OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Florià

Marc Anni Florià (en llatí: Marcus Annius Florianus) era el germanastre de l'emperador Tàcit, i a la seva mort es va proclamar successor. Un altre general, Probe, també es va proclamar successor i, després d'un període (no concretat pels historiadors) de preparació per a un enfrontament entre els dos rivals, Probe, que era més experimentat, es va imposar.

## Orígens

A la Història Augusta es diu que l'emperador Marc Claudi Tàcit i Marc Anni Florià eren germans, però com es pot deduir dels cognoms tenien la mateixa mare i pares diferents: el primer era fill de Claudi i el segon d'Anni.
Va ser nomenat prefecte pretorià de l'exèrcit quan el seu germà estava en campanya contra els gots.

## Proclamació i rebel·lió de Probe

El juny del 276 l'emperador Tàcit, de 76 anys, que estava a Àsia Menor lluitant contra els hèruls, va decidir emprendre un viatge cap a les Gàl·lies per combatre els invasors francs i alamans. De camí, es va posar malalt a Tíana i va morir. Florià, aclamat per les tropes allà presents es va proclamar successor. Encara que va ser reconegut de facto (mai de iure) pel senat i tolerat per l'exèrcit occidental, les legions de Síria es van revoltar i van proclamar al seu propi general, Probe (Probus) com a, emperador. Florià comptava amb el suport de les tropes a Italia, la part de la Gàl·lia reconquerida (vegeu Imperi de les Gàl·lies), Hispània, Britànnia, la província d'Àfrica i Mauretània.
Els dos emperadors rivals es van trobar a Cilícia on van entrar en batalla. Florià posseïa un exèrcit més nombrós, però Probe era un general més experimentat i va evitar un enfrontament directe. Florià, amb les seves tropes reclutades a occident, que no estaven acostumats a les altes temperatures i al clima sec d'orient, mentre que Probe que era nadiu de Sírmium comandava un exèrcit local i això anava a favor seu.
La guerra civil va acabar sobtadament. Florià o bé va ser assassinat a Tars pels seus soldats o bé es va suïcidar, després de regnar uns tres mesos (de l'abril fins al setembre del 276).

## Referències

* ↑ Història Augusta: Vita Taciti, XIII.6, XIV.4; Vita Probi, XI.3, XIII.3
* ↑ Sext Aureli Víctor, De Caesaribus, XXXVI.1
* ↑ Història Augusta: Vita Probi, X.1
* ↑ Zòsim Història Nova LXIV.1.2
* ↑ Southern, 2001, p. 127.
* ↑ Southern, 2001, p. 128.
* ↑ Canduci, 2010, p. 101.

## Bibliografia

* Canduci, Alexander. "Triumph & Tragedy: The Rise and Fall of Rome's Immortal Emperors", volum 9. Pier, 2010. ISBN 978-1-74196-598-8.
* Southern, Pat. The Roman Empire from Severus to Constantine. Routledge, 2001.
* Smith, William. A New Classical Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Londres: J.Murray, 1853, p. 266.
# Garra fasciacauda

Garra fasciacauda és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 11 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al riu Mekong.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., 1998. Fishes of the Nam Theun and Xe Bangfai basins, Laos, with diagnoses of twenty-two new species (Teleostei: Cyprinidae, Balitoridae, Cobitidae, Coiidae and Odontobutidae). Ichthyol. Explor. Freshwat. 9(1):1-128.
* ↑ Vidthayanon, C., J. Karnasuta i J. Nabhitabhata, 1997. Diversity of freshwater fishes in Thailand. Office of Environmental Policy and Planning, Bangkok. 102 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Rainboth, W.J., 1996. Fishes of the Cambodian Mekong. FAO Species Identification Field Guide for Fishery Purposes. FAO, Roma, Itàlia. 265 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Dlhá

Dlhá és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1296.
# Dlhá nad Kysucou

Dlhá nad Kysucou és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país.

## Referències

* ↑ «Čadca (District, Žilinský kraj, Slovakia) - Population Statistics, Charts, Map and Location» (en anglès). [Consulta: 9 novembre 2018].
# Daniel M. Tani

Daniel M. Tani (nascut l'1 de febrer de 1961) és un enginyer americà i astronauta de la NASA. Encara va néixer a Ridley Park, Pennsilvània, es considera de Lombard, Illinois, com la seva ciutat natal. Amb Peggy Whitson, en Tani va conduir el 100è passeig espacial a l'Estació Espacial Internacional.

## Referències

* ↑ NASA. «Biographical Data - Daniel M. Tani, NASA Astronaut». National Aeronautics and Space Administration.

## Enllaços externs

* NASA Biography of Daniel M. Tani
* Spacefacts biography of Daniel M. Tani
# Daniel Lloyd

Daniel Lloyd (Christchurch, Dorset, 11 d'agost de 1980) va ser un ciclista anglès, que fou professional del 2003 al 2012.

## Palmarès

* 2006
** Vencedor d'una etapa al Tour de Siam
** Vencedor d'una etapa a la Volta al llac Qinghai
* 2009
** 1r a la Volta a Extremadura

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2009. 114è de la Classificació general
* 2010. 103è de la Classificació general

### Resultats al Tour de França

* 2010. 164è de la Classificació general

## Referències

* Resultats a sitiodeciclismo.net
* Resultats a cyclebase.nl
* Resultats a museociclismo.it
* Resultats a procyclingstats.com
# Sailly-lez-Lannoy

Sailly-lez-Lannoy és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord. L'any 2006 tenia 1.776 habitants. Limita al nord-oest amb Hem, al nord amb Toufflers, al sud-oest amb Villeneuve-d'Ascq i al sud amb Willems.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 788 | 832 | 1.032 | 1.406 | 1.639 | 1.764 | 1.776 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1945-1947 | Étienne Leuridan |
| 1947-1952 | Adrian Lepers |
| 1952-1965 | Paul Joveneaux |
| 1965-1983 | Adolphe Laude |
| 1983-1995 | René Soetard |
| 1995 | Regis Samain |
| 1995-2008 | Bernadette Delporte |
| 2008- | Jean-Pierre Dujardin |
# Castell de Callosa de Segura

El castell de Callosa de Segura és una antiga fortificació situada en el terme municipal de Callosa de Segura, a la comarca valenciana del Baix Segura.
El castell ocupa el cim d'un abrupte turó de la serra de Callosa, sobre la vila i a uns 200 m d'altitud aproximadament.

## Història

El cronista àrab Al-Udri, del segle xi, documenta l'existència del castell de Callosa al segle x, en l'àmbit dels enfrontaments entre el senyoriu de Qalyusa i el califat de Còrdova, la qual cosa el converteix en un dels més antics de les comarques meridionals valencianes. Servia com a defensa de l'alqueria situada als seus peus, la qual l'unia un camí emmurallat.

## L'edifici

Avui el castell es troba en situació de ruïna. Hi destaca la torre de l'homenatge, de la qual es va restaurar una part on hi ha un finestral amb arc de mig punt, visible des de la població. A l'altra banda, es conserven restes de la cimentació i de la muralla de mamposteria.
La fortificació tenia forma allargada. Mentre la cara sud-oest era recta en un tram de 30 metres, sense sortints, la cara nord-oest era esglaonada. En l'interior s'ubicava un aljub, del qual es conserva l'arrebossat i l'arrancada de la volta de mig canó que el cobria.
Pels voltants hi ha restes de les diverses torres de guaita que protegien el castell.

## Enllaços externs

* Castell de Callosa de Segura Arxivat 2014-07-14 a Wayback Machine.
* Gràfic de l'emplaçament original Arxivat 2015-09-23 a Wayback Machine.
* Fitxa a la Guía de los Castillos de Alicante
* 1 2 URL de la referència: http://eduwp.edu.gva.es/patrimonio-cultural/ficha-inmueble.php?id=1974.
# Clara Sue Kidwell

Clara Sue Kidwell (Talequah, Oklahoma, 1941) fou una escriptora choctaw, historiadora i professora associada d'estudis americans a la universitat de Berkeley, així com a assistent del Smithsonian. Ha escrit The choctaws: a critical bibliography (2000) i Choctaws and Missionaries in Mississippi, 1818-1918 (1997).

## Enllaços externs

* Biografia
# Kimuraïta-(Y)

La kimuraïta-(Y) és un mineral de la classe dels carbonats, que pertany al grup de la tengerita. Rep el seu nom del professor Kenjiro Kimura (1896-1988), de la Universitat de Tòquio.

## Característiques

La kimuraïta-(Y) és un carbonat de fórmula química Ca(Y,Nd)₂(CO₃)₄·6H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1984. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. Es troba en forma d'agregats esferulítics de cristalls escamosos tabulars, d'aproximadament 100μm. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la kimuraïta-(Y) pertany a «05.CC - Carbonats sense anions addicionals, amb H₂O, amb elements de terres rares (REE)» juntament amb els següents minerals: donnayita-(Y), ewaldita, mckelveyita-(Y), weloganita, tengerita-(Y), lokkaïta-(Y), shomiokita-(Y), calkinsita-(Ce), lantanita-(Ce), lantanita-(La), lantanita-(Nd), adamsita-(Y), decrespignyita-(Y) i galgenbergita-(Ce).

## Formació i jaciments

Es troba a les fissures del basalt d'olivina alcalí. Sol trobar-se associada a altres minerals com: lantanita-(Nd), lantanita-(La), lokkaïta-(Y) i kozoïta-(Nd). Va ser descoberta a Kirigo, a la ciutat de Karatsu, a la prefectura de Saga (Kyushu, Japó).

## Referències

* ↑ «Kimuraite-(Y)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 11 maig 2016].
* 1 2 «Kimuraite-(Y)» (en anglès). Handbook of Mineralogy. [Consulta: 11 maig 2016].
# Abd-al-Hamid (nom)

Abd-al-Hamid és un nom masculí teòfor àrab islàmic (àrab: عبد الحميد, ʿAbd al-Ḥamīd) que literalment significa ‘Servidor del Digne d'agraïment’ o ‘Servidor del Lloable’ essent ‘el Digne d'agraïment’ o ‘el Lloable’ un dels epítets de Déu. Si bé Abd-al-Hamid és la transcripció normativa en català del nom en àrab clàssic, també se'l pot trobar transcrit Abdul Hamid, Abd El Hamid... normalment per influència de la pronunciació dialectal o seguint altres criteris de transliteració. Com a teòfor, també el duen molts musulmans no arabòfons que l'han adaptat a les característiques fòniques i gràfiques de la seva llengua: bosnià: Abdulhamid; turc: Abdülhamit.
Vegeu aquí personatges i llocs que duen aquest nom.

## Referències

* ↑ Castells Criballes, Margarida; Cinca Pinós, Dolors. Diccionari Àrab-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2007, p. s.v. "حمد". ISBN 978-84-412-1546-7.
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.
# Annemarie Worst

Annemarie Worst (Nunspeet, Gelderland, 19 de desembre de 1995) és una ciclista neerlandesa especialitzada en el ciclocròs i el ciclisme de muntanya.

## Palmarès en ciclocròs

* 2016-2017
** Campiona del món sub-23 en ciclocròs

## Palmarès en ruta

* 2022
** Vencedora d'una etapa a la Volta a Bèlgica

## Referències

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a procyclingstats.com
# Aro picti-Phillyreetum rodriguezii

Aro picti-Phillyreetum rodriguezii és una associació vegetal catalogada dins la fitosociologia mediterrània. Aquesta comunitat vegetal es troba principalment a les Illes Balears, especialment a l'illa de Mallorca. La definició oficial és "Mates basòfils menorquins amb aladerns".
Es tracta d'una comunitat de plantes que creixen en hàbitats específics vinculats amb el sòl, la llum i la disponibilitat d'aigua. Aquesta associació és notable per la seva composició florística única, que inclou espècies endèmiques i adaptades a les condicions mediterrànies.
La distribució geogràfica de l'Aro picti-Phillyreetum rodriguezii està limitada per les condicions climàtiques mediterrànies, que inclouen estius calorosos i secs i hiverns suaus i humits.

## Descripció

L'Oleo-Ceratonion litoral, situat immediatament enrere de la cintura de camèfits halòfils, mostra a Menorca característiques talment especials que és tractat com un grup a part. L'endèmic aladern menorquí és la planta dominant. A les zones més ventoses adopta un modelat aerodinàmic molt ajupit i fusiforme. Forma que pren una tofa de Phillyrea a l'illa d'en Colom. Puntejat: situació dels matolls de Daphne rodrigezii
Daphne rodriguezii és un petit arbust tortuós i poc lignificat endèmic de Menorca que es troba quasi exclusivament associat a aquesta associació vegetal. Es troba junt a l'aladern menorquí, però només en el costat interior del matoll, on es troba protegit de la violència extrema del vent.
Les aràcies Arum pictum i Dracunculus muscivorus semblen igualment lligades a aquesta màquia litoral. No s'observen més enllà d'alguns centenars de metres allunyades del mar. Són doncs caràcteristiques de l'associació. Una altra diferència amb l'ullastrar típic que té aquesta associació és la gran riquesa de geòfits.
En una situació menys extrema que la descrita (menys exposició al vent) s'hi troben dues variants més d'aquesta associació (la variant amb Daphe rodriguezii seria la més pura amb aladern menorquí):
* Variant amb Aetheorrhiza bulbosa
* Variant amb Clematis flammula

## Referències

* ↑ Gianguzzi, Lorenzo; Caldarella, Orazio; Campisi, Patrizia; Ravera, Sonia; Scalenghe, Riccardo «Plant diversity in old-growth woods: the case of the forest edges of the Favorita Park in Palermo (north-western Sicily, Italy)» (en anglès). Plant Sociology, 61, 28-05-2024, pàg. 1–29. DOI: 10.3897/pls2024611/01. ISSN: 2704-6192.
* ↑ Rivas-Martínez, Salvador «Atlas y Manual de los Hábitats de España». Atlas y Manual de los Hábitats de España, 2003, pàg. 457.
# Harald Starzengruber

Harald Starzengruber (Leogang, estat de Salzburg, 11 d'abril de 1981) és un ciclista austríac, professional des del 2006 al 2011. En el seu palmarès destaca el campionat nacional en ruta de 2009.
També va competir en ciclocròs.

## Palmarès

* 2000
** Campió d'Àustria sub-23 en ruta
* 2004
** 1r a la Piccola Sanremo
* 2005
** 1r al Coppa Colli Briantei Internazionale
* 2010
** Campió d'Àustria en ruta

## Referències

* Resultats a sitiodeciclismo.net
* Resultats a cyclebase.nl
* Resultats a museociclismo.it
* Resultats a procyclingstats.com
# Hans Aanrud

Hans Aanrud (Vestre Gausdal, 1863 - Oslo, Noruega 1953) fou un escriptor i dramaturg noruec, autor de narracions sobre la vida camperola i de comèdies sarítiques com "La cigonya" (1895).

## Biografia

Nascut en una família rural va tenir dificultats d'accés a l'estudi. No obstant això, aviat en la seva vida va mostrar un gran interès en les persones que li van envoltar i la seva manera de viure en les dures condicions de les zones del nord.
Va anar a una escola de gramàtica i després va exercir com a tutor privat. Quan va tenir un cert èxit amb les seves obres literàries es va traslladar a Oslo. Allà va ser crític literari i teatral. De 1911 a 1923 també va ser assessor del Nationaltheatret (teatre nacional d'Oslo).
De tota la seva producció narrativa hi ha una que es considera la seva obra més important: Em Vinternat (Una nit d'hivern) així com una peça que va ser ben acceptat pels lectors de l'època, Seminaristen, (1901). Aquests relats es caracteritzen per descriure la vida pagesa de Noruega Oriental de manera plena de realisme.

## Obra

* Storken (La Cigonya, 1895)
* En Vinternat og andre Fortællinger (Una nit d'hivern i altres relats, 1896)
* Hanen, 1898
* Seminaristen (El seminarista, 1901).
* Sidsel Sidsærk 1903
* Hanen (El gall, 1906)
* Sølve Solfeng 1910
* Fortællinger for Barn 1917
* Sølve Suntrap 1926

## Referències

* 1 2 Aanrud, Hans. A: Gero von Wilpert (ed.), Lexikon der Weltliteratur ('Diccionari de literatura mundial). Tercera edició 1988, p. 1.
* ↑ «epdlp.com». [Consulta: 1r novembre 2013].
# Zoonoses and Public Health

Zoonoses and Public Health (literalment, en català, "Zoonosi i salut pública") és una revista mèdica d'avaluació d'experts editada en anglès sobre les zoonosis i les possibles conseqüències en la salut pública. L'empresa John Wiley & Sons publica aquesta revista amb una freqüència anual de vuit números. Segons la Journal Citation Reports, la revista va tenir un factor d'impacte de 2.688 el 2017, ocupant el 43è lloc al rànquing de les 88 revistes que conformen la categoria de "malalties contagioses". El seu editor en cap és Randall Singer.

## Història

Es va fundar 1963 amb el nom de Zentralblatt für Veterinärmedizin. Reihe B. Journal of veterinary medicine. Series B., aleshores era una de les tres seccions que formaven part de la revista Zentralblatt für Veterinärmedizin, i se centrava en medicina veterinària. El 2000 es va reanomenar Journal of Veterinary Medicine Series B: Infectious Diseases and Veterinary Public Health, era una de les dues seccions de la revista Journal of veterinary medicine i va incorporar la temàtica de salut pública. El 2007 va rebre el nom actual.

## Referències

* 1 2 «Zoonoses and public health» (en anglès). National Center for Biotechnology Information. [Consulta: 14 juny 2020].
* 1 2 «Editorial Board» (en anglès). John Wiley & Sons. [Consulta: 22 març 2020].
* ↑ «Journals Ranked by Impact: Infectious Diseases». A: 2017 Journal Citation Reports (en anglès). Science. Clarivate Analytics, 2018 (Web of Science).
* ↑ «Zentralblatt für Veterinärmedizin. Reihe B. Journal of veterinary medicine. Series B» (en anglès). National Center for Biotechnology Information. [Consulta: 14 juny 2020].
* ↑ «LinkOut Journals by Provider» (en anglès). National Center for Biotechnology Information. [Consulta: 14 juny 2020].
* ↑ «Journal of veterinary medicine. B, Infectious diseases and veterinary public health» (en anglès). National Center for Biotechnology Information. [Consulta: 14 juny 2020].

## Enllaços externs

* Zoonoses and Public Health - Lloc web oficial
# Hartwell

«Hartwell» té aquests significats:
* Anglaterra:
** Hartwell (Buckinghamshire)
** Hartwell (Northamptonshire)
** Hartwell (Staffordshire)
* Estats Units:
** Hartwell (Geòrgia)
** Hartwell (Missouri)
* Biografies:
** David Geddes Hartwell
** Erin Hartwell
** J. Hartwell Harrison
** Leland H. Hartwell
# Hartwell (Missouri)

Hartwell és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 12 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hartwell tenia 16 habitants, 5 habitatges, i 3 famílies. La densitat de població era de 12,9 habitants per km².
Dels 5 habitatges en un 60% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 40% no eren unitats familiars. En el 40% dels habitatges hi vivien persones soles el 20% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,67.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 50% tenia menys de 18 anys, un 6,3% entre 18 i 24, un 31,3% entre 25 i 44, un 6,3% de 45 a 60 i un 6,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 18 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 9.375 $ i la renda mediana per família de 30.417 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.250 $ mentre que les dones 8.750 $. La renda per capita de la població era de 4.216 $. Entorn del 40% de les famílies i el 44% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hartwell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hartwell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Hartville (Missouri)

Hartville és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 607 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hartville tenia 607 habitants, 252 habitatges, i 143 famílies. La densitat de població era de 378 habitants per km².
Dels 252 habitatges en un 28,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43,7% hi vivien parelles casades, en un 9,9% dones solteres, i en un 42,9% no eren unitats familiars. En el 38,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 27% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,16 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,91.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,7% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 20,4% entre 25 i 44, un 21,1% de 45 a 60 i un 27,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 77,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 17.222 $ i la renda mediana per família de 27.115 $. Els homes tenien una renda mediana de 20.000 $ mentre que les dones 17.969 $. La renda per capita de la població era d'11.360 $. Entorn del 18% de les famílies i el 24,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hartville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hartville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Xuklinó

Xuklinó (en rus: Шуклино) és un poble de l'óblast de Kursk, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 50 habitants. Pertany al districte rural de Fatej.

## Referències

* ↑ «Прогноз погоды в д. Бригадирово (Курская область)». Arxivat de l'original el 2013-09-25. [Consulta: 1r desembre 2019].
# ¡¡Al Ataque!! (revista d'Ediciones B)

¡¡Al ataque!!, subitulada la revista semanal más chachipilongui, va ser una revista satírica espanyola, publicada en 1993 per l'editorial barcelonina Ediciones B. Amb un preu de 125 pessetes per exemplar, va aconseguir els 23 números. Va ser el seu director Miguel Pellicer.

## Característiques

!!Al ataque!! fou llançada per Alfons Arús, aprofitant la fama que havia obtingut el seu programa de televisió homònim emès des de l'any anterior per Antena 3. La majoria de les historietes estaven basades en personatges del programa televisiu, juntament amb alguns acudits d'actualitat i diversos fotomuntatges deliberadament tronats. Incloïa les següents sèries:
| Anys | Números | Títol | Guionista | Dibuixant |
| 1993 | 1-22, 24 | Si... fuera... | Jaume Ribera | Pikágoras |
| 1993 | 1-22, 24 | Crónica deportiva | Ramis | Ramis |
| 1993 | 1-22, 24 | El otro Micael | Idígoras y Pachi | Idígoras y Pachi |
| 1993 | 1-22, 24 | Mayormente Fabrique | Jaume Rovira Freixa | Jaume Rovira Freixa |
| 1993 | 1-22, 24 | ¡Qué mala suerte! | Juan | Juan |
| 1993 | 1-22, 24 | Vanesa la terrible dulce | Joaquín Cera | Joaquín Cera |
| 1993 | 1-22, 24 | La tira de tiras | Joaquín Cera | Joaquín Cera |

## Referències

* 1 2 Conde Martín (2002), p. 192.
* ↑ Fraile Vieyto, David. ¡Al ataque!, "La Base de Datos Escarolitrópica Gmnésica".

## Bibliografia

* CONDE MARTÍN, Luis. Historia del humor gráfico en España. Lérida: Editorial Milenio, 2002.

## Enllaços externs

* ¡Al ataque!, "La Base de Datos Escarolitrópica Gmnésica" per David Fraile Vieyto.
* ¡Al ataque!, "Tebeosfera"