OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Mas Rosés

Mas Rosés és una obra del municipi de Gavà (Baix Llobregat) declarada bé cultural d'interès nacional.

## Descripció

Es tracta d'un edifici aïllat, de planta rectangular, amb planta baixa, pis i golfes. Les portes i finestres, amb emmarcaments de pedra de marés, estan distribuïdes de manera asimètrica. A la dreta hi ha una porta amb arc de mig punt, mentre que a l'esquerra és amb llinda.
Un pont cobert uneix la façana Est amb la torre de defensa del segle xvi. Presenta l'interior distribuït en tres pisos, amb una planta baixa d'accés independent. És coronada amb mènsules que en altre temps aguantaren un matacà continu.
Al centre de la façana hi ha un gran rellotge de sol que porta la inscripció "Masia Rosés" a la part inferior. Està envoltat per una orla de tipus vegetal i a banda i banda hi ha representats uns camperols.
L'interior té la distribució d'una típica masia catalana. A la part dreta hi ha uns interessants arcs de mig punt del segle XV-XVI.

## Història

Can Rosés és una de les masies més importants de Gavà. Al segle xvi era coneguda com a "can Riera del Serguerar" i fou centre d'una important explotació agrícola. És un excel·lent exemple de masia amb torre de defensa incorporada, característica de molts indrets de Catalunya litoral. Els orígens de la masia es remunten al segle xiv. A partir de 1326 es coneixen els noms dels propietaris, entre els quals hi va haver la noble família barcelonina dels Fiveller. El 1901 va ser adquirida per la família Rosés.
La masia ha tingut reformes importants a mitjan segle xviii i a principis del segle xx.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Mas Rosés». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 gener 2016].
# Mas Romeu

«Mas Romeu» té aquests significats:
* Mas Romeu (Calafell)
* Mas Romeu (Olèrdola)
* Mas Romeu (Vilanova de Sau)
# Tarsius wallacei

Tarsius wallacei és una espècie de tarser endèmica de Cèlebes (Indonèsia). Fou descrita l'any 2010 per Stefan Merker. El seu hàbitat natural són els boscos primaris, secundaris i degradats. No es coneix gaire cosa sobre el seu mode de vida, però es creu que s'alimenta principalment d'insectes. Aquest tarser està amenaçat per la destrucció d'hàbitat i la petitesa de la seva distribució.

## Referències

* ↑ Merker, S. «Tarsius wallacei» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, vol. 2011, 2011, pàg. e.T195277A8954009. DOI: 10.2305/IUCN.UK.2011-1.RLTS.T195277A8954009.en.
# Team Greese

El Team Greese (codi UCI: TGR) va ser un equip ciclista alemany, de ciclisme en ruta que va competir professionalment el 1999. A finals de temporada es va unir amb el Team Leonardo-Coast i van crear el Team Coast.
Entre els ciclistes que hi van militar destaquen Carsten Podlesch o Heiko Szonn.

## Principals resultats
### A les grans voltes

* Giro d'Itàlia
** 0 participacions
* Tour de França
** 0 participacions
* Volta a Espanya
** 0 participacions

## Classificacions UCI

Fins al 1998 els equips ciclistes es trobaven classificats dins l'UCI en una única categoria. El 1999 la classificació UCI per equips es dividí entre GSI, GSII i GSIII. D'acord amb aquesta classificació els Grups Esportius I són la primera categoria dels equips ciclistes professionals. La següent classificació estableix la posició de l'equip en finalitzar la temporada.
| Temporada | Classificació per equips | Millor ciclista en la classificació individual |
| 1999 | 8è (GSIII) | Heiko Szonn (689è) |

## Referències

* ↑ Classificacions UCI Arxivat 2011-08-19 a Wayback Machine. (Web oficial de l'UCI).

## Enllaços externs

* Plantilles i resultats a firstcycling.com
* Plantilles a memoire-du-cyclisme.eu
* Plantilles i resultats a cyclebase.nl
# Team Flexpoint

El Team Flexpoint (codi UCI: FLX) va ser un equip ciclista femení neerlandès. Creat al 2005, tenia categoria UCI Women's Team. Va desaparèixer després de la temporada de 2009.

## Principals resultats

* A les proves de la Copa del món:
** Tour de Flandes femení: Mirjam Melchers (2005), Susanne Ljungskog (2006)
** Gran Premi Castella i Lleó: Susanne Ljungskog (2005)
** Open de Suède Vårgårda: c (2006)
* Altres:
** Giro de Toscana-Memorial Michela Fanini: Susanne Ljungskog (2005)
** Tour de l'Aude femení: Amber Neben (2005, 2006), Susanne Ljungskog (2007)
** Emakumeen Bira: Susanne Ljungskog (2007)

## Classificacions UCI

Aquesta taula mostra la plaça de l'equip a la classificació de la Unió Ciclista Internacional a final de temporada i també la millor ciclista en la classificació individual de cada temporada.
| Temporada | Classificació per equips | Millor ciclista en la classificació individual |
| 2005 | 2n | Susanne Ljungskog (2a) |
| 2006 | 2n | Susanne Ljungskog (3a) |
| 2007 | 5è | Susanne Ljungskog (7a) |
| 2008 | 6è | Susanne Ljungskog (12a) |
| 2009 | 9è | Loes Gunnewijk (22a) |
Del 2005 al 2009 l'equip va participar en la Copa del món. Abans de la temporada 2006 no hi havia classificació per equips, i es mostra la millor ciclista en la classificació individual.
| Temporada | Classificació per equips | Millor ciclista en la classificació individual |
| 2005 | - | Susanne Ljungskog (2a) |
| 2006 | 3r | Annette Beutler (3a) |
| 2007 | 8è | Amber Neben (29a) |
| 2008 | 8è | Mirjam Melchers (32a) |
| 2009 | 6è | Loes Gunnewijk (7a) |

## Composició de l'equip

2005 :
2006 :
2007 :
2008 :
2009 :

## Referències

* ↑ Rànquings a la pàgina de l'UCI

## Enllaços externs

* Plantilles i resultats a cyclebase.nl
* Plantilles a memoire-du-cyclisme.eu
# Estocàstica

L'estocàstica és una disciplina de la matemàtica que combina la teoria de la probabilitat i l'estadística matemàtica per estudiar fenòmens aleatoris. Un procés estocàstic és aquell que té un comportament no determinista. És a dir, un estat no determina plenament el següent o proper estat.

## Etimologia

El terme prové de l'adjectiu de l’antic grec στοχαστικος (stochastikos), que va derivar en el significat de «conjectural», i que en origen volia dir «hàbil apuntant», especialment referit als arquers. Al seu torn, l’adjectiu prové de stochazesthai , apuntar, suposar, de stochos diana.

## Exemples

Les situacions estocàstiques són sistemes complexos on els seus practicants, encara que siguin experts complets, no en poden garantir l'èxit. Per exemple, en medicina n'és un cas clàssic el del doctor que pot administrar el mateix tractament a múltiples pacients que pateixen els mateixos símptomes sense obtenir en tots una reacció completament igual. Això fa de la medicina un procés estocàstic. Altres exemples en són un projecte arquitectònic, la guerra, la meteorologia o la retòrica, on no es poden pronosticar naturalment els èxits i fracassos.
En matemàtiques, específicament en la teoria de la probabilitat, els processos estocàstics han estat una àrea d'investigació essencial durant dècades. Sovint es relacionen amb l'estadística. Però això és una equivocació, atès que en l'estocàstica s'utilitzen sovint també sistemes físics. L'estocàstica, per tant, no estudia el mateix que l'estadística.

## Matriu estocàstica

Una matriu estocàstica és una matriu que té nombres reals no negatius i on cada fila suma 1.

## Referències

* ↑ «Proceso estocástico - Definición, qué es y concepto» (en castellà). [Consulta: 29 gener 2022].
* ↑ «What does stochastic mean?». [Consulta: 29 gener 2022].
* ↑ «estocàstic | enciclopèdia.cat». [Consulta: 11 febrer 2022].
* ↑ Bruguera i Talleda, Jordi; Fluvià i Figueras, Assumpta. «estocàstic». A: Diccionari etimològic. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1996 (2004, 4a edició), p. 361. ISBN 9788441225169.
# Maria Isabel Anna de Borbó

Maria Isabel Anna de Borbó i de Saxònia (Gaeta, 30 d'abril de 1743 — Nàpols, 5 de març de 1749) va ser una princesa napolitana, filla de Carles VII de Nàpols i V de Sicília i de Maria Amàlia de Saxònia, morta en la infància.
Nascuda al Palau Reial de Gaeta el 30 d'abril de 1743, va ser la tercera filla de Carles VII de Nàpols i V de Sicília —el futur Carles III d'Espanya— i de la princesa Maria Amàlia de Saxònia. Era neta per via paterna de Felip V d'Espanya i d'Isabel Farnese, i per via materna d'August III de Polònia i de Maria Josepa d'Àustria. Va tenir la consideració de princesa de Nàpols, però no va arribar a tenir la d'infanta d'Espanya, atès que va morir abans de l'ascens al tron del seu pare i tampoc hi havia encara tradició de donar el títol als nets dels reis.
El seu naixement no va despertar entusiasme a la cort, ni tan sols en la reina, que havia donat a llum a dues nenes de manera consecutiva, ambdues mortes en la infància, ja que el rei esperava el naixement d'un fill per assegurar la successió en els territoris italians atesa la possibilitat d'heretar el tron espanyol a la mort del seu germanastre, Ferran VI, sense descendència.
Va rebre, com a record, el nom de la seva difunta germana gran. Els padrins van ser els seus avis, els reis d'Espanya. Vers 1746, Clemente Ruta en feu un retrat, que posteriorment va acabar a les col·leccions del Museu del Prado, bé enviada des de Nàpols en algun moment o portada per Carles III en accedir al tron espanyol, per recordar la seva filla. Poc anys més tard va morir, abans de complir els sis, el 5 de març de 1749 al Palau Reial de Nàpols. Va ser enterrada a la basílica de Santa Clara de Nàpols.

## Referències

* 1 2 3 4 Mateos Sáinz de Medrano, Ricardo. «María Isabella Anna de Borbón y Sajonia» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història, 04-03-2022. [Consulta: 4 març 2022].
* ↑ Von Ammon, Christoph Heinrich. Genealogie ascendante jusqu'au quatrieme degre inclusivement de tous les Rois et Princes de maisons souveraines de l'Europe actuellement vivans... (en francès). Berlin: Frédéric Guillaume Birnstiel, 1768, p. 9.
* ↑ Robles do Campo, Carlos «Los infantes de España bajo la Ley Sálica». Anales de la Real Academia Matritense de Heráldica y Genealogía, vol. 10, 2007, pàg. 314, 322. Arxivat de l'original el 2022-10-05 [Consulta: 4 març 2022].
* ↑ Ezquerra del Bayo, Joaquín. Casas Reales de España. Retratos de niños. (en castellà). vol. 2. Madrid: Junta de Iconografía Nacional, 1926, p. 11.
* ↑ «María Isabel de Borbón y Sajonia, infanta de Nápoles y de España» (en castellà). Museu del Prado. [Consulta: 4 març 2022].
# Tell de Solenhac

Tell de Solenhac, Till o Til·ló (Saxònia, ca. 610 - prop de Solenhac, Alta Viena, Llemosí, 702) fou un religiós i anacoreta. És venerat com a sant per diverses confessions cristianes.

## Biografia

Saxó de naixement, fou capturat cap al 622 per bandolers o tropes de Clotari II, i venut a la Gàl·lia Belgica, actual Flandes, on fou alliberat i batejat per Eloi de Noyon. Aquest l'envià a l'abadia de Solenhac (Alta Viena, Llemosí), on es formà i visqué com a monjo entre 632 i 640. Cridat de nou per Eloi, ara bisbe de Noyon fou ordenat sacerdot i rebé l'encàrrec d'evangelitzar els saxons de la regió de Tournai i altres zones, especialment Izegem, prop de Kortrijk, encàrrec que feu entre 640 i 659.
A la mort d'Eloi, el 659, Tell va tornar a Solenhac i va viure-hi a Brajac (Alta Alvèrnia) fent-hi vida eremítica; amb el temps, a l'eremitori va sorgir un altre monestir. Els habitants de la regió l'anomenaven Pau, ja que el comparaven a Sant Pau de Tebes. Cap al 697, se'establí en una ermita propera l'abadia de Solenhac, on després s'originà Vigen. Hi morí, ja amb noranta anys, cap al 702.

## Veneració

Fou sebollit a Solenhac, a la cripta de l'església abacial. Les seves restes foren cremades pels calvinistes en 1569, conservant-se'n només algunes relíquies en un bust reliquiari de Solenhac. A Izegem es conservava el crani, donat per l'arquebisbe de Llemotges el 1886, però la relíquia fou robada el 1996 i avui es conserva a la casa del degà de l'església.
És conegut com a Théau, Till o Tilloine en francès, Tilman, Thill, Thielman o Filman en flamenc i alemany, i Hillonius a Alemanya.

## Bibliografia

* Saint Tillo d'Izegem, en Belgique, et de Solignac en Auvergne.
# Tell es Sawwan

Tell es-Sawwan és un jaciment arqueològic de la governació de Salah ad-Din, a l'Iraq. És el centre principal de la cultura de Samarra en la seva primera fase (5600 a 5400 aC), contemporània de la cultura d'Hassuna (5500-5000 aC). Encara que s'hi aprecien influències de la cultura d'Hassuna i posteriorment de la cultura d'Obeid, és considerat l'exemple clàssic de cultura de Samarra; també hi ha algunes tombes babilòniques.

## Arqueologia

Tell es-Sawwan és un munt oval de 200 metres de llarg i 110 metres d'ample amb una altura màxima de 3,5 metres; estava rodejat per una rasa defensiva. Fou excavat per un equip iraquià en set etapes entre 1964 i 1971. La segona fase fou dirigida per Khalid Ahmad Al-a'dami i les dues darreres per Walid Yasin.

## Referències

* ↑ F. el-Wailly and B. Abu es-Soof, The Excavations at Tell es-Sawwan: First Preliminary Report (1964), Sumer, vol. 21, pp. 17-32, 1965
* ↑ Khalid Ahmad Al-a'dami, Excavations at Tell es-Sawwan (Second Season), Sumer, vol. 24, pp. 57-95, 1968
* ↑ Ghanim Wahida, Excavations at Tell es-Sawwan (Third Season) 1966, Sumer, vol. 23, pp. 167-178, 1967
* ↑ Benham Abu Al-souf, Tell es-Sawwan: Excavation of the Fourth Season (Spring 1967), Sumer, vol. 24, pp. 3-15, 1968
* ↑ Benham Abu Al-souf, Tell es-Sawwan: Fifth Seasons Excavations (Winter 1967, 1968), Sumer, vol. 27, pp. 3-7, 1971
* ↑ Walid Yasin, Excavation at Tell es-Sawwan - the Sixth Season (1969), Sumer, vol. 26, pp. 3-20, 1970

## Bibliografia

* Abdul Qadir al-Tekriti, The Flint and Obsidian Implements of Tell es-Sawwan, Sumer, vol. 24, pp. 53–36, 1968.
* Keith Flannery and Jane C. Wheeler, Animal Bones From Tell as-Sawwan Level III (Samaran Period), Sumer, vol. 23, pp. 179–182, 1967.
* Donny George Youkana, Tell Es-Sawwan: The Architecture of the Sixth Millennium BC, NABU, 1997, ASIN B001AC6TMA.
# Estructura geopetal

Una estructura geopetal o simplement geopetal és una estructura sedimentària que a conseqüència de la seva geometria particular permet conèixer la polaritat de l'estrat on es troba. Les estructures geopetals són típiques de roques carbonatades. L'estructura es forma quan en una porositat hi entra sediment i posteriorment hi cristal·litza qualsevol tipus de ciment; el sediment per efecte de la gravetat es dipositarà a la part inferior de la porositat, mentre que posteriorment el ciment cristal·litzarà a la part superior (la zona que queda buida). Si un cop s'ha format l'estructura geopetal la roca pateix qualsevol canvi, per exemple per l'afectació d'un esforç i la posterior formació d'un plec, aquest canvi serà visible a través de l'estructura, ja que el ciment apareixerà a la part inferior i el sediment a la superior i permetrà igualment identificar la base i el sostre de l'estrat o la sèrie.

## Referències

* 1 2 EQUIPO. Diccionario de ciencias de la tierra (en castellà). Editorial Complutense, 2000. ISBN 9788489784772.
* ↑ Acevedo, Francisco Javier López. «Atlas de Petrología Sedimentaria - Glosario». Arxivat de l'original el 2018-09-27. [Consulta: 27 octubre 2018].
# Teorema de Cayley-Hamilton

* No s'ha de confondre amb el Teorema de Cayley.
El teorema de Cayley-Hamilton és un resultat fonamental en l'àlgebra lineal segons el qual, donada una matriu A i el seu polinomi característic Q(x), aquest s'anul·la en avaluar-lo en A. És a dir, que Q(A)=0. És immediat que dins el polinomi, la matriu A és commutativa respecte a l'operació producte. Una formulació equivalent n'és l'afirmació que el polinomi característic de A és un múltiple del polinomi mínim de A o, cosa que és el mateix, que el polinomi característic de A és un element de l'ideal principal de polinomis anul·ladors de A.
Rep el seu nom dels matemàtics Arthur Cayley i William Rowan Hamilton.

## Enllaços externs

* Eric W. Weisstein, "Cayley-Hamilton Theorem." From MathWorld--A Wolfram Web Resource. (anglès)
* Nick Higham, "What is the Cayley-Hamilton Theorem?" (anglès)
# Farigola (desambiguació)

«Farigola» té aquests significats:
# The Stooges

The Stooges és un grup de rock sorgit el 1967 a Detroit (Estats Units) considerat pioner del garage rock i igualment precursor tant de la música com de la subcultura punk. Va ser fundat per James Osterberg (Iggy Pop) i els germans Ron i Scott Asheton.

## Història

El seu primer disc, The Stooges (1969) va ser produït per John Cale i a pesar de ser un fracàs comercial, va ser un disc pioner, seguint el model musical de The Velvet Underground, especialment influenciats pel so de discs com White Light/White Heat.
Fun house (1970) malgrat tornar a ser altre disc oblidat per les masses en la seva publicació, va despertar a David Bowie un interès especial per aquest grup, i especialment per Iggy Pop. Tal va ser l'entusiasme de Bowie que va aconseguir que la seva discogràfica els contractés.
Després de Raw Power (1973) Iggy inicia un procés d'evolució interior i exterior, tant a nivell musical com personal, deixant així de costat a la formació inicial de The Stooges el 1974 i començant una carrera en solitari. Per sorpresa, gairebé trenta anys després de la seva separació, els Stooges es van reunir el 2003 i van començar una gira mundial, amb un suplent al baix.
El 2007 va publicar un nou àlbum, The Weirdness, i el mes de gener del 2009 va morir Ron Asheton, uns dels membres fundadors.

## Membres
### Formació actual

* Iggy Pop - veu (1967-1974, 2003 - present)
* Ron Asheton - guitarra (1967-1973, 2003 - 2009); baix (1973-1974)
* Scott Asheton - bateria (1967-1974, 2003 - present)
* Steve MacKay - saxo tenor (1970-1971, 2003 - present)
* Mike Watt - baix (2003 - present)

### Antics membres

* Dave Alexander - baix (1967-1971)
* James Williamson (guitarrista) - guitarra (1973-1974)

## Discografia
### Àlbums d'estudi

* The Stooges -1969
* Fun House - juliol 1970
* Raw Power - febrer 1973
* The Weirdness - 2007

### Discos en directe

* Metallic KO - 1976
* Telluric Chaos - 2005

### Box Set

* 1970: The Complete Fun House Sessions — 1999
* Heavy Liquid — 2005

### Singles

* I Wanna Be Your Dog — octubre 1969
* Down On The Street — Agost 1970
* Search And Destroy — juny 1973

### DVD

* Live In Detroit — 2004
# Tung Yüan (cràter)

Tung Yüan és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 60,46 km de diàmetre. Porta el nom del pintor xinès Dong Yuan (c. 934-962), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1979.

## Referències

* ↑ «Tung Yüan». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 07-03-2011. [Consulta: 18 juny 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Navassa (Carolina del Nord)

Navassa és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2007 tenia 644 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Navassa tenia 479 habitants, 177 habitatges i 123 famílies. La densitat de població era de 75,5 habitants per km².
Dels 177 habitatges en un 28,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 38,4% hi vivien parelles casades, en un 23,7% dones solteres, i en un 30,5% no eren unitats familiars. En el 26% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,71 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,27.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,3% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 26,9% entre 25 i 44, un 23,6% de 45 a 60 i un 14,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.375 $ i la renda mediana per família de 35.179 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.875 $ mentre que les dones 18.529 $. La renda per capita de la població era d'11.328 $. Entorn del 24,8% de les famílies i el 27,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Navassa». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Navassa». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Chiddes (Saona i Loira)

Chiddes és un municipi francès, situat al departament de Saona i Loira i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 67 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Chiddes era de 67 persones. Hi havia 32 famílies, de les quals 18 eren unipersonals (11 homes vivint sols i 7 dones vivint soles), 7 parelles sense fills i 7 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 65 habitatges, 34 eren l'habitatge principal de la família, 27 eren segones residències i 5 estaven desocupats. 65 eren cases i 1 era un apartament. Dels 34 habitatges principals, 28 estaven ocupats pels seus propietaris, 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 4 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 9 en tenien tres, 4 en tenien quatre i 19 en tenien cinc o més. 28 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 19 habitatges hi havia un automòbil i a 13 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Chiddes el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 4 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 8 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 34 persones, 27 eren actives i 7 eren inactives. De les 27 persones actives 26 estaven ocupades (14 homes i 12 dones) i 1 aturada (1 home). De les 7 persones inactives 4 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 2 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 6 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció, 4 d'empreses d'hostatgeria i restauració i 1 d'una empresa de serveis.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era una fusteria.
L'any 2000 a Chiddes hi havia 11 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 637 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Chiddes a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Chiddes a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.