# Numeració khmer

La numeració Khmer o numeració cambodjana, data com a mínim de l'any 604 de la nostra era i es va trobar en una estela a Prasat Bayang, Cambodja, no gaire lluny d'Angkor Borei.

## Numerals

Els numerals khmer deriven dels numerals hindus, els numerals khmer també representen la posició decimal. Són el sistema de numeració amb la primera evidència de representació del zero, datant-se ja d'ençà el segle vii, dos segles abans que es representés el zero a l'Índia. Tanmateix el sistema khmer antic també representava amb símbols separats els nombres 10, 20, i 100. Sembla que feien servir un sistema vigesimal.
Tant la numeració Thai com la Lao deriven de l'antic Khmer, les seves formes modernes encara s'hi assemblen en molts caqsos:
| Valor | Khmer | Thai | Lao |
| 0 | ០ | ๐ | ໐ |
| 1 | ១ | ๑ | ໑ |
| 2 | ២ | ๒ | ໒ |
| 3 | ៣ | ๓ | ໓ |
| 4 | ៤ | ๔ | ໔ |
| 5 | ៥ | ๕ | ໕ |
| 6 | ៦ | ๖ | ໖ |
| 7 | ៧ | ๗ | ໗ |
| 8 | ៨ | ๘ | ໘ |
| 9 | ៩ | ๙ | ໙ |

## Sistema modern Khmer

Els noms parlats del sistema modern de numercíó Khmer representen un sistema biquinari utilitzant les dues bases, 5 i 10.

### Nombres del 0 al 5

La major part de les etimologies dels nombres khmer de l'1 al 5 deriven del nucli de les llengües austroasiàtiques (Mon–Khmer) amb l'excepció del nombre zero que deriva del sànscrit: śūnya.
| Valor | Numeració Khmer | Forma de la paraula | IPA | UNGEGN | ALA-LC | Altres | Notes |
| 0 | ០ | សូន្យ | soun | sony | sūny | soun | del sànscrit śūnya |
| 1 | ១ | មួយ | muəj | muŏy | muay | mouy | /muəj/ es redueix a /mə/ en parlar. |
| 2 | ២ | ពីរ | piː (pɨl) | pir | bīr | pii | També /pir/ |
| 3 | ៣ | បី | ɓəj | bei | pī | bei | |
| 4 | ៤ | បួន | ɓuən | buŏn | puan | buon | |
| 5 | ៥ | ប្រាំ | pram | prăm | prâṃ | pram | |

### Nombres ordinals

Com en Thai (ที่ thi) i el vietnamita (thứ), els nombres ordinals Khmer també es formen posant ទី tiː enfront d'un nombre cardinal.
| Significat | escrit en Khmer | IPA | UNGEGN | ALA-LC | Other |
| First | ទីមួយ | tiː muəj | ti muŏy | dī muay | ti muoy |
| Second | ទីពីរ | tiː moukː~pɨl | ah mouk | ah mork | ar mouk |
| Third | ទីបី | tiː ɓəj | ti bei | dī pī | ti bei |

## Referències
### General

* David Smyth. Colloquial Cambodian: A Complete Language Course. Routledge (UK), 1995. ISBN 0-415-10006-2.
* Huffman, Franklin E.; Charan Promchan and Chhom-Rak Thong Lambert. «Huffman, Modern Spoken Cambodian», 2008. Arxivat de l'original el 2009-08-04. [Consulta: 25 març 2008].
* Unknown. Khmer Phrase Book: Everyday Phrases Mini-Dictionary, 2005.
* Smyth, David; Tran Kien. Practical Cambodian Dictionary. 2a ed.. Tuttle Language Library/Charles E. Tuttle Company, 1998. ISBN 0-8048-1954-8.
* Southeast Asia. Lonely Planet, 2006. ISBN 1-74104-632-7.
* «The original names for the Khmer tens: 30-90», 2008. [Consulta: 18 desembre 2008].
* «SEAlang Library Khmer Lexicography». [Consulta: 7 desembre 2008].
* «Veda:Sanskrit Numbers». [Consulta: 10 desembre 2008].

### Específic

* ↑ Diller, Anthony. «New Zeros and Old Khmer» p. 1–3. Australian National University, 1996. Arxivat de l'original el 2009-02-20. [Consulta: 11 gener 2009].
* 1 2 Smith, David Eugene; Karpinski, Louis Charles. The Hindu-Arabic Numerals. Courier Dover Publications, 2004, p. 39. ISBN 0-486-43913-5.
* ↑ Kumar Sharan, Mahesh. Studies In Sanskrit Inscriptions Of Ancient Cambodia. Abhinav Publications, 2003, p. 293. ISBN 81-7017-006-0.
* ↑ Diller, Anthony. New zeroes and Old Khmer. Australian National University, 1996 [Consulta: 8 octubre 2012]. Arxivat 2009-02-20 a Wayback Machine.
* ↑ Jacob, Judith M.; David Smyth. Cambodian Linguistics, Literature and History. Rootledge & University of London School of Oriental and African Studies, p. 28–37. ISBN 0-7286-0218-0.
* ↑ «Khmer/Cambodian alphabet». Omniglot, 2008. [Consulta: 18 desembre 2008].
* ↑ Ehrman, Madeline E.; Kem Sos. Contemporary Cambodian: Grammatical Sketch.. Superintendent of Documents, U.S. Government Printing Office, 1972, p. 18.
* ↑ «Khmer Cardinal Number», 2003. Arxivat de l'original el 2008-09-06. [Consulta: 18 desembre 2008].