OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Josefina Santiago Rodríguez

Josefina Santiago Rodríguez (Palma, 27 de setembre de 1961), més coneguda com a Fina, és una política mallorquina. Actualment és coportaveu de MÉS per Mallorca i Consellera de Serveis Socials i Promoció del Govern de les Illes Balears.

## Vida i activitat política

Llicenciada en Psicologia per la Universitat de les Illes Balears, és, a més, diplomada en treball social. És funcionària del cos tècnic superior de l'Administració des de l'any 1982. El seu camp professional s'ha desenvolupat en l'àmbit de la protecció de la infància i atenció a la dependència, gent gran i persones amb discapacitat.
Va ser directora de l'Institut Balears d'Afers Socials durant el Govern de 1999 a 2003. Durant aquesta etapa, es varen posar en marxa importants projectes com la targeta bàsica o el programa «A ca vostra», arran del qual la Comunitat Autònoma de les Illes Balears es va convertir en la primera de tot l'Estat a atorgar un ajut econòmic mensual a les persones que tenien cura dels seus majors.
El mes de juliol de 2007 va ser nomenada pel president del Govern de les Illes Balears, Francesc Antich, consellera d'Afers Socials, Promoció i Immigració de l'executiu balear, un departament hereu del de Benestar Social del Pacte de Progrés com dels de Presidència i Esports i Immigració i Cooperació del segon govern de Matas.
Va iniciar la seva activitat política el 1987 quan entrà a militar a Esquerra Unida de les Illes Balears, partit del qual va formar part fins a l'any 2010. A mitjans d'aquell any abandonà el partit amb el sector crític per crear un nou projecte polític, Iniciativa d'Esquerres. Aquest nou partit es fusionà al cap de poc amb Els Verds de Mallorca per crear IniciativaVerds i que al seu torn acabaria integrant-se, juntament amb el PSM, en la coalició MÉS per Mallorca de la qual Santiago en fou elegida coportaveu. El 2 de juliol de 2015 va ser nomenada Consellera de Serveis Socials i Cooperació.

## Referències

* ↑ «CV a parlamentib.es». Arxivat de l'original el 2015-06-26. [Consulta: 25 juny 2015].
* ↑ EU se rompe a dos días de la asamblea: dimite David Abril y los renovadores lanzan otro partido (castellà)
* ↑ «L'esquerra balear es fragmenta». Arxivat de l'original el 2020-09-22. [Consulta: 25 juny 2015].
* ↑ MÉS vol una estructura per esdevenir “l'esquerra del país” Arxivat 2015-06-26 a Wayback Machine. dbalears.cat
* ↑ Armengol tindrà 13 direccions generals més, però ho igualarà reduint assessors arabalears.cat

## Enllaços externs

* Currículum al web del Govern de les Illes Balears Arxivat 2007-09-26 a Wayback Machine.
# The Review of Economic Studies

The Review of Economic Studies (també coneguda com REStud) és una revista acadèmica trimestral revisada per parells que cobreix temes d'economia. La revista és àmpliament considerada una de les 5 revistes més importants en economia. Està gestionada pel consell editorial que actualment presideix Ruben Enikolopov. Els editors directors conjunts actuals són Thomas Chaney de la Universitat del Sud de Califòrnia, Xavier D'Haultfoeuille al Centre de Recerca en Economia i Estadística, Andrea Galeotti de la London Business School, Bard Harstad a la Stanford Graduate School of Business, Nir Jaimovich a la Universitat de Califòrnia, San Diego, Katrine Loken de la Norwegian School of Economics, Elias Papaioannou de la London Business School, Vincent Sterk de la University College de Londres i Noam Yuchtman de la Universitat d'Oxford. Segons Journal Citation Reports, la revista té un factor d'impacte 2020 de 6.345.

## Referències

* ↑ Card, David; DellaVigna, Stefano «Nine Facts about Top Journals in Economics». Journal of Economic Literature, vol. 51, 1, 2013, pàg. 144–161. DOI: 10.1257/jel.51.1.144.
* ↑ «Transcribed Version». The Review of Economic Studies. Arxivat de l'original el 10 de maig 2013. [Consulta: 23 juliol 2016].
# Josefina Vilajosana Carné

Josefina Vilajosana Carné (Gargallà) és una ceramista catalana. El 2023, va rebre el reconeixement del Govern de Catalunya de la Creu de Sant Jordi "per la seva tasca artística i social en favor del medi rural i les seves gents. Artesana de la terra i dels bolets, es dedica a reproduir-los, per mitjà de la seva obra autodidacta, de forma realista".

## Referències

* ↑ Redacció. «Els micòlegs i l'Ajuntament de Montmajor proposen la ceramista Josefina Vilajosana com a Creu de Sant Jordi», 01-03-2023. [Consulta: 4 juliol 2023].
* ↑ «Josefina Vilajosana, artista boletaire - Pànxing». [Consulta: 4 juliol 2023].
* ↑ «L'artista de Montmajor Josefina Vilajosana exposa a Barcelona 'Tela i fang. L'art de pagès'», 21-04-2014. [Consulta: 4 juliol 2023].
* ↑ «Agustí Villaronga, Jaume Sisa, Jordi Cuixart i Sopa de Cabra, Creus de Sant Jordi 2023 | Principal.cat», 25-04-2023. Arxivat de l'original el 2023-06-10. [Consulta: 4 juliol 2023].
# Llauna

* Per a altres significats, vegeu «Llauna (desambiguació)».
La llauna o llanda és un producte laminat pla, constituït per acer (amb un contingut en carboni entre 0,03% i 0,13%), recobert per una capa d'estany.
La composició de la llauna és la següent (de l'exterior a l'interior):
* Pel·lícula d'oli;
* Pel·lícula de passivació;
* Estany lliure;
* Aliatge Fe Sn2;
* Acer lliure.
Es tracta d'un material ideal per a la fabricació d'envasos metàl·lics, ja que combina la resistència mecànica i la capacitat de conformació de l'acer amb la resistència a la corrosió de l'estany. Es tracta d'un material ideal per a la fabricació de productes de complement, a disposició dels clients, tota una gamma de taps, tatxes, manetes, tapadores i pots de llauna i envasos per a aliments, produïts sintètics, olis i derivats.
Mentre la llauna va ser un element habitual per a la fabricació d'eines de cuina, joguines, parament, etc. la professió de llauner era molt habitual. La seva facilitat de maneig és òbvia, ja que pot ser tallada amb tisores d'una manera i mides específiques.

## Referències

* ↑ Diccionario de Arte II (en castellà). Barcelona: Biblioteca de Consulta Larousse. Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.25. DL M-50.522-2002. ISBN 84-8332-391-5 [Consulta: 3 desembre 2014].

## Vegeu també

* Llauna (envàs)
# Josep Bardina i Ballera

Josep Bardina i Bellera (Barcelona, 8 d'abril de 1912 - Caracas, 1973) fou un futbolista català de les dècades de 1930 i 1940.

## Trajectòria

S'inicià a la UA Horta, on jugà entre 1933 i 1934. Aquest any ingressà al CE Júpiter, i un any més tard ingressà al FC Barcelona. Jugà cinc temporades al Barça, tres d'elles en plena Guerra Civil. Finalitzada la guerra jugà quatre temporades al CE Sabadell i finalitzà la seva trajectòria al CF Igualada.
El seu germà Joan Bardina i Ballera també fou futbolista del Centre d'Esports Sabadell i el seu fill José Bardina fou un important actor veneçolà de telenovel·les.

## Palmarès

* Campionat de Catalunya de futbol:
** 1935-36, 1937-38
* Lliga Mediterrània de Futbol:
** 1936-37
* Lliga Catalana de Futbol:
** 1937-38

## Referències

* 1 2 3 4 Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* ↑ «Fitxa de Joan Bardina». BDFutbol. [Consulta: 1r abril 2015].
* ↑ «Fitxa de José Bardina». imdb.com. [Consulta: 1r abril 2015].

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
# Ash-Shawawra

Ash-Shawawra (àrab: الشواورة, ax-Xawāwra) és una vila de la governació de Betlem, al centre de Cisjordània, situada 12 kilòmetres al sud-est de Betlem. Segons l'Oficina Central d'Estadístiques de Palestina (PCBS), tenia 4.703 habitants en 2016. L'assistència sanitària primària s'obté a Za'atara, on el Ministeri de Salut ha classificat les instal·lacions assistencials com a nivell 3.

## Referències

* ↑ «Projecció de població pel Districte de Betlem, ordenat per municipis, 2006- 2016». Arxivat de l'original el 2013-11-22. [Consulta: 5 octubre 2017].
* ↑ West Bank Healthcare facilities

## Enllaços externs

* Ash Shawawra village (fact sheet)
* Ash Shawawra village profile
* Ash Shawawra aerial photo
* The priorities and needs for development in Ash Shawawra village based on the community and local authorities' assessment
# Universal Estocàstic (algorisme genètic)

El mètode de selecció proporcional a l'aptitud és un algorisme genètic proposat com a millora del mètode de Selecció de la ruleta
Va ser introduïda per Baker amb l'objectiu de minimitzar la dolenta distribució dels individus en la població en funció dels seus valors esperats.
Problemes
* Pot ocasionar convergència prematura.
* Fa que els individus més aptes es multipliquin molt ràpidament.
* No resol el problema de la selecció proporcional que busca que el nombre de còpies reals coincideixi amb els valors de còpies esperats.

## Enllaços externs

* Selección Arxivat 2018-08-25 a Wayback Machine.. Universidad de Oviedo (castellà)
# Battexey

Battexey és un municipi francès, situat al departament dels Vosges i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 29 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Battexey era de 29 persones. Hi havia 12 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 4 parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 18 habitatges, 12 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 3 estaven desocupats. 17 eren cases i 1 era un apartament. Tots els 12 habitatges principals que hi havia estaven ocupats pels seus propietaris; 1 tenia tres cambres, 2 en tenien quatre i 9 en tenien cinc o més. 10 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 4 habitatges hi havia un automòbil i a 6 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Battexey el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 8 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 16 persones, 12 eren actives i 4 eren inactives. De les 12 persones actives 10 estaven ocupades (5 homes i 5 dones) i 2 estaven aturades (1 home i 1 dona). De les 4 persones inactives 2 estaven jubilades i 2 estaven estudiant.

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa de serveis.
L'any 2000 a Battexey hi havia 3 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Battexey a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Battexey a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Jordi (sebast)

Jordi (en llatí Georgius, en grec antic Γεώργιος) va ser un oficial romà d'Orient que portava el títol de sebast.
Va viure en el regnat d'Aleix II Comnè (1180-1183). La seva germana es va casar amb Andrònic que després va ser l'emperador Andrònic I Comnè. Andrònic li va proposar de matar l'emperadriu Maria d'Antioquia que era regent en nom d'Aleix, i encara que Jordi no va voler participar en el crim, va procurar per altres mitjans aconseguir el poder per al seu cunyat, segons diu Nicetes Coniata.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Georgius». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 24 desembre 2022].
Viccionari
# The Return of Peter Grimm (pel·lícula de 1926)

The Return of Peter Grimm és una pel·lícula muda estrenada el 7 de novembre del 1926 protagonitzada per Alec B. Francis, John Roche i Janet Gaynor i dirigida per Victor Schertzinger. Basada en l'obra de teatre homònima de David Belasco estrenada a Nova York el 1911. Es conserva una còpia de la pel·lícula al Museum of Modern Art (MOMA) a Nova York. L'any 1935 es va fer una nova versió de la pel·lícula protagonitzada per Lionel Barrymore i Helen Mack.

## Argument

El vell Peter Grimm,ancià patriarca amo d'un viver de tulipes, fa prometre a la seva afillada que es casarà amb el seu nebot i hereu principal Frederik. Tot i que ella estima James, el secretari del vell, accepta i poc després Peter mor. Frederick es revela com un brivall i es determina a vendre el negoci familiar. L'esperit de Peter Grimm retorna per intentar arranjar tota la situació però no es pot comunicar amb ningú. A final pot imposar la seva voluntat sobre els altres i pot canviar les coses, premiant la virtut.

## Repartiment

* Alec B. Francis (Peter Grimm)
* John Roche (Frederick Grimm)
* Janet Gaynor (Catherine)
* Richard Walling (James Hartman)
* John St. Polis (Andrew MacPherson)
* Lionel Belmore (Reverend Bartholomey)
* Elizabeth Patterson (Mrs. Bartholomey)
* Bodil Rosing (Marta)
* Mickey McBan (William)
* Florence Gilbert (Annamarie)
* Sammy Cohen (el clown)

## Referències

* ↑ «The Return of Peter Grimm (1926) al catàleg de l'American Film Institute» (en anglès). [Consulta: 9 març 2016].
* ↑ The Library of Congress American Silent Feature Film Survival Catalog:The Return of Peter Grimm

## Enllaços externs

* The Return of Peter Grimm (1926) al catàleg de l'American Film Institute
# Joseph Planckaert

Joseph «Jef» Planckaert (Poperinge, 4 de maig de 1934 - Otegem, 22 de maig de 2007) va ser un ciclista belga que fou professional de 1954 a 1965. Al llarg de la seva carrera esportiva com a professional aconseguí 53 victòries.
El seu millor any va ser el 1962, quan va córrer junt amb Rik Van Looy a l'equip Faema-Flandria, en guanyar la París-Niça, la Lieja-Bastogne-Lieja, la Volta a Luxemburg i el Campionat de Bèlgica en carretera. També fou 2n de la classificació final del Tour de França, vestint el mallot groc durant 7 etapes.

## Palmarès

* 1954
** 1r al Gran Premi d'Isbergues
** 1r a Langemark
* 1955
** 1r de la Kuurne-Brussel·les-Kuurne
** 1r a Poperinge
* 1956
** 1r a Moorsele
** 1r al Gran Premi Marcel Kint
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Bèlgica
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Suïssa
* 1957
** 1r dels Quatre dies de Dunkerque i vencedor d'una etapa
** 1r del Gran Premi de Dunkerque
** 1r a Diksmuide
** 1r a Sint-Amands
* 1958
** 1r a l'Omloop Het Volk
** 1r del Trofeu Fenaroli
** 1r al Gran Premi Marcel Kint
* 1959
** 1r al Premi Nacional de Clausura
** 1r a Beernem
** 1r a Braine-le-Comte
* 1960
** 1r de la Kuurne-Brussel·les-Kuurne
** 1r dels Quatre dies de Dunkerque
** 1r del Gran Premi de Braaschaat
** 1r a Vichte
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Alemanya
* 1961
** 1r del Gran Premi de Braaschaat
** 1r a Handzame
** 1r a la Gullegem Koerse
** 1r a Oostende
** 1r al Gran Premi Marcel Kint
** 1r a Wortegem
** Vencedor d'una etapa al Tour de França
* 1962
** Campió de Bèlgica en ruta
** 1r a la París-Niça
** 1r a la Lieja-Bastogne-Lieja
** 1r a la Volta a Luxemburg i vencedor d'una etapa
** 1r al Gran Premi del Parien Libéré (CRE)
** 1r a Bellegem
** 1r al Gran Premi Marcel Kint
** 1r a Visé
** 1r a la Targa d'Or
* 1963
** 1r dels Quatre dies de Dunkerque i vencedor d'una etapa
** 1r a Handzame
** 1r a Ploerdut
** 1r a Kortrijk
** 1r a Wortegem
** 1r a Sint-Eloois-Vijve
* 1964
** 1r al Gran Premi de Tournai
** 1r a Wetteren
** 1r al Stadsprijs Geraardsbergen
** 1r a Kemzeke
** Vencedor d'una etapa al Giro de Sardenya
* 1965
** 1r a Ruislede

### Resultats al Tour de França

* 1957. 16è de la classificació general
* 1958. 6è de la classificació general
* 1959. 17è de la classificació general
* 1960. 5è de la classificació general
* 1961. 15è de la classificació general i vencedor d'una etapa
* 1962. 2n de la classificació general. Porta el mallot groc durant 7 etapes
* 1963. Abandona (12a etapa)
* 1964. Abandona (9a etapa)
* 1965. 56è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1962. Abandona (14a etapa)

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1965. 19è de la classificació general

## Enllaços externs

* Palmarès de Joseph Planckaert (francès)
* Mort de Joseph Planckaert Arxivat 2007-05-25 a Wayback Machine. (francès)
# Llauner

«Llauner» té aquests significats:
* llauner, plomer o lampista.
* llauner o llanterner, menestral que treballa en objectes de llauna
# Khanwah

Khanwah és un canal de l'alt Sutlej al Pakistan, al districte de Lahore i altres propers al sud, fins al districte de Sahiwal, tots del Panjab (Pakistan). La construcció s'atribueix tradicionalment al Khan-i-Khanan, ministra d'Akbar, que governava la zona en feu. El 1839 el canal va quedar tallat per l'arena i el 1840 el maharaja Kharrak Singh de Lahore (fill i successor de Ranjit Singh) el va netejar amb contribucions exigides als terratinents de la zona; però es va tornar a tapar i va ser de poca ajuda fins que el maharajà Sher Singh hi va fer una reparació efectiva. El 1849 els britànics en van assolir la gestió.
El canal surt del Sutlej prop de Mamoki i seguix en direcció a Dipalpur i fins a Dhappai (42 km més avall).

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Granja (desambiguació)

«Granja» té aquests significats:
* Granja, unitat bàsica d'explotació agrícola i ramadera
* Geografia:
** La Granja de San Ildefonso o, simplement, La Granja, palau reial espanyol situat a San Ildefonso, Segòvia
** la Granja de la Costera, municipi de la Costera
** la Granja d'Escarp, municipi del Segrià
** la Granja de Rocamora, municipi del Baix Segura
** la Granja (Tarragona), urbanització del municipi de Tarragona.
** La Granja (Càceres), municipi de la província de Càceres
* Miscel·lània:
** Granja (comerç), lleteria
** La granja (sèrie), sèrie de ficció de TV3 emesa entre el 1988 i el 1991
** Granja de clics, centre on es generen centenars de milers de clics falsos a aplicacions i llocs web
# Tsvetnogorsk

Tsvetnogorsk (en rus: Цветногорск) és un poble (un possiólok) de la República de Khakàssia, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 46 habitants. Pertany al districte de Bograd.

## Referències

* ↑ Почтовые индексы России. Регионы России → Республика Хакасия → Боградский район → село Абакано-Перевоз
# Naus annexes a la Fàbrica Grober

Les Naus annexes a la Fàbrica Grober és una obra racionalista d'Arenys de Munt (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Naus situades al costat nord del conjunt industrial Grober. Totes elles estan arrenglerades, de manera que formen un conjunt homogeni. Són de planta rectangular, d'uns 60 x 30 metres aproximadament, amb planta baixa i un semi-soterrani que aprofita el desnivell de la parcel·la per tenir accés a peu de carrer des dels dos nivells. Algunes de les façanes de les naus que donen al carrer Sant Antoni Maria Claret presenten finestres rectangulars apaïsades i una gran porta rectangular.
El conjunt presenta una coberta en dents de serra de deu trams de secció semicircular, sostinguda per una estructura de jàsseres de formigó i pilars.

## Història

Conjunt construït durant la dècada dels anys 50 del segle XX com a ampliació de la fàbrica Grober, que s'havia instal·lat en l'antiga fàbrica Colomer. A principis de la dècada de 1920, els germans Colomer, de Mataró, van encarregar a Andreu Roca la construcció d'una fàbrica que, segons ells, hauria de ser una de les indústries tèxtils més importants de Catalunya: “Manufacturas Colomer, S. A.”. L'any 1927 les obres s'aturaren temporalment a causa de la defunció de Josep Colomer i, finalment, el 1929 la fàbrica ja entrà en funcionament, amb 28 treballadors en plantilla. No obstant això, a principis dels anys 30 tancà i quedà abandonada.
Durant la Guerra Civil, el conjunt industrial fou utilitzat com a seu dels carrabiners i, més tard, com a hospital. L'any 1947 es va fer càrrec l'empresa Grober -fundada el 1890 per l'italià Cristobal Grober Viotti-, que va aconseguir que el 1956 Arenys de Munt entrés en una nova etapa marcada per l'increment del pes industrial de la població. La indústria es dedicà a la fabricació de teixits elàstics. Fou en aquesta etapa quan es construí la guarderia per als nens dels obrers a l'interior del recinte. La fàbrica continua dedicada a la fabricació de cintes elàstiques, i des de l'any 1985 la societat s'anomena Grobelastic, S. A., amb el nom comercial de Grobel.

## Referències

* 1 2 3 4 «Naus annexes a la Fàbrica Grober». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 31 maig 2020].
# Joseph Morpain

Joseph Morpain (1873 - 12 de febrer de 1961) fou un pianista i professor francès del Conservatori de Paris i a l'"École Normale de Musique" de Paris, entre els quals destacats estudiants van incloure Clara Haskil i Monique Haas amb aquesta última arribaria a casar-si.

## Biografia

Va estudiar música al Conservatori de París a la classe d'Émile Decombes, alumne de Frédéric Chopin. També fou deixeble de Gabriel Fauré. Entre els seus companys de classe destacava sobretot Reynaldo Hahn. Va tenir com a estudiants al Conservatori de París així com a l'Escola Normal de Música de París, en particular a Yvonne Lephay-Belthoise, Clara Haskil i Monique Haas, i també a Lucien Wang, Madeleine de Valmalète, Raymond Trouard, Carmen-Marie-Lucie Guilbert, Pierre Maillard -Verger i Ramon Coll. Va ser director de l'"École Normale de Musique" de Paris des de 1944. Va publicar notablement How to the Piano i 50 Songs of Charentes and Poitou (1924). Reynaldo Hahn li va dedicar els seus dos primers valsos el 1898.

## Referències

* ↑ jolyon.com [archive].
* ↑ Reynaldo Hahn.net [archive].
* ↑ allmusic [archive].
* ↑ National University of Singapore: Lucien Wang [archive].
* ↑ Free Music Archive [archive].
* ↑ musimem.com [archive].
* ↑ Scholawoeks [archive].
* ↑ Pierre L. Horn, Handbook of French Popular Culture [archive].
* ↑ Reynaldo Hahn [archive].

## Bibliografia

* Annie, poesia de Leconte de Lisle, música de Joseph Morpain, París, a Ménestrel, 1902.
* La Chanson du rouet, poesia de Leconte de Lisle, música de Joseph Morpain, París, a Ménestrel, 1902.
* Tres preludis i fugues característics per a piano, 3 fascicles, París, Heugel, 1902.
* Rondel, poesia de Charles d'Orléans, música de Joseph Morpain, París, a Ménestrel, 1902.
* Vegeu peces de lectura donades als concursos del Conservatori, l'any 1908, classes preparatòries, 2 pàgines, París, Monde Musical, 1908.
* Com tocar el piano, Principis de l'educació per a piano, de Joseph Morpain, professor del Conservatori Nacional de Música, 100 pàgines, París, Heugel, 1922.
* 50 cançons populars i Poitou-Charentes, 2 volums, contenint cadascun 25 cançons, 1 st volum, 2 i volum, amb acompanyament de piano, París, Heugel de 1924.
* 50 cançons populars i Poitou-Charentes, 2 volums, cadascun contenint 25 cançons, 1 st volum, 2 i volum, sense acompanyament, París, Heugel, 1924.
* Ensenyament de piano, escales, digitació raonada d'escales simples i d'escales en terços majors, menors, diatònics i cromàtics, Paris, H. Lemoine, 1936.
* Seixanta lliçons d'harmonia, de Colette Boyer, 2 volums, París, Alphonse Leduc, 1945.
* Posar les nines d'Annie a dormir, 3 pàgines, data de composició: 1948, Nice, G. Delrieu, 1962.