OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rosca Edison

L'acoblament Rosca Edison és el nom que rep el mecanisme d'ajust o de fixació d'una bombeta o Llum incandescent, desenvolupat per Thomas Edison en 1909 sota la marca General Electric (posteriorment Mazda).
Aquest tipus de connexió s'identifica per la designació Exx on xx es refereix al diàmetre del connector en mil·límetres. Així, per exemple, el codi E27 indica un connector de tipus rosca Edison que té un diàmetre de 27 mm i el codi E12 té un diàmetre de 12 mm.
Un sistema alternatiu a la rosca Edison és el sistema d'acoblament baioneta, molt usat per a les llums dels automòbils.

## Ús

Als Estats Units la mida estàndard de les làmpades d'ús genèric és E26. Altres mides emprades en làmpades petites són E12 per a canelobres i E10 per a bombetes d'ornamentació nadalenca. E17 també és freqüent en làmpades de sobretaula.
En la majoria dels països que fan servir 220-240 volts AC com a corrent domèstica les mesures comunes són la E27 i la E14 mentre que a Amèrica del Nord les mesures estàndard són la E26, la E12, que és usada per accessoris de tipus canelobre i la E10, utilitzada per exemple per bombetes d'adorn com les llums nadalenques. La mesura E17 és també comuna, especialment en algunes llums de taula. Per a aplicacions de major potència, com enllumenat públic i altres, s'utilitza la rosca E-40 o Goliat.
En làmpades d'alta potència, per damunt de 250 Watts, es fan servir mides més grans (E39, E40).

## Mesures del sòcol amb rosca Edison

| Tipus | Mida ⌀ | Nom | CEI |
| E5 | 5 mm | Rosca Edison Lilliput (LES) | CEI 60061-1 (7004-25) |
| E10 | 10 mm | Rosca Edison Miniatura (MES) | CEI 60061-1 (7004-22) |
| E11 | 11 mm | Rosca Edison Mini-Canelobre (???) | CEI 60061-1 (7004-6-1) |
| E12 | 12 mm | Rosca Edison Canelobre (CES) | CEI 60061-1 (7004-28) |
| E14 | 14-17 mm | Rosca Edison Petita (SES) | CEI 60061-1 (7004-23) |
| E17 (110v) | 14-17 mm | Rosca Edison Petita (Intermèdia) (SES) | CEI 60061-1 (7004-26) |
| E26 (110v) | 26-27 mm | Rosca Edison (Mitjana d'una polzada) (ES) | CEI 60061-1 (7004-21A-2) |
| E27 | 26-27 mm | Rosca Edison (Mitjana) (ES) | CEI 60061-1 (7004-21) |
| E39 | 39 mm | Rosca Edison Gegant (GES) | |
| E40 | 40 mm | Rosca Edison Gegant (GES) | CEI 60061-1 (7004-24) |

## Altres sistemes d'acoblament elèctric

* Biagulla
* Baioneta
* Lampista
* Portalàmpades

## Referències

* ↑ Specifications and Drawings of Patents Relating to Electricity: Issued by the United States.... U.S. Government Printing Office, 1882, p. 755–.
# Concordi de Toledo

Concordi va ser un religiós mossàrab, arquebisbe de Toledo, segons Enrique Flórez entre 758-774. És un dels primers bisbes durant el període musulmà. No se'n tenen gaires dades més enllà del seu nom, en tot cas devia ser de bona família, però el que és segur és que, a diferència de la majoria de bisbes del període, no era visigot, pel que seria l'excepció dintre dels arquebisbes toledans, si bé és possible que tot i ser de tradició romana devia estar integrat en el grup de col·laboracionistes de Vitiza. En un moment de confusió a causa de l'esfondrament de l'estat visigot, Concordi possiblement va ser un dels prelats que va haver de reconstruir l'església i adoptar un nou estil de vida dels cristians sota domini islàmic.

## Referències

* ↑ Flórez, 1859, p. 324.
* ↑ Gonzálvez Ruiz, 2011, p. 78.
* ↑ Gonzálvez Ruiz, 2011, p. 79.

## Bibliografia

* Flórez, Enrique. España sagrada (en castellà). Tom V. Madrid: J. Rodríguez, 1859.
* Gonzálvez Ruiz, Ramón «El nacimiento del mundo mozárabe toledano (711-807). Un ensayo de historia comparada» (en castellà). Antigüedad y cristianisme, vol. XXVIII, 2011, pàg. 67-98. Arxivat de l'original el 2016-05-04. ISSN: 0214-7165 [Consulta: 6 maig 2016]. Arxivat 2016-05-04 a Wayback Machine.
# Concordia

«Concòrdia o Concordia» té aquests significats:
* Concòrdia (català) o Concordia (llatí), deïtat romana de l'entesa i l'harmonia
* Toponímia:
** (58) Concordia, asteroide
** Concordia, oficialment San Antonio de Padua de la Concordia (República Argentina)
** Bisbat de Concordia-Pordenone, seu de l'Església catòlica
** Concordia (Kansas)
** Concordia (Missouri)
** Concordia (Nova Jersey)
** Concòrdia (Pakistan), confluència de la Glacera de Baltoro amb la Glacera de Godwin-Austen, al cor de la serralada del Karakoram
** La Concòrdia, barri de Sabadell al nord-oest de la ciutat format arran de la immigració de mitjans del segle XX
** Concordia Sagittaria, municipi italià, dins de la ciutat metropolitana de Venècia, que històricament forma part del Friül
** Temple de la Concòrdia o gran temple de la Concòrdia, temple a Roma dedicat a la deessa Concòrdia.
** Temple de la Concòrdia (Agrigent)
** Terreny de Concòrdia, territori històricament disputat per les parròquies andorranes de Canillo i d'Encamp
** Edificis:
*** Centre Social la Concòrdia, edifici al nucli urbà de la població de Sant Climent Sescebes (Alt Empordà)
*** Cooperativa la Concòrdia, edifici a Cabrils (Maresme)
*** Societat la Concòrdia (Agullana), edifici del municipi d'Agullana
*** Societat la Concòrdia (Cantallops), obra historicista de Cantallops (Alt Empordà)
*** Societat la Concòrdia (Darnius), edifici del municipi de Darnius (Alt Empordà)
* Miscel·lània:
** Concòrdia, partit polític d'Andorra
** Concordia Forsikring-Himmerland o Team Concordia, equip ciclista danès professional de categoria UCI ProTeam
** Costa Concordia, vaixell de creuers italià, construït per Fincantieri Sestri Ponente, que pertanyia a la companyia Costa Cruises
** EUFOR Concordia, missió de pau de la Unió Europea a Macedònia del Nord, que va començar el 2003
# Concordia (Missouri)

Concordia és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 2.360 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Concordia tenia 2.360 habitants, 929 habitatges, i 614 famílies. La densitat de població era de 542,4 habitants per km².
Dels 929 habitatges en un 29,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,6% hi vivien parelles casades, en un 9,3% dones solteres, i en un 33,8% no eren unitats familiars. En el 31,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,38 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,98.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,5% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 25,4% entre 25 i 44, un 18,8% de 45 a 60 i un 24,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 76,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.906 $ i la renda mediana per família de 43.605 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.302 $ mentre que les dones 20.068 $. La renda per capita de la població era de 16.813 $. Entorn del 8% de les famílies i el 10% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Concordia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Concordia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Kazionno-Kujorski

Kazionno-Kujorski - Казённо-Кужорский (rus) - és un khútor de la República d'Adiguèsia, a Rússia. Es troba a la vora esquerra del riu Labà, a 29 km al sud de Koixekhabl i a 44 km a l'est de Maikop, la capital de la república.
Pertany a aquest municipi el poble de Natírbovo.
# Kaziónnoie Seló

Kaziónnoie Seló (en rus: Казённое Село) és un poble de l'óblast de Leningrad, a Rússia, pertany al districte rural de Boksitogorski. El 2017 tenia 5 habitants.
# Kruibeke

Kruibeke és un municipi belga de la província de Flandes Oriental a la regió de Flandes. Està compost per les seccions de:
| # | Nom | Extensió (km²) | Població (01/01/2008) |
| I | Kruibeke | 14,54 | 7.209 |
| II | Rupelmonde | 1,88 | 3.031 |
| III | Bazel | 17,00 | 5.242 |

## Situació

* a. Hoboken (Antwerpen)
* b. Hemiksem
* c. Schelle
* d. Hingene (Bornem)
* e. Steendorp (Temse)
* f. Temse
* g. Haasdonk (Beveren)
* h. Melsele (Beveren)
* i. Burcht (Zwijndrecht)

## Personatges il·lustres

* Gerardus Mercator

## Agermanaments

* Gangelt
* Holsthum
* Wissekerke (Goes)
* Moldoviţa
* Al 'Udayn
# Krug

Krug és el nom dels següents personatges:
* Barbara Krug (Leipzig, 1956), atleta alemanya especialista en curses de velocitat
* Heinrich Krug (Berlín, 1911), waterpolista alemany que va competir durant la dècada del 1930
* Mikhaïl Krug, compositor i cantant rus
* Nora Krug (Karlsruhe, 1977), il·lustradora alemanya resident a Nova York, autora del còmic autobiogràfic Heimat
* Steve Krug, professional en experiència d'usuari i arquitectura de la informació
# Roggwil (Berna)

Roggwil és un municipi del cantó de Berna (Suïssa), situat a l'antic districte d'Aarwangen i des de 2010 al Districte administratiu d'Oberaargau.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Rutilus pigus

Rutilus pigus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 45 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Europa.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M. i J. Freyhof, 2007. Handbook of European freshwater fishes. Publications Kottelat, Cornol, Suïssa. 646 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Page, Lawrence M. & Burr, Brooks M. (1991): Freshwater Fishes, p. 131, Houghton Mifflin, Nova York, Estats Units. ISBN 0-395-91091-9.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* Wheeler, A., 1992. Freshwater fishes of Britain and Europe. Rainbow Books, Elsley House, Londres, Anglaterra. 124 p.
# Rose Lodge

Rose Lodge és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2000 tenia 1.708 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rose Lodge tenia 1.708 habitants, 693 habitatges, i 474 famílies. La densitat de població era de 68,8 habitants per km².
Dels 693 habitatges en un 23,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,6% hi vivien parelles casades, en un 7,6% dones solteres, i en un 31,5% no eren unitats familiars. En el 22,9% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,85.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 22,9% entre 25 i 44, un 29,6% de 45 a 60 i un 18,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.214$ i la renda mediana per família de 43.250$. Els homes tenien una renda mediana de 31.759$ mentre que les dones 19.957$. La renda per capita de la població era de 18.297$. Aproximadament el 8,9% de les famílies i el 13,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rose Lodge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rose Lodge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Rose Marie (pel·lícula de 1936)

Rose Marie és una pel·lícula musical de 1936, dirigida per W.S. Van Dyke amb Jeanette MacDonald i Nelson Eddy. Va ser la segona de les tres adaptacions de la Metro-Goldwyn-Mayer del musical de Broadway de 1924 amb el mateix nom. Una versió muda va ser llançada el 1928 i un altre versió en color el 1954. Algunes parts de Rudolf Friml i la partitura original d'Herbert Stothart per al musical de Broadway s'utilitzen en els films de 1936 i 1954.

## Argument

Un fugitiu és buscat per la seva germana i un agent de la policia muntada del Canadà.

## Repartiment

* Jeanette MacDonald: Marie de Flor
* Nelson Eddy: Sergent Bruce
* Reginald Owen: Myerson
* Allan Jones: un tenor
* James Stewart: John Flower
* Alan Mowbray: Premier
* Gilda Gray: Bella
* George Regas: Boniface
* Robert Greig: l'empresari d'un cafè
* Una O'Connor: Anna
* Lucien Littlefield: botiguer
* Herman Bing: Mr. Daniells
* David Niven: Teddy

## Referències

* ↑ Frank S. Nugent. «The New Version of 'Rose Marie,' at the Capitol». The New York Times, 01-02-1936.
# Punxonament (construcció)

El punxonament és un esforç produït per traccions en una peça degudes als esforços tangencials originats per una càrrega localitzada en una superfície petita d'un element bidireccional de formigó, al voltant del seu suport. Aquest esforç de punxonament produeix un efecte puntual sobre el seu pla de suport. Pot produir-se en la trobada d'un pilar amb el forjat, o en fonamentacions superficials. Cal tenir en compte que aquest efecte pot aparèixer en els forjats reticulars i en lloses massisses. En aquests forjats el punxonament produeix un trencament de la placa al voltant del pilar on recolza, ja sigui de forma troncocònica o troncopiramidal (segons sigui el pilar, de secció circular o rectangular) i la seva directriu és el punt carregat. La superfície crítica de punxonament és la superfície de trencament, que abasta el perímetre on dona suport a la llosa i s'eleva amb un angle entre 30 º i 45 º.

## Notes i referències

* ↑ Jordi Maristany Carreras. Cálculo en rotura de losas fungiformes. Edicions UPC, 1 gener 1994, p. 88–. ISBN 9788476534304 [Consulta: 12 juny 2011].

## Enllaços externs

* punxonament a Construpedia, l'Enciclopèdia de la Construcció
# Punxó de xassís

En el treball del metall, un punxó de xassís o punxó de panells, és una eina manual que s'utilitza per fer un forat a través d'una xapa. És una eina molt senzilla que consta d'un punxó, una matriu i un cargol. Hi ha tres sistemes d'accionament diferents: manual, trinquet i hidràulic.

## Funcionament

Primer es fa un forat pilot una mica més gran que el cargol del punxó. A continuació, es col·loca la matriu al cargol i el cargol s'insereix al forat pilot. A continuació, s'enrosca el cargol al punxó i el cargol s'estreny fins que el punxó es treu completament a través de la xapa.
El sistema manual utilitza un cargol que té un cap hexagonal estàndard o un cap quadrat i s'acciona amb una clau allen o una clau anglesa. Un punxó manual pot fer forats de 0.5 a 1.25 in (13 a 32 mm) . El sistema de trinquet té una clau de trinquet personalitzada que utilitza un cargol de bola per fer el procés més ràpid i fàcil. Aquest tipus de sistema té un avantatge mecànic d'aproximadament 220:1 i pot perforar fins a 3 in (76 mm) forats. de diàmetre en acer suau de calibre 10. Un sistema hidràulic és molt més voluminós i pesat que els altres sistemes, però és el més fàcil d'utilitzar i pot fer forats fins a 6 in (150 mm) de diàmetre. Es tracta d'un sistema de dues peces on les matrius s'uneixen a l'ariet que es connecta a la unitat hidràulica mitjançant una mànega flexible.

## Famílies de mida i formes

Hi ha diversos sistemes de mida per a aquests punxons. Els dos més comuns són els de mida per a mides d'eliminació elèctrica estàndard i els que són per a forats de dimensions reals. Un punxó de mida de conducte de 3/4 de polzada en realitat perfora un forat d'aproximadament 1,1 polzada de diàmetre per a un conducte de mida nominal de 3/4 de polzada. Un punxó de mida dimensional fa un forat molt proper a la mida indicada. Els jocs de punxons estan disponibles tant en mides imperials com mètriques.
Els punxons de xassís estan disponibles en una sèrie de formes, les rodones són les més habituals. Altres formes inclouen formes quadrades, hexagonals i especials per a coses com ara forats amb pestanyes clau i connectors D-sub. Les formes especials solen utilitzar cargols quadrats o una clau separada al cargol i a l'extrem del punxó per garantir l'alineació de punxó i contrapunxó

## Referències

* ↑ Benchmark Media UK. Producing Sheet Metal Components and Assemblies. Benchmark Media Limited, p. 50.
* 1 2 Fournier. Metal fabricator's handbook. HPBooks, p. 16. ISBN 978-0-89586-870-1.
* ↑ Miller, Rex. Electrician's Pocket Manual. McGraw-Hill Professional, 2000. ISBN 978-0-07-136026-5.
* ↑ Tuck, David. Electrician's Instant Answers. McGraw-Hill Professional, 2003, p. 240. ISBN 978-0-07-140203-3.
* ↑ Fletcher, Gregory W. Residential Construction Academy House Wiring. Cengage Learning, 2003, p. 70. ISBN 978-1-4018-1371-0.
* ↑ «Knockout punch». Popular Mechanics, p. 139.
* ↑ «Knockout Sets, Slug Buster, Draw Studs & Nuts - Greenlee», 26-03-2015. Arxivat de l'original el 2017-04-05. [Consulta: 13 juny 2023].

## Enllaços externs

* La larga historia del prensado de metales.
# Rose Lowder

Rose Lowder (Lima, 1941) és una artista i cineasta peruana. Després de formar-se com a pintora i escultora, Rose Lowder va iniciar el seu camí en la indústria del cinema com a muntadora, però aviat realitzaria les seves pròpies pel·lícules experimentals, centrades en els aspectes visuals i filmades habitualment en entorns naturals. El seu mètode consisteix a filmar fotograma a fotograma, gràcies a una funció de la seva càmera Bolex de 16 mm, que genera una sensació de parpelleig. Mai no edita les seves pel·lícules a posteriori, sinó que fa el muntatge a la càmera. El seu interès resideix en les variacions que possibilita l'art cinematogràfic sobre la realitat, en especial els efectes que alteren la percepció temporal. A més del seu treball com a cineasta, Lowder ha impartit classes a la Sorbona, ha programat pel·lícules difícils de veure i ha creat un arxiu de cinema experimental a Avinyó, on resideix.

## Referències

* ↑ «Rose Lowder». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 17 febrer 2016].
# Kíria Malheiros

Kíria de Araújo Malheiros, coneguda simplement com a Kíria Malheiros (portuguès: Kíria de Araújo Malheiros) (Teresópolis, 29 de juliol de 2004), és una actriu i cantant brasilera.

## Filmografia

* De Pernas pro Ar 2 (2012)
* Salve Jorge (2012–2013)
* Flores Raras (2013)
* Gaby Estrella (2013–2015)
* Império (2014–2015)
* Verdades Secretas (2015)
* Malhação: Seu Lugar no Mundo (2015–2016)
* Super Chefinhos (2016)
* Os Dias Eram Assim (2017)
* Cinderela Pop (2019)
* Gênesis (2021)
* Confissões de uma Garota Excluída (2021)
* Fazendo meu Filme (2022)
* Reis (2022)
* Todas as Garotas em Mim (2022)

## Referències

* ↑ «Kiria Malheiros comenta semelhanças com Eloá em Reis: “Me encontro nela”» (en portuguès). Record TV, 16-04-2022.
* ↑ «Kíria Malheiros: conheça detalhes sobre a vida e carreira da atriz» (en portuguès brasiler). TV Foco. [Consulta: 11 abril 2023].
# Casper Mountain

Casper Mountain és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 298 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Casper Mountain tenia 298 habitants, 126 habitatges, i 97 famílies. La densitat de població era d'11 habitants/km².
Dels 126 habitatges en un 28,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 72,2% hi vivien parelles casades, en un 1,6% dones solteres, i en un 23% no eren unitats familiars. En el 18,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,71.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,8% tenia menys de 18 anys, un 4,7% entre 18 i 24, un 25,2% entre 25 i 44, un 39,9% de 45 a 60 i un 9,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 108,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 65.795 $ i la renda mediana per família de 67.273 $. Els homes tenien una renda mediana de 51.705 $ mentre que les dones 30.104 $. La renda per capita de la població era de 35.866 $. Cap de les famílies i el 4,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Casper Mountain». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Casper Mountain». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Quaderna

Una quaderna és cadascuna de les costelles de fusta o altre material que conformen el buc dels vaixells. Es disposen de babord a estribord formen el «costellam» del buc. De popa a proa se situen les carlingues que juntament amb les quadernes constitueixen l'estructura del vaixell.
Les quadernes són peces corbes que afirmen a la quilla i formen el qual podem anomenar esquelet del vaixell. Sobre elles es reblen o solden les planxes o taules que formen el folre (de vegades anomenat «pell») exterior del vaixell. Existeix l'anomenada «quaderna mestra» que és la principal del vaixell i on aquest té la seva major mànega (ample de la nau). Depenent del sistema de construcció, una quaderna pot estar formada per varenga, semivarenga i lligams (primer, segon i successius). A més de contenir els baus.
A la fotografia s'aprecia correctament cadascuna de les «costelles" o quadernes de l'estructura d'una xalupa balenera.

## Tipus de quadernes

* Quaderna mestra : la que sobresurt més del centre, amb la base de més extensió, de figura més vasta i de diàmetre igual al bau més gran. Alguns vaixells en tenen dues, una posada al centre de la quilla i una altra més cap a proa.
* quadernes de quadratura : les que se situen a popa i a proa a certa distància de la quaderna mestra.
* quadernes de carcassa : les que el constructor posa a tot el llarg del vaixell per donar-li la seva primera figura
* quadernes intermèdies : les que s'acomoden en els espais que hi ha enmig de les quadernes de carcassa.
* quadernes revirades : les que no formen angle recte amb la quilla.
* quadernes de popa : les últimes d'aquesta part del vaixell.
* Quaderna plana o a esquadra : la que té les cares de dels seus membres en un mateix pla perpendicular al pla diametral del buc.
* quadernes inclinades o aixecades : el mateix que quadernes revirades.
* quadernes apostades : les quadernes d'armar a les que alguns anomenen també impròpiament quadernes mestres, sens dubte considerant-les així respecte a les intermèdies.

## Referències

* ↑ Diccionari marítim espanyol, José de Lorenzo, Gonzalo de Muga, Martín Ferreiro, 1865
Viccionari