OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Antoni Blàvia i Esquirol

Antoni Blàvia i Esquirol (Lleida, 1915 - Caracas, 1994) fou un militar català. Fill d'un metge, estudià als escolapis de Sarrià i ben aviat milità en Estat Català i en la francmaçoneria. Quan esclatà la guerra civil espanyola estava fent el servei militar a Jaca i fou destinat a la 132 Brigada Mixta, de la que n'arribà a ser comandant. En acabar la guerra s'exilià a Perpinyà i després a Montalbà, des d'on ajudà altres refugiats catalans. El març de 1940 se n'anà a Dover i d'ací a Londres, on treballà en un hospital fins que el setembre de 1940 embarcà cap a Santiago de Xile, on treballà per l'aleshores ministre de sanitat, Salvador Allende i col·laborà amb el Centre Català de Santiago de Xile. Després de diverses aventures empresarials, el 1952 va encapçalar una delegació universitària xilena que visità l'Argentina de Juan Domingo Perón, cosa que en provocà la detenció.
El 1959 va fundar l'Acadèmia de Ciències Polítiques de la Universitat de Santiago de Xile, el 1960 feu classes de teoria política a la Universitat Central de Caracas i el 1961-1962 treballà per al BIRD a Washington DC, al qual s'integrà el 1965 representant Veneçuela. Allí va fer amistat amb Ambler Hodges Moss i el van visitar Raimon, Joan Manuel Serrat, Pau Casals i Felipe González. El 1972 fou cap del Departament de Ciències Econòmiques a la Universitat Simón Bolívar de Caracas, càrrec que ocupà fins que va morir. El 1976 rebutjà treballar per a Josep Tarradellas, amb qui s'havia relacionat epistolarment.

## Referències

* Jordi Finestres, Josep Lladós, Mario Reyes Antoni Blàvia, un il·lustre desconegut, a El Temps, 17 de març de 1997
# Egèria

«Egèria o Egeria» té aquests significats:
* Egèria (escriptora), autora hispanoromana de l'Itinerarium ad Loca Sancta
* (13) Egèria, asteroide del cinturó principal
* Egèria (nimfa), nimfa i muller de Numa Pompili
* Egeria (gènere) Gènere de plantes de la família Hydrocharitaceae
# Petroica groguenca

La petroica groguenca (Tregellasia capito) és un ocell de la família dels petròicids (Petroicidae).

## Hàbitat i distribució

Habita la selva pluvial a les terres baixes de Queensland i nord-est de Nova Gal·les del Sud.

## Referències

* ↑ «Petroica groguenca». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/10/2023(català)
# Laureà Miró i Trepat

Laureà Miró i Trepat (Barcelona, 31 de desembre de 1882 - Barcelona, 15 de març de 1916) fou un advocat i polític català.

## Biografia

Va néixer al carrer Balmes de Barcelona, fill de Joan Miró i Murtró, natural del Pont d'Armentera, i de Teresa Trepat i Teig.
De ben jove es va afiliar al Partit Republicà Democràtic Federal de Francesc Pi i Margall, i el 1901 fou vicepresident de l'Associació Escolar Republicana. El 1903 va ingressar a la nova Unió Republicana i, amb el seu germà Josep Maria, fou mecenes del Reial Club Deportiu Espanyol de Barcelona. També fou jugador del segon equip del club la temporada 1901-02 i la 1903-04.
A les eleccions generals espanyoles de 1907 fou elegit diputat dins les files de la Solidaritat Catalana pel districte de Sant Feliu de Llobregat. Refusà ingressar al Partit Republicà Radical d'Alejandro Lerroux per a ingressar en la UFNR, amb el qual novament fou elegit diputat a les eleccions generals espanyoles de 1910. Oposat al Pacte de Sant Gervasi, el 1912 ingressà al Partido Reformista de Melquíades Álvarez, dirigí el diari La Publicidad i fou novament elegit diputat a les eleccions generals espanyoles de 1914. Morí sobtadament el 1916. Té una avinguda dedicada a Sant Feliu de Llobregat i Esplugues de Llobregat.
Es va casar amb Odila Ferrés i Sala; van tenir dos fills: Laureà i Otília.

## Referències

* 1 2 «Esquela de defunció». La Vanguardia, 23-03-1916, pàg. 1.
* ↑ Registre de Naixements de l'Ajuntament de Barcelona, any 1882, número de registre 6798. En la inscripció de naixement el cognom de la mare consta com Trapat.
* ↑ Solé i Sabaté, Josep Maria; Villarroya, Joan. «Lluís Companys i Jover». A: Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003, p. 98. ISBN 84-412-0885-9.
* ↑ «1904». periquito.cat. [Consulta: 9 abril 2019].

## Enllaços externs

* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
# Carrer del Comte de Lavern

El carrer del Comte de Lavern és un carrer de Subirats (Alt Penedès). Està inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya en el seu conjunt.

## Descripció

És un carrer en pendent amb cases entre mitgeres, la majoria de planta baixa i pis amb coberta de teula àrab a dues aigües. Generalment són de dues crugies, amb pocs elements decoratius i adaptades a l'ús agrícola.
L'origen és al segle xviii, quan es construeixen cases a banda i banda d'un antic camí. Correspon a l'època d'expansió agrícola i demogràfica de la repoblació de la vinya, quan les masies més antigues feien contractes censals o de rabassa morta a gent vinguda de fora. Les cases del carrer del Comte de Lavern són els habitatges dels treballadors que tenien contracte amb la masia de Cal Martí de l'Atalaia.

## Referències

* 1 2 «Carrer del Comte de Lavern». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 setembre 2015].
# Matej Marin

Matej Marin (Ptuj, 2 de juliol de 1980 - Wels, 5 de setembre de 2021) fou un ciclista eslovè, professional des del 2003 fins al 2015. En el seu palmarès destaquen algunes etapes de curses menors, la Banja Luka-Belgrad II de 2010 i el Gran Premi de Sarajevo de 2014. Una vegada retirat va exercir diferents tasques a l'equip Felbermayr Simplon Wels. Va morir el setembre de 2021 després d'una llarga malaltia.

## Palmarès

* 1999
** Vencedor d'una etapa al Tour de Croàcia
* 2005
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Sèrbia
* 2006
** Vencedor d'una etapa al Roine-Alps Isera Tour
* 2009
** 1r al Tour de Voivodina I
* 2010
** 1r a la Banja Luka-Belgrad II
* 2013
** Vencedor d'una etapa l'Istrian Spring Trophy
* 2014
** 1r al Gran Premi de Sarajevo

## Referències

* ↑ «Prehitro se je poslovila legenda ptujskega kolesarstva: »Počivaj v miru in nas čuvaj na cesti«» (en eslovè). [Consulta: 7 setembre 2021].
* ↑ «Matej Marin». [Consulta: 7 setembre 2021].
* ↑ «Team Felbermayr: Großer Verlust für den Welser Radsport» (en alemany). [Consulta: 8 setembre 2021].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Matej Marin a ProCyclingStats
# Yakovenchukita-(Y)

La yakovenchukita-(Y) és un mineral de la classe dels silicats. Rep el seu nom de Victor N. Yakovenchuk, mineralogista rus de l'Institut Geològic de Kola.

## Característiques

La yakovenchukita-(Y) és un fil·losilicat de fórmula química K₃NaCaY₂[Si₁₂O$_{30}$]·4H₂O que va ser aprovat per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2006. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 5. És un mineral amb un nou tipus d'estructura amb un marc octaedro-tetraèdric microporós de tetràedres de SiO₄ i octàedres de YO$^{6-}$.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la yakovenchukita-(Y) pertany a «09.EF - Fil·losilicats amb xarxes senzilles amb 6-enllaços, connectades per M[4], M[8], etc.» juntament amb els següents minerals: petalita, sanbornita, searlesita, silinaïta i kanemita.

## Formació i jaciments

Va ser descobert l'any 2006 a la mina d'apatita de Kirovskii, a la Península de Kola (óblast de Múrmansk, Rússia), en un estret filó de sodalita-aegirina-microclina tallant ijolita-urtita en un massís alcalí. És un mineral hidrotermal de baixa temperatura, secundari, format per l'alteració de minerals rics en terres rares. Sol trobar-se associada a altres minerals com: estroncianita, sodalita, rinkita, piroclor, molibdenita, microclina, litargiri, plom, galena, fluorita, donnayita-(Y), catapleiïta, calcita, fluorapofil·lita-(K) o aegirina.

## Referències

* ↑ «Yakovenchukite-(Y)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 4 gener 2016].
# Diversitat al·lèlica

La diversitat al·lèlica (A) és el nombre mitjà d'al·lels per locus en una població biològica.
Per a obtenir el seu valor s'avaluen n marcadors; s'estableix el nombre d'al·lels de cada marcador i es calcula la mitjana d'al·lels per marcador genètic.
# Sequeira (Uruguai)

Sequeira és una localitat de l'Uruguai ubicada al sud del departament d'Artigas, sobre el límit amb Salto. És una població rural i ramadera.
Es troba a 99 metres sobre el nivell del mar.
Evolució demogràfica (Font: Instituto Nacional de Estadística pàgina web) :
| 1963 | 1975 | 1985 | 1996 | 2004 |
| 890 | 802 | 650 | 877 | {{{5}}} |

## Història

El nom del poblat té origen en el missioner guaraní Ramón Sequeira, el qual es va sublevar contra el govern de Fructuoso Rivera, el 1832. Rivera pretenia reduir el nombre d'amerindis de la zona, mentre que Sequeira s'hi va opoosar i, finalment, va resultar ferit de mort.
El 1987, un tornado va destruir les precàries cases de fusta. El poble va ser reconstruït totalment amb edificacions més sòlides i fortes. D'un costat se situen les construccions públiques i de l'altre els habitatges privats i els comerços.

## Referències

* ↑ (anglès) Mapa, localització, clima i altres dades
# Lletsó bord

«Lletsó bord» té aquests significats:
* Lletsó punxós (Sonchus asper)
* Xenixell (Senecio vulgaris)
# Ca l'Eugenio

Ca l'Eugenio és un edifici de la Pobla de Massaluca (Terra Alta) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edificació amb façana a tres carrers. La façana principal es troba al carrer major i és la original i més antiga. Es compon de tres plantes. La planta baixa està molt alterada i les obertures són molt posteriors a les originals (de mig punt dovellada). Una cornisa separava la planta baixa del primer pis, però les finestres es van transformar en balconades i la cornisa va ser seccionada en cada obertura. La planta superior és la golfa de galeria correguda i obertures amb arcs. El ràfec de la cornisa està construït amb lloses de pedra motllurades. Les altres dues façanes són més actuals, construïdes amb materials actuals, amb un mirador cilíndric, balcons, finestres, terrassa… que no tenen cap interès arquitectònic.

## Referències

* ↑ «Ca l'Eugenio». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 agost 2018].

## Enllaços externs

* «Ca l'Eugenio». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Psychoda orbicularis

Psychoda orbicularis és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Àsia: l'Índia.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Brunetti, E., 1911. New Oriental Nemocera. Rec. Indian Mus. Vol. 4: 259-316.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Moth Flies and Sand Flies (Diptera: Psychodidae) of India (anglès)
* ↑ Psychodidae (Diptera) at the Zoological Survey of India Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Sudley

Sudley és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Virgínia. Segons el cens del 2000 tenia 7.719 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Sudley tenia 7.719 habitants, 2.640 habitatges, i 1.998 famílies. La densitat de població era de 1.910,5 habitants per km².
Dels 2.640 habitatges en un 41,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,1% hi vivien parelles casades, en un 11,8% dones solteres, i en un 24,3% no eren unitats familiars. En el 16,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,92 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,1% tenia menys de 18 anys, un 8,7% entre 18 i 24, un 35,1% entre 25 i 44, un 22,4% de 45 a 60 i un 4,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 67.033 $ i la renda mediana per família de 67.246 $. Els homes tenien una renda mediana de 46.196 $ mentre que les dones 32.038 $. La renda per capita de la població era de 26.322 $. Entorn del 3,3% de les famílies i el 4,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sudley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sudley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 13 agost 2010].
# Ye Xin

    Avís: Ye Xin és també un pintor i cal·lígraf contemporani nascut el 1953.
Ye Xin (en xinès simplificat: 叶欣; en xinès tradicional: 葉欣; en pinyin:Yè Xīn), conegut també com a Rongmu, va viure sota la dinastia Qing. No es coneixen les dates exactes del seu naixement ni de la seva mort però se sap que va ser actiu entre els anys 1640 (aproximadament) i el 1673 (Font: Metropolitan Museum de Nova York). Era originari de Huating, província de Jiangsu. Va residir a Nanjing.
Va ser fonamentalment un pintor paisatgista. Va ser un d'Els Vuit Mestres de Nanjing, col·lectiu també conegut com els “Vuit Mestres de Jinling". El Metropolitan Museum va realitzar una exposició dedicada a aquesta escola de Nanjing.

## Referències

* ↑ «Yè Xīn Brief Biography». Arxivat de l'original el 2014-05-19. [Consulta: 17 juliol 2008].
* http://www.metmuseum.org/about-the-museum/press-room/exhibitions/2003/dreams-of-yellow-mountain--landscapes-of-survival-in-seventeenthcentury-china
# Dia de la Independència d'Ucraïna

El Dia de la Independència d'Ucraïna (en ucraïnès: День незалежності України) és una festa nacional d'Ucraïna celebrada anualment el 24 d'agost en honor de la declaració d'independència. En aquesta declaració signada el 24 d'agost de 1991, Ucraïna es va independitzar de la Unió Soviètica, que controlava el territori de l'anteriorment anomenada República Popular d'Ucraïna des de la primavera de 1921.

## Història

Quan Ucraïna encara era una república soviètica, la diàspora ucraïnesa va reconèixer el 22 de gener (dia de la Declaració d'Independència de la República Popular d'Ucraïna l'any 1918) com el Dia de la Independència d'Ucraïna.
El format actual de la festivitat es va celebrar per primer cop el 16 de juliol de 1991, com el primer aniversari de la Declaració de Sobirania de l'Estat d'Ucraïna aprovada per la Rada Suprema l'any anterior. Un cop emesa la Declaració d'Independència el 24 d'agost de 1991 i haver estat ratificada per un referèndum l'1 de desembre del mateix any, es va modificar la data de la festivitat.

## Celebracions per any
### 2021

L'any 2021, Ucraïna va celebrar el 30è aniversari de la seva independència. Una empresa de Lviv va dissenyar un logotip especial per a l'ocasió i es va anunciar un nou premi conegut com la «Llegenda Nacional», que es va entregar en una cerimònia el 22 d'agost. També es va anunciar que la primera Cimera de la Plataforma de Crimea es celebraria el 23 d'agost. Es va convidar a diversos líders estrangers a aquest aniversari, entre ells el president estatunidenc Joe Biden, la presidenta grega Katerina Sakellaropoulou, el president lituà Gitanas Nausėda i la presidenta moldava Maia Sandu.
El 24 d'agost va haver una gran desfilada militar a Kíev, on hi van participar tropes de les forces terrestres, forces de les unitats especials i unitats visitants de diverses forces armades estrangeres. Hi van participar més de 5000 soldats, 400 tancs i vehicles blindats. També van participar-hi unitats de la Força Aèria d'Ucraïna, que van sobrevolar Kíev.
Just abans de la desfilada, el president Volodímir Zelenski va dirigir-se a la multitud tot demanant relacions més estretes amb d'altres països exsoviètics, nacions europees i l'OTAN.

## Referències

* 1 2 «Festivities dedicated to the 30th anniversary of Ukraine's independence will last for 3 days – Volodymyr Zelenskyy» (en anglès).
* ↑ «Офис Зеленского планирует пригласить Байдена на 30-летие Независимости» (en rus).
* ↑ «Зеленский пригласил президента Греции на 30-летие независимости Украины – Последние новости сегодня» (en rus).
* ↑ «Зеленский пригласил президента Греции на празднование 30-летия независимости Украины» (en rus).
* ↑ «Зеленский пригласил президента Литвы на 30-летие независимости Украины – Последние новости сегодня» (en rus).
* ↑ «Зеленский пригласил Санду на празднование 30-летия Независимости Украины» (en rus).
* ↑ «Зеленский пригласил Санду на 30-летие независимости Украины» (en rus).
* ↑ «Ukraine celebrates 30th independence anniversary with military parade» (en anglès). [Consulta: 24 agost 2021].
# Serbia Open 2011

El Torneig de Belgrad 2011, oficialment conegut com a Serbia Open 2011, és una competició tennística que es juga en terra batuda i pertany a les sèries 250 de l'ATP. La tercera edició d'aquest torneig es va celebrar entre l'23 d'abril i l'1 de maig de 2011 al SRPC Milan Gale Muškatirović de Belgrad, Sèrbia.
El tennista local Novak Đoković va guanyar el seu cinquè títol de l'any i segon a Belgrad. En aquest moment de la temporada acumulava 29 victòries consecutives.

## Quadre individual masculí

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | N. Đoković | 6 | 6 | |
| Q | A. Ungur | 2 | 3 | | 1 | N. Đoković | 6 | 6 | |
| | B. Kavčič | 7 | 6 | | | B. Kavčič | 3 | 2 | |
| | R. Mello | 5 | 3 | | | | | | | 1 | N. Đoković | w/o | |
| 3 | G. García-López | 6⁶ | 6 | 6$^8$ | | | | | | 7 | J. Tipsarević | | |
| | S. Devvarman | 7 | 2 | 7 | | S. Devvarman | 3 | 6 | 4 | | | | |
| SE | M. Zverev | 2 | 0 | | 7 | J. Tipsarević | 6 | 3 | 6 | | | | |
| 7 | J. Tipsarević | 6 | 6 | | | | | | | | | | | 1 | N. Đoković | 7 | 6 |
| | F. López | 6 | 7 | | | | | | | | | | | | F. López | 6$^4$ | 2 |
| WC | F. González | 4 | 6$^4$ | | | F. López | 6 | 6 | | | | | |
| | M. Berrer | 6 | 2 | 2 | 4 | A. Montañés | 4 | 4 | | | | | |
| 4 | A. Montañés | 3 | 6 | 6 | | | | | | | F. López | 7 | 6 |
| SE | I. Màrtxenko | 3 | 6 | 3 | | | | | | | F. Volandri | 6$^3$ | 2 |
| | F. Volandri | 6 | 1 | 6 | | F. Volandri | 6 | 6 | | | | | |
| | M. Granollers | 6 | 6 | | | M. Granollers | 2 | 3 | |
| 2 | V. Troicki | 2 | 3 | | | | | | |

## Quadre doble masculí

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Marcel Granollers Nenad Zimonjić | 6 | 6 |
| | Kei Nishikori Lovro Zovko | 2 | 0 | 1 | Marcel Granollers Nenad Zimonjić | 0 | 4 | |
| 4 | Oliver Marach Alexander Peya | 6 | 6 | 4 | Oliver Marach Alexander Peya | 6 | 6 | |
| | Lu Yen-hsun Mischa Zverev | 3 | 3 | | | | | | 4 | Oliver Marach Alexander Peya | 5 | 2 |
| | Santiago González Igor Zelenay | 4 | 4 | | | | | | 3 | František Čermák Filip Polášek | 7 | 6 |
| 3 | František Čermák Filip Polášek | 6 | 6 | 3 | František Čermák Filip Polášek | 7 | 1 | [10] |
| | Guillermo García-López Albert Montañés | 2 | 0 | 2 | Jonathan Erlich Andy Ram | 5 | 6 | [5] |
| 2 | Jonathan Erlich Andy Ram | 6 | 6 | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial (anglès)
* Quadre individual masculí PDF
* Quadre doble masculí PDF
Belgrad :
2009
2010
2011
2012
2021
2022 :
ATP World Tour 2011
< 2010
2012 > :
ATP World Tour Finals, Londres :
# Hori II

Hori II fou virrei de Núbia, en temps dels faraons Ramsès III i Ramsès IV. Era fill d'Hori I, que fou tanmateix virrei de Núbia, net de Kaemwaset i besnet de Ramsès II, també va exercir de djati durant el regnat de Merenptah i els seus successors. El seu govern cal situar-lo a l'entorn de l'any 1150 aC. La seva tomba i la del seu pare s'han trobat a Tell Basta. A Buhen s'ha trobat també una referència a aquest virrei. Dugué els títols de fill del rei de Kush, senyor de les terres sagrades d'Amon Ra, rei dels déus i escrivà reial.

## Referències

* ↑ Aidan Mark Dodson et Dyan Hilton, The Complete Royal Families of Ancient Egypt

## Vegeu també

* Llista de djatis de l'antic Egipte
# Can Sors

«Can Sors» té aquests significats:
* Can Sors (Alella), masia situada a Alella (Maresme).
* Escola del Mar (Barcelona), que antigament era la masia de Can Sors, al Guinardó, Barcelona.
# Artediellus miacanthus

Artediellus miacanthus és una espècie de peix pertanyent a la família dels còtids.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima temperat que viu entre 33 i 400 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord: el nord del mar del Japó, el mar d'Okhotsk, el golf d'Anadyr i el mar de Bering.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Jordan D. S., 1885. A catalogue of the fishes known to inhabit the waters of North America, north of the Tropic of Cancer, with notes on species discovered in 1883 and 1884. Rep. U. S. Fish Comm. v. 13 (1885). 789-973.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Gilbert, C. H. & C. V. Burke, 1912. Fishes from Bering Sea and Kamchatka. Bull. Bur. Fish. v. 30 (for 1910): 31-96.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Parin, N.V., V.V. Fedorov i B.A. Sheiko, 2002. An annotated catalogue of fish-like vertebrates and fishes of the seas of Russia and adjacent countries: Part 2. Order Scorpaeniformes. J. Ichthyol. 42(Suppl.1):S60-S135.
* ↑ Parin, N.V., V.V. Fedorov i B.A. Sheiko, 2002.
* ↑ Quast, J.C. i E.L. Hall, 1972. List of fishes of Alaska and adjacent waters with a guide to some of their literature. U.S. Dep. Commer., NOAA Tech. Rep. NMFS SSRF-658, 47 p.
* ↑ Acadèmia Russa de les Ciències, 2000. Catalog of vertebrates of Kamchatka and adjacent waters. 166 p.

## Bibliografia

* Anònim, 2001. Base de dades de la col·lecció de peixos del National Museum of Natural History (Smithsonian Institution). Smithsonian Institution - Division of Fishes.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Xarxet de front boterut

El xarxet de front boterut (Anas gibberifrons) és una espècie d'ocell de la família dels anàtids (Anatidae), que habita aiguamolls i llacs d'Indonèsia, a Sumatra, Java, Sulawesi i illes properes, illes Sula i illes menors de la Sonda, cap a l'est, fins Wetar i l'illa de Timor.