OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bandera d'Alacant

La bandera d'Alacant és l'ensenya que identifica la província marítima d'Alacant i, per extensió, a la ciutat del seu principal port, Alacant. El seu origen ve d'una ordre del Ministeri de la Marina espanyol de 1845 quan s'aprovà la numeració i colors de les banderes dels vaixells de les diferents divisions marítimes. No existeix descripció oficial, ni legal, ni acta de l'acord de l'adopció de la bandera d'Alacant per part de l'antic Consell d'Alacant (Ajuntament), però les característiques vexil·lològiques habituals són els següents:
   Bandera apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres de llarg, partida, d'argent junt a l'ast, i blau la batent. Amb l'escut al bell mig, i en els seus colors.
Com que no consta cap adopció oficial, no queda establerta clarament les proporcions de cadascun dels elements que componen la bandera, sobretot pel que fa a la grandària i ubicació concretes de l'escut. En el cas de la bandera provincial, l'escut és lleugerament diferent: Les armes d'Aragó que apareixen en cap en l'escut de la ciutat d'Alacant, en comptes de representar-se en forma de cairó, es representa en el primer quarter amb l'escut partit, i sense el Toisó d'Or.

## Història

La bandera municipal d'Alacant procedeix de l'antiga contrasenya de la Província Marítima d'Alacant, integrada en el Departament Marítim de Cartagena.
Una reial ordre de 30 juliol 1845 va establir un codi de contrasenyes perquè els vaixells matriculats a cada província marítima pogueren ser identificats, tant des del mar com a vista des dels ports. La contrasenya assignada pel Ministeri de Marina a la província marítima de Alacant va ser una bandera blanca i blava a parts iguals, trobant-se la meitat blanca al costat del pal.
Una reial ordre de 31 octubre 1857 va abolir el sistema de contrasenyes, però la inèrcia del seu ús, ja totalment voluntari, va entrar fins al segle XX on sobretot els vaixells de pescadors alacantins continuaren usant-la, començant a conèixer com a bandera nàutica.
L'1 de febrer de 1893, l'Ajuntament va adoptar com a ensenya local la coneguda aleshores com a bandera nàutica.
Així, per tant, si bé l'ajuntament utilitza la contrasenya marítima d'Alacant als seus edificis municipals per a representar l'Ajuntament, a nivell oficial i legal la Corporació no ha acordat l'adopció d'una bandera municipal seguint el procediment oficial, regulat a hores d'ara per la normativa d'heràldica i vexil·lologia valenciana.

## Curiositat

Altres casos d'adopció d'una contrasenya naval, per la seua popularitat, com a bandera local són les de les ciutats de Vinaròs o Mataró.

## Referències

* 1 2 3 4 «La bandera de Alicante». Ayuntamiento de Alicante, 17-04-2015.
# PTD

PTD té els següents significats:
* Nintendo PTD (de l'acrònim en anglès Platform Technology Development), divisió de desenvolupament de tecnologia de l'empresa Nintendo
* Part preterme (del seu nom en anglès Pre-Term Delivery), part que es produeix abans de 37 setmanes de gestació
# Gregg Allman

Gregory LeNoir Allman, conegut com a Gregg Allman (Nasvhille, Tennessee; 8 de desembre de 1947 - Savannah, Geòrgia; 27 de maig de 2017), fou un cantant, teclista, guitarrista i compositor de blues i rock estatunidenc. És conegut, principalment, per ser un dels fundadors del grup The Allman Brothers Band, juntament amb el seu germà Duane Allman.
L'any 1995, ell i la seva banda van entrar al Rock and Roll Hall of Fame, introduïts pel famós cantautor de country Willie Nelson.
Després d'una exitosa carrera, la revista Rolling Stone el va catalogar en 70è lloc a la llista dels 100 millors cantants de tots els temps, en part gràcies a la seva particular veu i al seu accent sureny.
Tot i que durant gran part de la seva carrera Gregg Allman va anar sempre acompanyat d'un orgue Hammond B3, també tocava la guitarra amb gran destresa. De fet, el músic de Nasvhille és considerat un referent del rock sureny.
Va escriure molts dels grans èxits de la banda, com ara Melissa, Whipping Post, o Midnight Rider.
Gran part de la seva carrera professional va estar marcada per l'abús d'alcohol i drogues durant les llargues gires amb The Allman Brothers Band. Després d'un incident al discurs d'acceptació de la inducció al Rock and Roll Hall of Fame, on no va poder pronunciar el discurs a causa del seu estat d'embriaguesa, va decidir rehabilitar-se amb èxit.
Gregg Allman va patir diversos problemes de salut durant els últims anys de vida. L'any 2007 li fou diagnosticada Hepatitis C. Poc temps després, els metges li van descobrir tres tumors al fetge. Malgrat superar amb èxit el trasplantament de l'òrgan afectat, el càncer no va remetre. El músic perdria la vida el 27 de maig de 2017 a casa seva, a Richmond Hill, Geòrgia.

## Referències

* ↑ «Gregg Allman Dead: Allman Brothers Frontman Dies at 69», 27-05-2017. [Consulta: 27 març 2020].
* ↑ «The 100 Greatest Singers of All Time : Rolling Stone», 03-07-2009. Arxivat de l'original el 2009-07-03. [Consulta: 27 març 2020].
* ↑ «HAMMOND HALL-OF FAMER GREGG ALLMAN (1947-2017) | Hammond USA» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2020-03-27. [Consulta: 27 març 2020].
* ↑ Andy, April; Andy, April. «MOT Brighton», 10-03-2012. [Consulta: 27 març 2020].
* ↑ Allman, Gregg, 1947-2017.. My cross to bear. 1st ed. Nova York: Morrow, 2012. ISBN 978-0-06-211203-3.
# Otero de Sanabria

Otero de Sanabria és una entitat local menor sanabresa ubicada a l'oest del municipi de Palacios de Sanabria, a la província de Zamora, Espanya, coneguda per ser un poble de menys de 30 habitants on està prevista la construcció d'una estació d'AVE del mateix nom.
En el seu terme es troba el Santuari de La nostra Senyora dels Remeis, patrona de Sanabria, en el qual tots els anys, el primer diumenge d'octubre, se celebra un romiatge, que atreu nombrosos pelegrins de tota la comarca.

## Geografia

És un poble de la província de Zamora situat a la vall del Tera, al costat de l'autovia A-52, a la comarca de Sanabria. El Parc Natural del Llac de Sanabria i l'Espai Natural de la Serra de la Colobra es troben a pocs quilòmetres de la localitat. Els embassaments de Cernadilla i de Valparaíso, situats a escassa distància de la localitat, són espais aprofitables per a la pràctica d'esports nàutics i altres activitats d'esbarjo.

## Demografia

El nombre d'habitants ha anat descendint en la localitat de manera gradual des de la meitat del segle xx, arribant als 95 (1981) i 26 (2013) segons l'Institut Nacional d'Estadística.

## Comunicacions

Otero de Sanabria està situada al costat de la carretera N-525 i l'autovia de les Ries Baixes (A-52).
Està prevista la construcció en aquesta localitat d'una estació de tren corresponent a la línia d'alta velocitat Madrid-Galícia, l'estació d'Otero de Sanabria. Es va decidir aquesta ubicació després de descartar l'opció inicial de Puebla de Sanabria. Esdevindrà la segona estació d'alta velocitat a la província de Zamora, tot convertint-la en una de les poques d'Espanya amb dues estacions d'aquesta modalitat de ferrocarril.

## Referències

* ↑ Ferret, Alèxia L. «Una estació d'AVE per a 28 habitants». elMón, 04-06-2015 [Consulta: 16 desembre 2015].
* ↑ «Los sanabreses honran hoy a su patrona en la romería de los Remedios de Otero». La Opinión. El Correo de Zamora, 05-10-2014 [Consulta: 16 desembre 2015].
* ↑ «Fomento convierte a Otero en el punto clave del AVE para Sanabria». La Opinión. El Correo de Zamora, 10-04-2011 [Consulta: 16 desembre 2015].
* ↑ «La estación del Ave en Zamora funcionará en el 2012 y la de Otero, dos años después». El Norte de Castilla [Consulta: 16 desembre 2015].
* ↑ La ministra de Fomento confirma que habrá estación del AVE en Sanabria. 14.03.2013. http://www.laopiniondezamora.es/zamora/2013/03/14/ministra-fomento-confirma-habra-estacion-ave-sanabria/665770.html

## Vegeu també

* Sanabria
* Llac de Sanabria
* Puebla de Sanabria

## Enllaços externs

* Imatges per satèl·lit d'Otero de Sanabria
* Conèixer Sanabria Arxivat 2017-02-17 a Wayback Machine.
* Web d'Otero de Sanabria
# Otero

«Otero» té aquests significats:
* Toponímia
** Otero (Toledo), municipi de la província de Toledo a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa
** Otero de Bodas, municipi de la província de Zamora, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** Otero de Herreros, municipi de la província de Segòvia a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** Otero del Monte, nucli del municipi càntabre de Valderredible
** Villaobispo de Otero, municipi de la província de Lleó a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** (1126) Otero, asteroide del Cinturó d'asteroides
* Persones
** La Bella Otero, (1868 - 1965), ballarina espanyola, personatge destacat de la Belle Époque francesa
** Antonio Otero Seco
# Bandera de Trondheim

La bandera de Trondheim (Sør-Trøndelag, Noruega) és un dels símbols oficials de la ciutat i del municipi. Trondheim, a diferència dels altres municipis noruecs, compta amb una ensenya pròpia independent del seu escut. Té el següent blasonament:
    Bandera apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres de llarg, de fons vermell, amb una rosa silvestre daurada al centre de vuit pètals, d'altura 2/3 de la del drap i amplada 11/18 de la llargària del mateix drap, al centre.

## Història

La rosa silvestre, amb diferent disseny, apareix en segells eclesiàstics des de l'edat mitjana i s'ha associat com un símbol de Sant Olaf, patró de la ciutat i de Noruega, pel que també és coneguda com rosa de Trondheim o rosa de Sant Olaf. No se sap amb certesa el perquè d'aquesta relació, però podria atribuir-se al rosassa de la Catedral de Nidaros, el santuari de Sant Olaf.
El disseny actual de la rosa de Trondheim està inspirat en la rosa Tudor d'Anglaterra, però a diferència d'aquesta, la de Trondheim té un nombre parell de pètals, cosa que a més, no succeeix a la natura.
L'ús de la rosa de Trondheim com a emblema de la ciutat va aixecar polèmica en la postguerra, perquè havia estat un símbol utilitzat pel moviment feixista de Nasjonal Samling. No va ser aprovada pel govern municipal fins al 1980 i va ser ratificat el seu ús per resolució real el mateix any.

## Fonts

* Pàgina municipal de Trondheim Arxivat 2007-01-02 a Wayback Machine.
* Lloc web de la bandera Arxivat 2007-09-23 a Wayback Machine.
# Jaume Cervera i Sisó

Jaume Cervera i Sisó (Montcada i Reixac, 8 de juny de 1908 - Barcelona, 22 de maig de 2007) fou un futbolista català de la dècada de 1930.

## Trajectòria

Jugava a la posició d'extrem. Passà la major part de la seva carrera al CD Montcada, on jugà entre 1928 i 1935. Després jugà al FC Mollet durant dues temporades. Fitxà pel FC Barcelona l'any 1938, amb 29 anys. Debutà el 29 de maig de 1938 davant el FC Gràcia, on marcà un hat trick. El seu debut oficial fou enfront del FC Martinenc, a la Lliga Catalana, competició de la qual es proclamà campió.

## Palmarès

* Lliga Catalana de Futbol:
** 1937-38

## Referències

* 1 2 3 «Fallece el ex jugador del Barça, Jaume Cervera». Diari Sport, 23-05-2007. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 1r abril 2015].
* 1 2 3 Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
# Perellonada

La Perellonada és el nivell màxim i la inundació artificial que es realitza a l'Albufera de València a l'hivern, pren el nom del Perelló i el Perellonet, llocs on estan les comportes.
Entre mitjans d'octubre o primers de novembre fins a primers o mitjans de gener, augmenten el nivell del llac cobrint-se les 18.000 Has. d'arrossars que l'envolten fins a ocupar l'extensió de làmina d'aigua que tenia l'albufera al segle xviii. El nivell màxim de l'Albufera o Perellonada suposa un increment de 50 a 60 centímetres d'aigua. Cada any al mes de gener s'obrin les comportes iniciant-se el desguàs natural de camps i séquies, i després forçat amb motors i bombes a primers de març, assolint-se el nivell més baix de les aigües i la dessecació dels camps per realitzar el conreu de l'arròs.
Coincidint amb la perellonada es practica la caça a l'albufera quan, acabada la collita de l'arròs recupera el seu espai perdut.

## Referències

* ↑ «DCVB/Perellonada». Arxivat de l'original el 2004-08-26. [Consulta: 21 desembre 2016].
* ↑ «Valencia pide a la CHJ el aporte de agua que necesita en lago de L'Albufera» (en castellà). www.lasprovincias.es. Arxivat de l'original el 2016-12-22 [Consulta: 19 desembre 2016].
* ↑ «Dinámica de aguas». www.albufera.com. Arxivat de l'original el 2016-10-27. [Consulta: 19 desembre 2016].
* ↑ «Història - Generalitat Valenciana». www.habitatge.gva.es. [Consulta: 19 desembre 2016].
# Southbridge

«Southbridge» té aquests significats:
* Southbridge (Massachusetts), població dels Estats Units a l'estat de Massachusetts
* SouthBridge, part del joc de xips que controla el sistema d'entrada/eixida de dades
# Southend-on-Sea

Southend-on-Sea ( / /ˌsaʊθˈɛnd-siː/ (?·pàg.)/) és una ciutat i autoritat unitària situada al comtat d'Essex (Anglaterra). Comprèn les poblacions de Chalkwell, Eastwood, Leigh-on-Sigui, North Shoebury, Prittlewell, Shoeburyness, Southchurch, Thorpe Bay i Westcliff-on-Sigui.
Situat a la zona del Thames Gateway, del costat nord de l'estuari del Tàmesi, 64 km a l'est del centre de Londres, està envoltada per Rochford al nord i per Castle Point a l'oest. En Southend es troba el moll més llarg del món, conegut com a Southend Pier. Per població, és la 36.ª ciutat del Regne Unit, amb 164.300 habitants censats.

## Referències

* ↑ Office for National Statistics. «United Kingdom: Counties and Unitary Authorities» (PDF) (en anglès), 2009. [Consulta: 10 agost 2017].
* ↑ Office for National Statistics. «Counties, Non-metropolitan Districts and Unitary Authorities» (en anglès). [Consulta: 10 agost 2017].
* ↑ Else, David. England (en anglès). Lonely Planet, 2009, p. 445 (Lonely Planet travel guide). ISBN 1741045908.
# Southend United Football Club

El Southend United Football Club és un club de futbol anglès de la ciutat de Southend-on-Sea, Essex.

## Història

El club nasqué el 1906. Disputà la Southern League fins a l'any 1920, en què ingressà a la tercera categoria de la Football League, de nova creació. La següent temporada aquesta categoria es regionalitzà, jugant el Southend la Tercera Divisió Sud fins a l'any 1958. Estigué a prop de l'ascens els anys 1932 i 1950, en els quals acabà tercer, la seva millor posició fins al 1991. Després d'una reestructuració el 1958, el club passà a jugar la Third Division, on continuà fins al 1966. Aquest any descendí per primer cop a la Fourth Division. Sis temporades més tard (1972) tornà a Tercera en acabar segon per darrere del Grimsby Town. El 1976 tornà a baixar, ascendint com a segon darrere el Watford el 1978. I un nou descens el 1980 fou seguit del campionat de quarta categoria el 1981.
El club continuà en aquestes categories fins que dos ascensos consecutius els anys 1990 i 1991 el portaren a Segona Divisió. El 1995 amb l'antic jugador del Liverpool Ronnie Whelan com a jugador-entrenador, acabà 14è a la Division One. La següent temporada perdé la categoria. Arribà a la seva primera final nacional el 2004, quan s'enfrontà al Blackpool al LDV Vans Trophy al Millennium Stadium de Cardiff. Uns 20.000 seguidors del club viatjaren a la final, però el club la perdé per 2-0. El 2005 arribà novament a la final perdent-la per 2-0 amb el Wrexham. L'abril de 2006 ascendí a la Segona Divisió (Football League Championship), després de proclamar-se campió a Tercera. Les darreres temporades ha jugat a la tercera (League One) i quarta divisó (League Two).
Les principals rivalitats esportives del club són amb el Colchester United i el Leyton Orient.

## Palmarès

* Tercera Divisió anglesa:
** Champions: 2005-06
* Quarta Divisió anglesa:
** 1980-81
* Segona Divisió Southern League:
** 1906-07, 1907-08
* Essex Professional Cup
** 1950, 1953, 1954, 1955, 1957, 1962, 1965, 1967, 1972, 1973
* Essex Senior Cup
** 1983, 1991, 1997, 2008
* Essex Thameside Trophy
** 1990

## Referències

* 1 2 Mason, Peter. Southend United: the official history of 'The Blues', 1994. ISBN 1-874427-20-8.
* ↑ «Ronnie Whelan». League Managers Association. Arxivat de l'original el 26 de setembre 2013. [Consulta: 22 novembre 2011].
* ↑ «Ronnie Whelan». Blue Anorak. Arxivat de l'original el 2001-03-05. [Consulta: 24 setembre 2013].
* ↑ Lloyd, Grahame. «Blackpool's Millennium bug». The Guardian, 22-03-2004. [Consulta: 22 novembre 2011].
* ↑ «Cardiff is Your Lasting Memory». Southend United FC, 17-11-2004. [Consulta: 22 novembre 2011].
* ↑ «Southend 0-2 Wrexham». BBC Sport, 10-04-2005. [Consulta: 22 novembre 2011].
* ↑ «All time results between Colchester United and Southend United». Arxivat de l'original el 2009-01-22. [Consulta: 24 setembre 2013].
* ↑ «Football Rivalry Survey 2012-13».

## Enllaços externs

* Lloc web oficial del club Arxivat 2005-07-18 a Wayback Machine.
* The Shrimpers Trust
* Estadístiques a SUFC DataBase Arxivat 2019-03-16 a Wayback Machine.
# Magatzem a l'avinguda d'Agramunt, 19

El Magatzem a l'avinguda d'Agramunt, 19 és una obra de Cervera (Segarra) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Situat a la carretera L-303, dominada per la presència de magatzems de diferents especialitats. Aquest immoble combina la funció d'habitatge i magatzem. Es tracta d'un magatzem de planta i pis, la planta baixa està definida per una sèrie d'obertures d'arc de mig punt emmarcat per maons, al primer pis les obertures són de llinda plana i presenten un emmarcament de maó. El maó també s'ha emprat en la cornisa que fa de remat de l'edifici i a la pilastra de la cantonada, de forma lleugerament arrodonida. La façana principal que dona a l'avinguda del Mil·lenari -lloc per on s'accedeix a l'habitatge- està arrebossada, mentre que la façana lateral presenta un aparell irregular de pedra del país.

## Referències

* ↑ «Magatzem a l'avinguda d'Agramunt, 19». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 31 maig 2021].
# Magatzem a la plaça de les Basses, 5 (Reus)

El Magatzem a la plaça de les Basses és un edifici eclèctic amb traces modernistes de la ciutat de Reus (Baix Camp), inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici cantoner de planta quadrada, que consta només de planta baixa i terrat. L'edifici té cinc obertures i només per una s'accedeix al local. Les altres estan tancades per reixes amb ornaments florals o per vidrieres. Les obertures tenen un arc de mig punt, una motllura i una clau en el centre, a més d'una petita cornisa a manera d'unió entre les diferents obertures. El terrat té una barana de pedra artificial, ornada per un mòdul repetitiu en forma d'estrella a tot l'entorn. Hi ha sis pilastres intercalades, amb relleu de fulles i una flor a la part massissa, i també un mòdul en filigrana coronant l'element. Aquesta ornamentació es repeteix a tots els pilars. El magatzem es veu a la foto, darrere les escultures de "Les Bugaderes" d'Artur Aldomà.

## Història

Hi ha un projecte de la façana signat per l'arquitecte Francesc Borràs l'any 1884. El nom de la plaça ve de que al segle xvi hi havia en aquell lloc les basses del Comú.

## Referències

* ↑ «Magatzem a la plaça de les Basses, 5». Pat.mapa. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18-VIII-2015].
* ↑ Amigó, Ramon. Materials per a l'estudi dels noms de lloc i de persona, i renoms, del terme de Reus. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1988, p. 838486387655.
# Magatzem Tarré

El Magatzem Tarré és una obra amb elements del monumentalisme academicista de Sant Joan de les Abadesses (Ripollès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici, destinat a magatzem de gra, és d'obra vista i guarda simetria respecte al carener del teulat a dues agües.la seva planta és quadrada i l'entrada d'arc rebaixat. No és cap edifici notable, però és una de les poques construccions de Duran i Reynals per ús industrial.

## Referències

* ↑ «Magatzem Tarré». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 18 març 2019].
# Entisar Elsaeed

Entisar Elsaeed és una advocada i activista pels drets de les dones egípcia, a més de fundadora i directora de la Fundació Caire pel Desenvolupament i el Dret. La seva fundació i missió se centra principalment en frenar la mutilació genital femenina, ajudar a les víctimes d'abusos domèstics i proporcionar educació sexual.

## Moviments

Amb l'arribada de la pandèmia COVID-19, Elsaeed i la seva fundació es van centrar en l'augment d'abús domèstic a moltes dones. Amb les quarentenes i confinaments domiciliaris que mantenien els homes la casa durant més hores del dia, es preveia que augmentaria la taxa d'abús domèstic. A més, l'educació sexual va patir durant la pandèmia, cosa que va provocar una incapacitat creixent per accedir a informació sexual segura. La fundació va observar que la responsabilitat de mantenir els membres de la família segurs i amb distància social recaia amb més freqüència a les dones. Com a resultat, la fundació d’Elsaeed va augmentar la producció de material educatiu sobre aquests tres problemes, cosa que els va permetre continuar impactant sense deixar d’adherir-se als protocols COVID segurs.
Elsaeed s'ha pronunciat contra la mutilació genital femenina (MGF) a Egipte, país amb el nombre més alt de dones que l'han patit (el 92% de les dones casades). La MGF a Egipta la practiquen tant musulmans com cristians i és realitza per qüestions tradicionals, i en menor mesura, religioses. Va recolzar explícitament les mesures del govern egipci per imposar condemnes més dures als condemnats que havien practicat la MGF. Elsaeed argumentava que si les condemnes eren curtes o pot estrictes, no s'acabarien aplicant.
A més, Elsaeed va donar suport a la llibertat d'expressió de les dones empresonades per "incitació a la disbauxa" per haver compartit vídeos a TikTok. Elsaeed va criticar la incapacitat de moltes persones a Egipte a adaptar-se als nous canvis culturals desenvolupats com a resultat de les xarxes socials.

## Referències

* 1 2 «OHCHR | Egyptian women and COVID-19» (en anglès americà). [Consulta: 10 març 2021].
* ↑ «La larga lucha de Egipto contra la mutilación genital». [Consulta: 10 març 2021].
* ↑ Farouk, Menna A. «Egypt's cabinet toughens law banning female genital mutilation» (en anglès). Reuters, 21-01-2021.
* ↑ Foundation, Thomson Reuters. «Egyptian women jailed over TikTok posts to face trafficking charge». [Consulta: 10 març 2021].