OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Publi Deci Mus (cònsol 340 aC)

Publi Deci Mus (en llatí: Publius Decius Mus) va ser un magistrat romà que va viure al segle iv aC.
Deci és mencionat per primera vegada l'any 352 aC quan va ser nomenat quinquevir mensarius amb l'encàrrec de liquidar els deutes dels ciutadans. El 343 aC va ser tribú militar sota Aule Corneli Cos Arvina a la guerra contra els samnites i es va portar com un heroi quan l'exèrcit romà va quedar rodejat pels enemics en una vall. Mus, amb 600 homes es va presentar voluntari per conquerir una posició estratègica a un lloc alt. La va ocupar i es va mantenir ferm contra els furiosos atacs samnites. A la nit va sortir de la posició, es va reunir amb el cònsol, al que va convèncer per atacar per sorpresa el campament samnita. Els romans van obtenir una brillant victòria i van capturar el campament samnita. Va rebre en recompensa una corona d'or, un centenar de bous i un magnífic toro blanc amb les banyes daurades.
L'any 340 aC va ser elegit cònsol amb Tit Manli Imperiós Torquat i van dirigir conjuntament la gran guerra llatina. Estaven acampats enfront de l'enemic prop de Càpua quan en una visió els déus van demanar el sacrifici d'un dels dos cònsols. Van dir que el general que morís en combat garantia la victòria pel seu exèrcit. Es va convenir que el que atacaria primer seria el que abans arribes al riu. La batalla decisiva es va lliurar al peu del Vesuvi. Mus va convocar el pontífex màxim i va anunciar el seu sacrifici, anomenat devotio, es va dirigir a la part on l'enemic era més fort, i va morir a la lluita. Aquest relat sembla molt llegendari i Joan Zonaràs en dona una versió diferent: diu que va morir a mans d'un soldat romà i després consagrat com a víctima.
Mentrestant, l'altre cònsol va desbaratar l'exèrcit enemic i es va fer amb la victòria.

## Referències

* ↑ Smith, William. «Mus. 1. P. Decius Mus». A: William Smith (ed.). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). Londres: John Murray, 1870.
# Alícia Hernández Martínez

Alícia Hernández Martínez (Barcelona, 20 de febrer de 1961) és una atleta catalana especialista en triple salt.
Aficionada a l'atletisme de petita, Alícia Hernández va estudiar el grau en Educació Física i Ciències de l'Esport. Va competir principalment en proves de velocitat, arribant a ser campiona d'Espanya per relleus 4x100 en dues ocasions, 1985 i 1988, així com campiona de Catalunya dels 200 metres el 1988. El 1989 es passà a la prova de longitud, però abans dels trenta anys es va retirar pel fet que considerava que s'hi havia introduït massa tard.
Posteriorment es va traslladar als Estats Units i va poder viure intensament els Jocs Olímpics d'estiu de 1996, que es van fer a Atlanta. En tornar a Barcelona va descobrir la possibilitat de competir en proves Màster i va reprendre la seva carrera esportiva.
L'any 2014 va obtenir la medalla de bronze al Campionat del Món de pista coberta de Budapest, en la categoria W-50. Dos anys més tard, el 2016, va repetir la mateixa posició en el Campionat d'Europa de pista coberta, en la categoria W-55. Al Campionat d'Europa a l'aire lliure de 2017, a Aarhus, i al Campionat del Món de 2018, a Màlaga, va guanyar la medalla de plata. També va pujar al podi al Campionat del Món Màster de pista coberta de 2019, a Torun, aquest cop en tercera posició i poc després, al Campionat d'Europa de Caorle va quedar segona.
El febrer de 2021, en un control màster de pista coberta al Palau Sant Jordi de Barcelona va batre el rècord mundial en triple salt per a persones majors de seixanta anys amb una marca de 10,25 metres, superant la plusmarca mundial que fins aquell moment tenia l'alemanya Petra Herrmann. Set dies més tard en el Campionat de Catalunya individual i de relleus va superar la seva pròpia marca i va establir un nou rècord de 10,27 metres.

## Referències

* ↑ «Alicia Hernández, d'una arrítmia al cor a ser plusmarquista mundial». Tot Sant Cugat, 04-08-2021. [Consulta: 7 abril 2024].
* ↑ «Atletismo Campeonatos de Catalunya». Mundo Deportivo, 17-07-1988. [Consulta: 7 abril 2024].
* 1 2 3 CABREJAS, DAVID RIOL. «Desmarcats - Alícia Hernández, l'atleta de 60 anys que trenca rècords - RTVE Catalunya», 16-03-2021. [Consulta: 21 febrer 2022].
* 1 2 «Alicia Hernández aconsegueix dos rècords mundials en triple salt». [Consulta: 21 febrer 2022].
* ↑ NacióSantCugat. «La santcugatenca Alicia Hernández trenca el rècord mundial W60 de triple salt | NacióSantCugat». [Consulta: 21 febrer 2022].

## Enllaços externs

* Perfil d'Alícia Hernández Arxivat 2022-02-22 a Wayback Machine. a la Real Federació Espayola d'Atletisme
# Ciuret

Ciuret (o Siuret) és un poble disseminat del municipi de Vidrà (Osona), al sud de Santa Magdalena de Cambrils, a la capçalera del riu Ges.
Està format per un conjunt de masos i per l'església de Santa Llúcia, antic oratori construït vers el 1754, que esdevingué parroquial el 1868, com a hereva de l'antiga parròquia de Santa Margarida de Cabagés, unida després a la de Vidrà.

## Referències

* ↑ «Ciuret». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# La Corea

La Corea és una pel·lícula dramàtica espanyola del 1976 escrita i dirigida per Pedro Olea, i produïda per José Frade. Forma part de l'anomenada pel director "trilogia de Madrid" juntament amb Tormento (1974) i Pim, pam, pum... ¡fuego! (1975). Va suposar el debut cinematogràfic d'Imanol Arias.

## Sinopsi

Toni és un jove de disset anys que arriba a Madrid a la recerca de treball. Un amic del seu mateix poble li posa en contacte amb Charo, "la Corea", dona madura que es dedica a facilitar nois als soldats estatunidencs de la base de Torrejón de Ardoz. Charo s'enamora de Toni deslligant la ira de Sebas, antic gigoló de "la Corea".

## Repartiment

* Queta Claver... Charo 'La Corea'
* Ángel Pardo... Toni
* Cristina Galbó ... Vicky
* Gonzalo de Castro ... Paco
* Encarna Paso ... Encarna
* Dean Selmier ... Fred
* José Luis Alexandre... Sebas
* Imanol Arias... Noi de la pensió

## Referències

* ↑ La Corea a ABC
* ↑ La Corea a decine21.com
* ↑ la Corea a Fotogramas
# Agent ocult

Agent ocult (títol original: Fear) és una pel·lícula de terror/thriller estatunidenca dirigida per Rockne S. O'Bannon, estrenada l'any 1990. Ally Sheedy fou nominada al premi Saturn a la millor actriu per la seva interpretació l'any 91. Ha estat doblada al català

## Argument

La mèdium Cayce Bridges ha posat els seus dons al servei de la policia a qui ajuda aconseguint llegir la ment dels criminals. Un dia, s'adona que un dels criminals que acorrala posseeix el mateix do que ella. Aquest l'ha descobert i l'assetja enviant a la seva ment les sensacions d'espant absolut que senten les seves víctimes.

## Repartiment

* Ally Sheedy: Cayce Bridges
* Michael O'Keefe: Jack Hays
* Lauren Hutton: Jessica Moreau
* Pruitt Taylor Vince: l'home-ombra
* Keone Young: Detectiu William Wu
* Stan Shaw: Detectiu Webber
* Jonathan Príncep: Colin Hart
* Dina Merrill: Catherine Tarr
* John Agar: Leonard Scott Levy
* Marta DuBois: Inez Villanueva
* Dean Goodman: William Tarr
* Don Hood: Holcomb
* Jane Sibbett: Presentadora

## Referències

* ↑ «Agent ocult». esadir.cat.
* ↑ «Fear». IMDb.
# Platymantis naomiae

Platymantis naomiae és una espècie de granota que viu a les Filipines.

## Referències

* Diesmos, A., Alcala, A., Brown, R., Afuang, L., Gee, G., Hampson, K., Diesmos, M.L., Mallari, A., Ong, P., Ubaldo, D.& Gutierrez, B. 2004. Platymantis naomiae. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 18 d'abril del 2008.
# Zelene

«Zelene» té aquests significats:
* Zelene (Bakhtxissarai), localitat del districte de Bakhtxissarai, a la República Autònoma de Crimea
* Zelene (Nijniohirski), localitat del districte de Nijnegorski, a la República Autònoma de Crimea
# Publi Deci Mus

Publi Deci Mus és el nom dels següents personatges:
* Publi Deci Mus I, cònsol el 340 aC
* Publi Deci Mus II, cònsol el 312 aC, 300 aC, 297 aC i 295 aC
* Publi Deci Mus III, cònsol el 279 aC