingrés diari principal per moltes persones des de l'inici de la pandèmia de COVID-19.

## Referències

* ↑ https://www.techinasia.com/vietnamese-developer-axie-infinity
* ↑ Axie Infinity Becomes Number 1 NFT Collection, dappradar.com. Retrieved: 08-07-2021.
* ↑ Axie Profiting From Booming NFT Economy as Bitcoin Struggles, Yahoo Finance. Retrieved: 08-07-2021.
* ↑ People in the Philippines are earning cryptocurrency during the pandemic by playing a video game, CNBC. Retrieved: 08-07-2021.

## Vegeu també

* Aplicació descentralitzada
* Criptovalor no fungible (NFT)

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial de videojoc
# Mas del Gerro

El Mas del Gerro és un edifici del municipi de Botarell (Baix Camp) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un mas residencial d'estil modernista, al qual s'afegí una altra construcció per allotjar-hi els masovers. L'edifici principal compta amb planta baixa, pis i golfes. Hi destaca una balconera rematada amb motius vegetals i un rellotge de sol amb la inscripció «Badoc fes ton camí que l'hora passa». Al damunt de la porta principal, hi ha un gerro fet amb estuc. Davant de la casa hi ha un gran jardí fet a l'estil i gust de l'època. Davant de la façana, gran ombra feta pels arbres.

## Història

És una casa de camp residencial feta construir en estil modernista el 1915 pel Dr. Marc Ribas i Massó. El 1923 s'hi afegí la casa dels masovers. Situada vora la carretera de Botarell a Montbrió, al seu entorn està actualment quasi totalment urbanitzat. El nom del mas i del detall ornamental de la porta ve del renom que es donava a la família que feu construir el mas, renom acceptat i que tenia origen en la donació que havien fet, amb motiu de la construcció del cimbell del campanar de Botarell, dels quatre gerros de ceràmica envernissada que l'ornen.

## Referències

* ↑ «Catàleg de masies». Pla General d'Ordenació Urbanística Municipal de Botarell p. 58. Ajuntament de Botarell. [Consulta: 7 setembre 2020].
* 1 2 «Mas del Gerro». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Becada de les Filipines

La becada de les Filipines (Scolopax bukidnonensis) és una espècie d'ocell de la família dels escolopàcids (Scolopacidae) que habita zones de selva de les illes Filipines.
# Psychoda juliae

Psychoda juliae és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a les Antilles: Puerto Rico.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Wagner, R, Masteller EC., 1996. New moth flies (Diptera: Psychodidae) and a key to species from Puerto Rico. Proceedings of the Entomological Society of Washington. 98:450-464.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ The Diptera Site - The BioSystematic Database of World Diptera (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Clàssica de Sant Sebastià 2013

La Clàssica de Sant Sebastià 2013 és la 33a edició de la Clàssica de Sant Sebastià i es va disputar el dissabte 27 de juliol de 2013 a Euskadi sobre un recorregut de 232 quilòmetres. La cursa començà i acabà a Sant Sebastià.
El sorprenent vencedor de la cursa fou el francès Tony Gallopin (RadioShack-Leopard), que s'imposà en solitari a Sant Sebastià després d'atacar durant la pujada a Arkale, a manca de 15 quilòmetres. Alejandro Valverde (Movistar Team), el gran favorit, arribà en segona posició a 26 segons. En tercera posició acabà Roman Kreuziger (Team Saxo-Tinkoff).

## Equips

20 equips participen en aquesta edició de la Clàssica de Sant Sebastià, els 19 equips ProTour i un equip continental professional: Caja Rural.
| Núm. | Codi | Equip |
| 1-8 | BEL | Belkin Pro Cycling Team |
| 11-18 | OGE | Orica-GreenEDGE |
| 21-28 | LTB | Lotto-Belisol |
| 31-38 | EUS | Euskaltel–Euskadi |
| 41-48 | MOV | Movistar Team |
| 51-58 | RLT | RadioShack-Leopard |
| 61-68 | VCD | Vacansoleil-DCM |
| 71-77 | LAM | Lampre-Merida |
| 81-88 | ALM | AG2R La Mondiale |
| 91-98 | FDJ | FDJ |
| 101-108 | TST | Team Saxo-Tinkoff |
| Núm. | Codi | Equip |
| 111-118 | GRS | Garmin-Sharp |
| 121-126 | BMC | BMC Racing Team |
| 131-138 | OPQ | Omega Pharma-Quick Step |
| 141-148 | KAT | Team Katusha |
| 151-158 | CAN | Cannondale |
| 161-168 | SKY | Team Sky |
| 171-177 | AST | Astana Qazaqstan Team |
| 181-188 | ARG | Argos-Shimano |
| 191-198 | CJR | Caja Rural |

## Classificació final

| | Ciclista | Equip | Temps | UCI World Tour Punts |
| 1 | Tony Gallopin (FRA) | RadioShack-Leopard | 5h 39' 03" | 80 |
| 2 | Alejandro Valverde (ESP) | Movistar Team | + 26" | 60 |
| 3 | Roman Kreuziger (CZE) | Team Saxo-Tinkoff | + 28" | 50 |
| 4 | Mikel Nieve (ESP) | Euskaltel–Euskadi | + 28" | 40 |
| 5 | Nicolas Roche (IRL) | Team Saxo-Tinkoff | + 29" | 30 |
| 6 | Mikel Landa (ESP) | Euskaltel–Euskadi | + 34" | 22 |
| 7 | Moreno Moser (ITA) | Cannondale | + 51" | 14 |
| 8 | Pieter Serry (BEL) | Omega Pharma-Quick Step | + 51" | 10 |
| 9 | Bauke Mollema (NED) | Belkin Pro Cycling Team | + 51" | 6 |
| 10 | Sylvain Chavanel (FRA) | Omega Pharma-Quick Step | + 51" | 2 |

## Referències

* ↑ «Tony Gallopin sorprende en San Sebastián». Marca, 27-07-2013 [Consulta: 27 juliol 2013].
* ↑ «El francès Gallopin dona la campanada a la Clàssica de Sant Sebastià». El Periódico de Catalunya, 27-07-2013 [Consulta: 27 juliol 2013].

## Enllaços externs

* Web oficial
# Common Workflow Language

El Common Workflow Language (CWL) és un estàndard per descriure fluxos de treball computacionals d'anàlisis de dades. El desenvolupament del CWL està enfocat sobretot per a usos intensius de dades, com el que es donen a la bioinformàtica, amb imatges mèdiques, a l'astronomia, a la física o a la química. Un dels objectius clau del CWL és que el flux de treball pugui ser portable i, per tant, reproduïble en entorns computacionals diferents.
El CWL sorgeix de les de discussions durant el 2014 entre Peter Amstutz, John Chilton, Nebojsa Tijanic, i Michael R. Crusoe (dels programes Galaxy, Arvados, i Seven Bridges) durant la conferència BOSC 2014 de l'Open Bioinformatics Foundation.
CWL és compatible amb diferents entorns, com ara com Apache Airflow (gràcies a CWL-Airflow), Arvados, Rabix, i Toil, i va ser considerat el 2017 com una de les tendències futures en el desenvolupament d'eines d'anàlisis bioinformàtiques. Altres entorns que poden utilitzar CWL són: Apache Taverna, Cromwell workflow Engine, Galaxy, i REANA - Reusable Analyses.

## Disponibilitat

Les especificacions del CWL es desenvolupen de forma informal per un grup de diferents proveïdors compost per organitzacions i individus, que fan disponible llurs contribucions a un repositori de Github sota la Llicència Apache 2.0.

## Referències

* ↑ «Common Workflow Language, v1.0» (en anglès), 08-07-2016. DOI: 10.6084/m9.figshare.3115156.v2. [Consulta: 14 febrer 2019].
* ↑ Leipzig, Jeremy «A review of bioinformatic pipeline frameworks» (en anglès). Briefings in Bioinformatics, 18, 3, 01-05-2017, pàg. 530–536. DOI: 10.1093/bib/bbw020. ISSN: 1467-5463.
* ↑ «Codefest 2014 - Open Bioinformatics Foundation». [Consulta: 14 febrer 2019].
* ↑ http://www.commonwl.org/
* ↑ «Common Workflow Language». [Consulta: 14 febrer 2019].

## Enllaços externs

* CWL v1.0 specification
* CWL website
* CWL GitHub Repository
# Comtat d'Arcesais

El comtat d'Arcesais fou un pagus de Borgonya que va existir com a comtat al segle IX. Estava centrar a la població de Arcis-sur-Aube que li donava el nom. Se situava just al nord-est del país de Troyes. Se suposa que va tenir comtes privatius durant el segle IX.
Al final del segle IX o començament del segle X va passar a formar part dels dominis ducals si bé les circumstàncies de com es va produir són desconegudes.

## Referències

* ↑ J. Chrestin / impr. d'Outhenin-Chalandre. Histoire de Dix ans de la Franche Comté de Bourgogne, 1651.
* ↑ Anne Radeff:Comtat de Borgonya (Franc Comtat) en Alemany, Francès o Italià al Diccionari històric de Suïssa.
# Comtat d'Arle

El comtat d'Arle era una divisió del regne franc i després de la Borgonya Cisjurana i s'estenia bàsicament a Provença (els reis dominaven el Lionès i el Viennois).
Els primers comtes carolingis no poden ser datats. A la part final del segle viii governava Marcel·lí i el va seguir Llop, comes Provincia amb seu a Arle. Liebulf de Provença fou comte d'Arle a una data incerta entre 820 i 828 i segurament duc de Provença des de 828; vers 835 s'esmenta un comte de nom Miló a Provença però no se sap si ho era a Arle. El comte Guerí (vers 841) fou també anomenat duc de Provença, i el 844 va rebre el comtat d'Autun; el va seguir a Arle el seu fill Isembard, i després un tal Girard (per uns Sant Girard que tenia molta influència a la regió de Provença, per altres Girard del Rosselló) al qui va desposseir el comte Bosó de Provença, després rei de la Borgonya Cisjurana (Bosó I); el va seguir el seu cosí el bosonida Teobald (fill d'un germà del pare de Bosó I) que portava també el títol de comte de Vienne. Va morir el 895 i el va succeir el seu fill Hug d'Arle (per part de mare Hug era net de Lotari II) que el 911 fou regent de Borgonya Cisjurana/Provença i va establir capital a Arle, i quan el 926 fou proclamat rei d'Itàlia va deixar el comtat al seu germà Bosó d'Arle. Cap al 931 potser va donar el comtat al suposat fill de Bosó, Rotbald o Ratbold (també podria ser un noble d'origen desconegut), i Bosó fou cridar a Itàlia i nomenat marquès de Toscana; el 936 Bosó fou deposat, i Rotbald o Ratbold assassinat. Aquí la successió és confusa. Armand de Fluvià fa comte al seu fill Ratbold l'Antic; altres situen a un Bosó (que podria ser un germà o un nebot de Rotbold). Armand de Fluvià diu que l'Antic va morir el 948 i el va succeir el seu fill Bosó II d'Arle que va governar fins a la seva mort vers el 968. Bosó II fou nomenat comte hereditari de Provença (el títol de comte d'Arle va desaparèixer, mentre el regne sota Conrad I era anomenat com Regne d'Arle), però es van nomenar dos comtes més: el seu germà Guillem I d'Avinyó que fou comte de Provença a Avinyó (el mateix Bosó fou comte de Provença a Arle) i un tercer compte, Griffó, comte de Provença a Apt. Griffó fou succeït pel seu fill Griffó II que fou eliminat abans del 967 per Bosó. Guillem d'Avinyó va morir sense hereus abans del 967 i Bosó va recollir la seva part. Bosó va morir el darrer vers 968 però llavors el comtat es va tornar a repartir entre el seu fill Ratbold I, comte a Avinyó, i l'altre fill Guillem I d'Arle l'Alliberador, comte a Arle. Vegeu comtat de Provença.

## Llista de comtes

* Marcel·lí, comte vers 780
* Llop vers 800-820/824
* Leibulf vers 820/828-841
* Guerí o Garí 841-853
* Isembard 853-858
* Girard d'Arle 858-870 (Sant Girard?)
* Bosó de Provença, comte d'Arle 870-879, de Bourges i Viena del Delfinat (871) rei de Borgonya Cisjurana 879-882
* Teobald d'Arle 879-895
* Tibert 895-905
* Hug d'Arle 905-926
* Bosó I d'Arle 926-931, marques de Toscana (931-936)
* Rotbald (Ratbold d'Arle) 931-936 (dubtós)
* Rotbald I (Ratbold I l'Antic) 936-949
* Bosó II d'Arle 949-968 (titulat comte de Provença)
# Les Planes (Castissent)

Les Planes són unes planes de muntanya del terme municipal de Tremp, dins de l'antic terme de Fígols de Tremp, al Pallars Jussà.
Estan situades al sud-est del poble de Castissent, a l'extrem sud-oest del terme municipal. Són a la dreta del barranc Gros, enlairades a l'extrem meridional de l'altiplà que acull la població disseminada de Castissent. Els masos més a prop són lo Serrà, al nord-est, i el Mas de Carlets, al nord-oest. Té a prop, també, el Pas del Llop.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Les Planes (Castellterçol)

Les Planes és una plana de muntanya del terme municipal de Castellterçol, a la comarca del Moianès.
Es troba a la part sud-oriental del terme, a prop del límit amb Sant Quirze Safaja. És a ponent de l'extrem nord de la Serra del Bosc Negre i al sud-est de la Sesta. Es troba al sud-est de l'Era de les Cases.