# Tz'utujil

El tz'utujil és un idioma maia parlada pels tz'utujils, una ètnia que viu a alguns municipis del sud del departament de Sololá i del nord de Suchitepéquez. Hi ha almenys quatre variants dialectals importants: la de Santiago Atitlán, la de San Pedro la Laguna, la de San Lucas Tolimán i la de Chicacao.
El tz'utujil és força proper als seus veïns, kaqtxikel i quitxé. El cens oficial de 2002 dona una xifra de 63.237 parlants. Segons Ethnologue hi a dos dialectes tz'utijil, l'oriental (50.000 parlants en 1998) i occidental (34.000 parlants en 1990). La majoria de tz'utujils tenen l'espanyol com a segona llengua, encara que molts dels ancians i els habitants de les zones aïllades són monolíngües. Molts infants no aprenn espanyol fins que van a l'escola a partir dels 5 anys. Cap al 2012 la llibreria comunitària Rija'tzuul Na'ooj a San Juan La Laguna elabora històries per a infants en tz'utujil i llibres bilingües per a infants.

## Fonologia

En les següents taules cadascun dels fonemes del tz'utujil està representat pel caràcter. o conjunt de caràcters, que s'indiquen en l'ortografia estàndard desenvolupada per l'Academia de Lenguas Mayas de Guatemala (ALMG). Si fos diferent, el símbol corresponent en l'Alfabet Fonètic Internacional apareix entre parèntesis.

### Vocals

L'idioma tz'utujil té cinc vocals curtes i cinc vocals allargades.
| Curta | Allargada | |
| i | ii | vocal anterior tacada no arrodonida |
| e | ee | vocal central no arrodonida |
| a | aa | vocal central oberta no arrodonida |
| u | uu | vocal posterior tancada arrodonida |
| o | oo | vocal semiposterior tancada arrodonida |

### Consonants

En tz'utujil, de la mateixa manera que en altres llengües maies, no es distingeix oclusives i africades sonores i sordes, sinó que es distingeix oclusives i africades normals i glotitzades. Les oclusives i africades normals (tècnicament "pulmonar egresiva") en general no són sonores i s'aspiren en els extrems de les paraules i no s'aspiren en altres llocs. Les oclusives i africades glotalitzades solen ser ejectives en el cas de k' , ch' , i tz' i implosives en el cas de b' , t' , i q' .
| | Bilabial | Bilabial | Alveolar | Alveolar | Palatal | Palatal | Velar | Velar | Uvular | Uvular | Glotal |
| | normal | glotal | normal | glotal | normal | glotal | normal | glotal | normal | glotal | normal |
| Oclusives | p | b' [ɓ] | t | t' [ɗ] | | | k | k' | q | q' [ʠ] | ' [ʔ] |
| Africades | | | tz [ts] | tz' [tsʼ] | ch [tʃ] | ch' [tʃʼ] | | | | | |
| Fricatives | | | s | s | x [ʃ] | x [ʃ] | | | j [χ] | j [χ] | |
| Nasals | m | m | n | n | | | | | | | |
| Líquides | | | l r | l r | | | | | | | |
| Semivocals | | | | | y [j] | y [j] | w | w | | | |

## Referències

* ↑ Guatemala Arxivat 2014-01-07 a Wayback Machine. al web del Sistema de Información de los Pueblos Indígenas de América (UNAM)
* ↑ Congreso de la República de Guatemala. «Decreto Número 19-2003. Ley de Idiomas Nacionales». ALMG.
* ↑ «Comunidad Lingüística Tzu'tujil». Academia de Lenguas Mayas de Guatemala.
* ↑ «XI Censo Nacional de Población y VI de Habitación (Censo 2002) - Idioma o lengua en que aprendió a hablar». Instituto Nacional de Estadística, 2002. Arxivat de l'original el 2011-09-28. [Consulta: 14 desembre 2009].
* ↑ Eastern Tzutujil referència a Ethnologue (16th ed., 2009)
* ↑ Western Tzutujil referència a Ethnologue (16th ed., 2009)
* ↑ «Library as a Starting Point to Revitalize Tz’utujil Language». Rising Voices, 31-10-2012. [Consulta: 17 novembre 2012].

## Bibliografia

* Dayley, Jon P. Tzutujil Grammar. Berkeley, California: University of California Press, 1985. ISBN 0-520-09962-1.
* García Ixmatá, Pablo. Rukeemiik ja Tz'utujiil Chii': Gramática tz'utujiil. Guatemala City, Guatemala: Cholsamaj, 1997. ISBN 99922-53-13-4.
* Pérez Mendoza, Francisco; Miguel Hernández Mendoza. Diccionario Tz'utujil. Antigua Guatemala, Guatemala: Proyecto Lingüístico Francisco Marroquín/Cholsamaj, 1996.