OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La Frikipedia

La Frikipedia, l'«enciclopèdia extremadament seriosa» o l'«enciclopèdia inútil», és la versió paròdica de la Viquipèdia en castellà. Va tenir més de 10.000 articles abans el seu tancament, els quals estan sota la llicència de documentació lliure de GNU.
A principis de l'any 2006 el responsable de La Frikipedia va decidir tancar la web després d'una denúncia per part de la Societat General d'Autors i Editors (SGAE). Després d'un acord amb la SGAE, La Frikipedia va obrir de nou el seu lloc el 26 de febrer però sense esmentar l'entitat en les seves pàgines.
L'1 de gener de 2016, La Frikipedia anuncià el seu tancament definitiu.

## Vegeu també

* Uncyclopedia

## Referències

* ↑ «La SGAE gana el juicio contra 'Frikipedia' por vulnerar el derecho al honor» (en castellà). La Vanguardia, 20-10-2007.
* ↑ Escolar, Ignacio. «La SGAE denuncia al responsable de la Frikipedia por una sátira inocente» (en castellà). Informativos Telecinco, 06-02-2006. [Consulta: 24 febrer 2010].
* ↑ Reabre la Frikipedia... sin la SGAE www.elmundo.es (en castellà)

## Enllaços externs

* Anunci de tancament i comiat
# Kutbadia

Kutabdia o Kutubdia és una illa de Bangladesh a la costa dels Chittagong Hill Tracts, al costat de l'illa de Maheskhal (Maskhal) amb aparença conjuntament, en general, com els Sundarbans però amb algunes diferències. Quasi abandonada pels atacs per mar dels pirates, al segle xix fou repoblada pels britànics. A l'oest de l'illa es va construir un far a 21° 52′ 30″ N, 91° 53′ 00″ E﻿ / ﻿21.87500°N,91.88333°E﻿ / 21.87500; 91.88333, únic que van construir els britànics al modern territori de Bangladesh. La superfície és de 91 km² i la població el 1901 era de 10.693 habitants. La capital es diu Kutubdia. El 1983 l'illa fou declarada upzaila del districte del Basar de Cox, i consta al cens de 1991 amb 95.055 habitants.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Ceratinopsidis

Ceratinopsidis formosa és una espècie d'aranya araneomorfa de la subfamília Erigoninae, dins de la família Linyphiidae.
És l'únic membre del gènere monotípic Ceratinopsidis.
Fou descrit per primera vegada per S. C. Bishop i C. R. Crosby l'any 1930,

## Distribució

És un endemisme dels Estats Units.

## Referències

* ↑ Platnick, 2011: The world spider catalog 12.0 (American Museum of Natural History).
* ↑ Bishop, S. C.; Crosby, C. R. «Studies in American spiders: genera Ceratinopsis, Ceratinopsidis and Tutaibo.». Journal of the New York Entomological Society, vol. 38, 1930, pàg. 15–33.
* ↑ Gloor, Daniel; Nentwig, Wolfgang; Blick, Theo; Kropf, Christian «Gen. Ceratinopsidis Bishop & Crosby, 1930». . Natural History Museum Bern, 2019. DOI: 10.24436/2 [Consulta: 13 juny 2019].

## Enllaços externs

* En IÓ
* Nomenclator Zoologicus
# Castellà de Mèxic

Lingüística castellana :
Dialectes
Divisió dialectal del castellà-espanyol
EUROPEU
a) Castellà septentrional
   1. Castellà aragonès
   2. Castellà català
   3. Castellà valencià
   4. Castellà burgalès (Desaparegut)
b) Castellà meridional
   1. Castellà andalús
        1. Andalús cecejat
        2. Andalús sesejat
   2. Castellà murcià
AFRICÀ
a) Castellà canari
b) Castellà sahrauí
c) Castellà equatoguineà
ASIÀTIC
a) Castellà filipí
NORD-AMERICÀ
a) Castellà mexicà
b) Castellà estatunidenc
   1. Castellà noumexicà
c) Castellà caribeny
d) Castellà centreamericà
SUD-AMERICÀ
a) Castellà de terres altes
   1. Castellà colombià
   2. Castellà veneçolà
   3. Castellà equatorià
   4. Castellà peruà
   5. Castellà bolivià
b) Castellà riuplatenc
   1. Castellà paraguaià
   2. Castellà argentí
   3. Castellà uruguaià
c) Castellà xilè
DIALECTES NO CLASSIFICATS
a) Lunfardo
b) Llanito
c) Spanglish
d) Catanyol
e) Portunyol
LLENGÜES DERIVADES
a) Judeocastellà
a) Chavacano
b) Papiament :
GramàticaAccentuació
Alfabet
Conjugació verbal
Verbs irregulars
Ortologia
Ortografia
Fonètica
Llista de falsos amics del català amb el castellà :
LiteraturaMio Cid
Gonzalo de Berceo
Joan Manuel de Castella
Garcilaso de la Vega
Miguel de Cervantes - Don Quixot
Calderón de la Barca
Quevedo
Gaspar Melchor de Jovellanos
Benito Pérez Galdós :
HistòriaSegle XIII - xv: Mester de Clerecia
Segle XVII: Segle d'or espanyol
Segle XIX: Generació del 98
Segle XX: Generació del 27 :
InstitucionsReal Academia Española
Institut Cervantes
Asociación de Academias de la Lengua Española :
El castellà de Mèxic és una varietat de dialectes de la llengua castellana parlada a Mèxic. Té diferents accents regionals com ara en les regions del nord, del centre, del sud, de zones costaneres i de la península de Yucatán. Entre les seves principals influències hi ha l'anglès dels Estats Units i el nàhuatl dels pobles indígenes agrupats principalment al sud del país.

## Referències

* ↑ Cuestiones de Filología Mexicana, Lope Blanch, Juan M. (2004), México ISBN 978-970-32-0976-7 (castellà)

## Enllaços externs

* (català) Espanyol mexicà Arxivat 2015-04-28 a Wayback Machine. en Wikilingua
* (castellà) Acadèmia Mexicana de la Llengua
* (castellà) Reial Acadèmia Espanyola
* (castellà) Diccionari de les variants dialectals del castellà Arxivat 2009-06-19 a Wayback Machine.
* (castellà) Diccionari Breu de Mexicanismes, Guido Gómez de Silva Arxivat 2009-04-28 a Wayback Machine.
# Kurkumaz ibn Yunis Man

Kurkumaz ibn Yunis Man fou un membre de la nissaga dels Banu Man que governaven el Xuf sota sobirania otomana.
Hauria estat nomenat vers 1517 pels otomans. El 1528 apareix residint a la població d'al-Baruk i molt lligat a la lluita faccional de la muntanya. L'hauria succeït vers la meitat del segle un fill de nom desconegut. No se sap la reva relació amb Kurkumaz II que va pujar al poder el 1544 i fou el pare del famós Fakhr al-Din II.

## Bibliografia

* Enciclopèdia de l'Islam, VI, 327.
# La conversa d'Eiros i Charmion

La conversa d'Eiros i Charmion és un conte d'Edgar Allan Poe, una història apocalíptica de ciència-ficció editada per primera volta en la revista Burton's Gentleman's Magazine al 1839.

## Argument

Dues persones, a qui han canviat el nom com a Eiros i Charmion després de la mort, enraonen sobre la forma en què acabà el món. Eiros, que va morir en l'apocalipsi, n'explica les circumstàncies a Charmion, que morí deu anys abans. Es detecta un nou cometa en el sistema solar i mentre s'acosta a la Terra, la gent experimenta successivament alegria, dolor i deliri. La causa n'és la pèrdua de nitrogen de l'atmosfera, que deixa l'oxigen pur, el qual en acabant esclata en flames quan el nucli del cometa hi impacta.
# Kwanza

* Pel que fa al riu d'Angola, vegeu Cuanza.
* Pel que fa al a la festa secular, vegeu Kwanzaa.
El kwanza és la moneda d'Angola. El codi ISO 4217 és AOA i s'acostuma a abreujar Kz. Es divideix en 100 cèntims (en portuguès cêntimos), fracció que avui dia pràcticament no s'utilitza.
La moneda agafa el nom del riu principal d'Angola, habitualment escrit Cuanza, en grafia portuguesa.

## Història

El kwanza (ISO 4217: AOK) es va introduir el 1977, en substitució de l'escut angolès, en termes paritaris. La unitat fraccionària que es va adoptar va ser el lwei, que era la centèsima part del kwanza.
El 1990 es va substituir pel nou kwanza (novo kwanza, ISO 4217: AON), que tenia el mateix valor que el predecessor kwanza, però ja no utilitzava la moneda fraccionària.
A causa de la devaluació de la moneda, el 1995, es va substituir pel kwanza reajustat (kwanza reajustado, ISO 4217: AOR), a raó de 1.000 nous kwanzes per cada kwanza reajustat.
A partir del 1995, s'accentua vertiginosament la devaluació de la moneda, fins que el 1999 es torna a reintroduir el kwanza (ISO 4217: AOA). Aleshores, cada kwanza dels actuals es canvia a un milió dels antics kwanzes reajustats. En aquest moment s'opta per dividir un kwanza en 100 cèntims i es tornen a emetre monedes.

## Bitllets i monedes

Emès pel Banc Nacional d'Angola (Banco Nacional de Angola), en circulen bitllets d'1, 5, 10, 50, 100, 200, 500, 1.000 i 2.000 kwanzes i monedes de 10 i 50 cèntims –avui dia pràcticament en desús a causa del seu escàs valor– i d'1, 2 i 5 kwanzes.

## Taxes de canvi

* 1 EUR = 101,235 AOA (3 de maig del 2006)
* 1 USD = 80,1700 AOA (3 de maig del 2006)

## Vegeu també

* Escut

## Enllaços externs

* (portuguès) Banc Nacional d'Angola
# LBJ

LBJ té els següents significats:
* Lyndon Baines Johnson, president dels Estats Units
* LeBron James, jugador de bàsquet professional estatunidenc
# Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg

El Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg en francès Centre de Données astronomiques de Strasbourg (abreujat: CDS) és un centre de dades que recull i distribueix informació astronòmica. Es va establir el 1972 sota el nom Centre de Données Stellaires.
Les seves funcions són:
* Recopilar la informació pertinent sobre tots els objectes astronòmics, disponible en format electrònic, així com l'observació de les dades produïdes pels observatoris de tot el món, sobre el terreny i a l'espai;
* Distribuir els resultats a la comunitat astronòmica;
* Dur a terme recerca a partir d'aquestes dades.
Entre els serveis en línia que actualment presta el CDS es poden esmentar:
* SIMBAD, una base de dades d'objectes astronòmics.
* VizieR, un servici de catàleg astronòmic.
* Aladin Sky Atlas, un planisferi celeste interactiu.

## Referències

* ↑ Imaginerie Astronomique multirésolution multibande Arxivat 2005-03-05 a Wayback Machine., Observatoire de Strasbourg, 2 de març de 2009. Consultat el 18 de juliol de 2009.
* ↑ El centre d'informació CDS. Serveis en línia i enllaços al Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg, F. Genova, D. Egret, O. Bienaymé, F. Bonnarel, P. Dubois, P. Fernique, G. Jasniewicz, S. Lesteven, R. Monier, F. Ochsenbein, i M. Wenger, Astronomy and Astrophysics Supplement 143 (April 2000), pp. 1–7.
# La Torre de Pèlis

La Torre de Pèlis (italià Torre Pellice, piemontès la Tor) és un municipi italià, situat a la ciutat metropolitana de Torí, a la regió del Piemont. L'any 2007 tenia 4.573 habitants. Està situat a la Vall Pellice, una de les Valls Occitanes. Limita amb els municipis d'Angruenha, Lusèrna Sant Joan, Rorà i lo Vilar de Pèlis.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Claudio Bertalot | Llista cívica |

## Agermanaments

* La Gàrdia
# La Torre de Vilella

La Torre de Vilella és una vila i municipi del Baix Aragó, històricament considerat del Matarranya. L'església parroquial és dedicada a Santa Quitèria.

## Llengua

La parla local és el català, per la qual cosa forma part de la Franja de Ponent.

## Demografia

La Torre de Vilella tenia 170 habitants el 2020.

## Administració

D'ençà del 2003, el batlle de la Torre de Vilella és Carles Martín Silvestre (PSOE).

## Economia

En la localitat, les dues activitats econòmiques més importants són l'agricultura (cereals, oliveres, ametlers) i la ramaderia (oví, porcí, cabrum, aviram).

## Referències

* ↑ La Torre de Vilella a la Gran Enciclopèdia Catalana.
# La Confiteria (Barcelona)

La Confiteria és una obra modernista de Barcelona protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.
Establiment situat als baixos d'un edifici que ocupa una part d'un xamfrà de la Ronda de Sant Pau. L'obertura de l'antiga confiteria està afrontada al Carrer de Sant Pau amb un calaix situat sota la llosa de la balconada que conté el nom de l'establiment gravat a l'àcid. Aquest calaix emmarca les tres obertures amb els seus brancals corresponents que estan formats per una estructura mixta, metàl·lica i de fusta que arrenca a partir d'un sòcol d'obra. La part superior dels brancals està decorada amb la pintura al vidre d'uns angelets, i als brancals dels extrems hi ha unes vitrines metàl·liques. Sota dels aparadors hi ha una zona de sòcol on es troben finestres de ventilació de la zona del soterrani protegides amb reixes de ferro forjat. L'obertura central és un arrambador amb emmarcaments de fusta. Té dues portes d'accés decorades amb motius florals.
Pel que fa a l'interior, es conserva una gran part de la decoració original consistent en un gran moble aparador de prestatges amb fons de vidre treballat a l'àcid amb motius geomètrics. Aquest està rematat per uns plafons de fusta corbats amb motius vegetals i amb flors pintades a l'interior. Damunt d'aquests plafons i fins al sostre, hi ha unes pintures a l'oli sobre llenç que presenten figures femenines i paisatges bucòlics d'autor desconegut. També es conserva l'antic taulell de fusta amb decoracions florals, ara convertit en la barra de l'establiment, gràcies a un sòcol per a donar-li més alçada i es van treure uns calaixos de vidre —les bomboneres— per fer-lo més sòlid. Enmig del taulell es troba el moble de la caixa situat damunt del taulell, amb una base de marbre que suporta una estructura de vidre amb el rètol gravat a l'àcid. Similar és també el moble de l'antiga taula de comptabilitat de fusta i vidre ara usat com a element decoratiu situat en una cantonada. El local conserva també el paviment de rajola hidràulica original.

## Història

El local es va convertir en una confiteria entre el 1912 i el 1913. L'organització de l'espai responia als usos de la botiga amb l'obrador al soterrani i l'habitatge, a l'interior. El 1998 l'establiment va canviar d'usos i va passar a ser un bar de copes i de menjar.

## Referències

* 1 2 3 «La Confiteria». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 desembre 2017].
# La noia de la finestra

La noia de la finestra (originalment en anglès, Girl at the Window) és una pel·lícula australiana de misteri de 2022, dirigida per Mark Hartley. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Repartiment

* Radha Mitchell com a Barbara Poynton
* Ella Newton com a Amy Poynton
* Karis Oka com a Lian Chen
* James Mackay com a Mr. Coleman
* Vince Colosimo com a Chris Mancini
* Andrew S. Gilbert com el detectiu John Nordoff
* Jackson Gallagher com el detectiu Reuben Knox
* Sharon Johal com el detectiu Dhara Mallick

## Referències

* ↑ «La noia de la finestra». FilminCAT. [Consulta: 19 gener 2023].
* ↑ Hall, Sandra. «Ozploitation is back, but this horror kills for all the wrong reasons» (en anglès), 16-08-2022. [Consulta: 19 gener 2023].
* ↑ «Review: GIRL AT THE WINDOW, A Down Under REAR WINDOW», 03-11-2022. [Consulta: 19 gener 2023].
* ↑ «Girl at the Window». Goita què fan, ara!. [Consulta: 19 gener 2023].
# Chaetura

Chaetura és un gènere d'ocells de la família dels apòdids (Apodidae). Aquests falciots habiten en totes dues Amèriques, incloent-hi les Antilles i Amèrica Central.

## Llista d'espècies

Aquest gènere està format per 10 espècies:
* falciot cuaespinós de cua curta (Chaetura brachyura).
* falciot cuaespinós de Chapman (Chaetura chapmani).
* falciot cuaespinós cendrós (Chaetura cinereiventris).
* falciot cuaespinós egregi (Chaetura egregia).
* falciot cuaespinós de Costa Rica (Chaetura fumosa).
* falciot cuaespinós de les Petites Antilles (Chaetura martinica).
* falciot cuaespinós meridional (Chaetura meridionalis).
* falciot cuaespinós de les xemeneies (Chaetura pelagica).
* falciot cuaespinós de carpó blanc (Chaetura spinicaudus).
* falciot cuaespinós de Vaux (Chaetura vauxi).

## Referències

* ↑ Winkler, David W.; Billerman, Shawn M.; Lovette, Irby J. «Swifts (Apodidae), version 1.0» (en anglès). Birds of the World. Cornell Lab of Ornithology, 2020. DOI: 10.2173/bow.apodid1.01species_shared.bow.project_name. ISSN: 2771-3105.
* ↑ Turner, Angela K. «Family Hirundinidae (Swallows and Martins)». A: del Hoyo, J.; Elliott, A.; Christie, D.A. (eds). Handbook of the birds of the world. Vol. 9: Cotingas to Pipits and Wagtails. Barcelona : Lynx Edicions, 1992, p. 602–685. ISBN 978-84-87334-10-8.
* ↑ IUCN «Chaetura brachyura» (en anglès). BirdLife International: The IUCN Red List of Threatened Species 2020:, 10-02-2020. DOI: 10.2305/iucn.uk.2020-3.rlts.t22686725a168010927.en.
* ↑ IUCN «Chaetura chapmani» (en anglès). BirdLife International: The IUCN Red List of Threatened Species 2020:, 10-02-2020. DOI: 10.2305/iucn.uk.2020-3.rlts.t22686717a168009445.en.
# Chaeyoung

Son Chae-young (hangul: 손채영; Seül, 23 d'abril del 1999), més coneguda com a Chaeyoung, és una cantant, rapera, compositora, ballarina i model sud-coreana. És membre del grup femení sud-coreà Twice, format per la discogràfica JYP Entertainment.

## Carrera
### Pre-debut

Chaeyoung tenia 14 anys quan va fer l'audició per entrar a la discogràfica JYP i després de dues rondes d'audicions, va ser acceptada com a trainee. Al principi entrenava com a cantant però poc després es va interessar pel rap. Durant aquest període d'entrenament, va aparèixer en videoclips de Got7 i Miss A.

### Debut-Present

L'onze de febrer de 2015, J.Y. Park, el director de JYP Entertainment, va anunciar la formació d'un nou grup femení. L'elecció de les participants que el formarien s'escolliria a través d'un reality show, Sixteen, de Mnet. Chaeyoung va ser una de les guanyadores del show junt amb les 8 altres membres del grup. El mateix dia, el 5 de maig del 2015, JYP Entertainment anunciava el nou grup, Twice.
El 20 d'octubre de 2015 el grup va debutar amb el llançament del senzill "Like Ooh-Ahh" com a cançó promocional del seu extended play (EP), The Story Begins. El videoclip va arribar a les 100 milions de visites a YouTube en cinc mesos, convertint-se d'aquesta manera a un dels video-clips debut més vistos de la historia del K-pop. A partir d'aleshores, Twice només ha fet que créixer.

## Discografia

Chaeyoung es va convertir en primera membre del grup en rebre crèdits de lletra a l'escriure el rap de la versió de Twice de Precious Love, publicada a l'EP Page Two, l'any 2016. Des d'aleshores ha contribuït i ha escrit múltiples cançons de Twice.

### Crèdits de lletra

| Cançó | Any | Artista | Àlbum | Lletra | Lletra |
| Cançó | Any | Artista | Àlbum | Crèdits | amb |
| "Precious Love" | 2016 | Twice | Page Two | Sí | |
| "Eye Eye Eyes" | 2017 | Twice | Signal | Sí | Jihyo |
| "Don't Give Up" | 2017 | Twice | Twicetagram | Sí | — |
| "Missing You" | 2017 | Twice | Twicetagram | Sí | Dahyun |
| "Sweet Talker" | 2018 | Twice | What Is Love? | Sí | Jeongyeon |
| "Young & Wild" | 2018 | Twice | Yes or Yes | Sí | — |
| "Strawberry" | 2019 | Twice | Fancy You | Sí | — |
| "21:29" | 2019 | Twice | Feel Special | Sí | Twice |
| "How U Doin" | 2019 | Twice | &Twice | Sí | — |
| "SWEET SUMMER DAY" | 2020 | Twice | More & More | Sí | Jeongyeon |
| "HANDLE IT" | 2020 | Twice | Eyes Wide Open | Sí | — |
| "The Feels" (Korean ver.) | 2021 | Twice | Formula of Love: O+T=<3 | Sí | — |

## Filmografia
### Documentals

| Títol | Any | Personatge |
| Twiceland | 2017 | Principal |
| TWICE: SEIZE THE LIGHT | 2020 | Principal |

### Programes de televisió

| Títol | Any | Cadena | Rol | Ref. |
| Sixteen | 2015 | Mnet | Participant | |

## Referències

* ↑ «'Sixteen' compete for spot in JYP's next girl group», 29-04-2015. Arxivat de l'original el 1 maig 2015. [Consulta: 28 novembre 2019].
# Cifuentes (Guadalajara)

Cifuentes és un municipi de la província de Guadalajara, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa. Inclou les pedanies de Carrascosa de Tajo, Gárgoles de Abajo, Gárgoles de Arriba, Gualda, Huetos, Moranchel, Oter, Ruguilla, Sotoca de Tajo i Val de San García.

## Persones il·lustres

* Diego de Landa (1524-1579), religiós, arquebisbe de Yucatán
* Juan Gutiérrez de Gualda (segle xvi), capellà i matemàtic
* Vicente Pérez Martínez (mitjan segle xviii - 1800) compositor i musicòleg.

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 maig 2021].

## Enllaços externs

* CifuentesNET, descobreix Cifuentes
* Cifuentes:Capital de la Alcarria Arxivat 2009-12-20 a Wayback Machine.
* Algunes pinzellades sobre Cifuentes
* Ajuntament de Cifuentes
* Web de la pedania cifontina de Huetos Arxivat 2008-10-16 a Wayback Machine.
# Cinc grans temples

L'expressió «Cinc grans temples» (五山, Gozan en japonès) es refereix a deu temples budistes japonesos d'obediència Zen de l'escola Rinzai. Els temples es van convertir progressivament a la doctrina Zen durant els anys 1250-1400 però alguns existien de feia diversos segles. Els principals instigadors d'aquest renaixement religiós van ser els Shōgun de Kamakura i de Muromachi que es van suportar particularment en la branca Rinzai de la secta Zen del Budisme mahayana. Van crear així un sistema de temples oficial sota Ashikaga Yoshimitsu durant la segona meitat del segle xiv centrat al voltant dels Cinc grans temples (cinc a Kyoto i cinc a Kamakura). El nou corrent teològic es va escampar igualment a partir de nombrosos altres temples d'importància menor anomenats jissatsu (十刹). Les autoritats ordenaven directament els eclesiàstics dels establiments els més importants.
Històricament, la secta Zen del Budisme mahāyāna era considerada com a més moderna, més il·luminada i menys esotèrica que les sectes antigues Tendai i Shingon. Esdevingué protectora del Japó i va estar encarregada de celebrar i resar per la pau i la prosperitat de l'imperi. Va difondre igualment el pensament neoconfucianista xinès i va jugar al tribunal un paper religiós, polític, econòmic, intel·lectual i artístic.

## Edificació dels Cinc grans temples

Els cinc grans temples de Kyoto:
* El Tenryū-ji, construït el 1339 per Musō Soseki per al descans del mestre de Godaigo-tennō.
* El Shōkoku-ji, construït el 1383 per Yoshimitsu.
* El Kennin-ji, construït el 1202 per Eisai, el primer on la doctrina Zen va ser ensenyada.
* El Tōfuku-ji, construït el 1236 per Fujiwara no Michiie.
* El Manju-ji, construït el 1097, passat al Zen el 1257.
Els cinc grans temples de Kamakura:
* El Kenchō-ji, construït el 1253 per Hōjō Tokiyori.
* L'Engaku-ji, construït el 1282 per un monjo xinès sota la protecció de Hōjō Tokimune.
* El Jufuku-ji, construït el 1202 per la vídua de Yoritomo amb l'ajut d'Eisai.
* El Jōchi-ji, construït el 1269 per Hōjō Tokimune.
* El Jōmyō-ji, construït el 1188 per Ashikaga Yoshikane, passat a la secta Zen una mica més tard.

## Font

* Francine Hérail, Histoire du Japon - des origines à la fin de Meiji, 1996.
# Chinguiti

Chinguiti o Chinguetti (àrab: شنقيط, Xinqīṭṭ) és una vila i un ksar o fortalesa magatzem del nord de Mauritània a la regió d'Adrar. La mesquita és també rellevant, però no tan antiga. Hi ha cinc biblioteques de manuscrits alcorànics. Es considera la sèptima ciutat més santa de l'islam, però el títol és discutit. S'ha intentat desenvolupar a la ciutat el turisme d'aventura. A la rodalia, hi ha les pintures rupestres del pas d'Amoghar.
La fundació de la ciutat està datada tradicionalment del 777. El segle xi, hi van arribar els amazics sanhadja. El ksar es va fundar al segle xiii per ser centre de caravanes que anaven de la mar Mediterrània a l'Àfrica subsahariana, i encara se'n conserva una part. També va esdevenir un centre d'estudis islàmics i d'erudició científica a la regió.
La ciutat donava nom a tot el país, conegut a l'edat mitjana com Bilad Shinguit ('Terra de Chinguiti').
Junt amb Ouadane i Tichit, ha estat designada com a Patrimoni de la Humanitat el 1996. El nom de Chingueti s'ha donat al primer pou de petroli de Mauritània a la mar.
Hi va néixer Ahmad ibn al-Amin al-Shinqiti (1863–1913), un dels escriptors mauritans més famosos.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Ancient Ksour of Ouadane, Chinguetti, Tichitt and Oualata» (en anglès). [Consulta: 5 desembre 2021].

## Enllaços externs

* "The Treasures in Mauritania's Dunes" in The Courier, December, 2000.
* A "Saudi Aramco World" article sobre els manuscrits de Chinguetti Arxivat 2005-09-20 a Wayback Machine..
* Palin's Travels - Chinguetti Arxivat 2013-03-09 a Wayback Machine..