OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Saint-Aubin-du-Pavail

Saint-Aubin-du-Pavail (en bretó Sant-Albin-ar-Pavez) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ille i Vilaine. L'any 2006 tenia 768 habitants. Limita amb els municipis d'Ossé al nord (a 1,2 km), Châteaugiron a l'oest (a 2,4 km), Piré-sur-Seiche al sud (a 6,0 km), Domagné a l'est (a 7,2 km).

## Demografia

Evolució de la població INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 577 | 591 | 585 | 617 | 632 | 625 | 619 | 612 | 566 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 572 | 539 | 534 | 522 | 506 | 449 | 454 | 424 | 403 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 393 | 373 | 355 | 332 | 336 | 333 | 333 | 300 | 297 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 310 | 300 | 311 | 442 | 497 | 591 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1882-1900 | Pierre Primault | |
| 1900-1919 | Jean Baptiste Boué | |
| 1919-1944 | Jean Baptiste Drouadaine | |
| 1944-1959 | Jean Baptiste Primault | |
| 1959-1983 | François Delalande | |
| 1983-1995 | Robert Beyer | |
| 1995- | Jean Luc Poussier | Divers droite |
# Peter Jukes

Peter Jukes és un dramaturg anglès. Va estudiar al Queen's College de Cambridge on va rebre un double first en literatura anglesa. Des d'aleshores ha escrit per a diferents formats: teatre, llibres, ràdio, televisió, discursos polítics i mitjans interactius. Durant els anys noranta va escriure articles sobre computació i els nous mitjans per al New Statesman. El seu llibre sobre la vida urbana i la modernitat A shout in the street (1990), ha estat publicat als Estats Units i al Regne Unit. Com a dramaturg i director de teatre ha guanyat diversos premis, com l'Edinburgh Fringe First (1984), i el 1991 va escriure el guió per al musical Matador, guardonat amb l'Olivier Award-Winning West End. Ha escrit molts guions per a televisió, entre ells el de la reeixida sèrie In deep (2001-2003) del canal BBC1 i el de Waking the dead (2002-2006), guanyadora d'un Emmy.

## Referències

* ↑ «Peter Jukes». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 17 febrer 2016].
# TUSEM Essen

L'associació Turn- und Sportverein Essen-Margarethenhöhe e.V. 1926, més coneguda per TuSEM Essen, és una societat esportiva alemanya de la ciutat d'Essen, amb diverses seccions com futbol, atletisme, natació o bàsquet, si bé la secció estrella i que l'ha donat a conèixer és la d'handbol, la qual disputa actualment la 1a Divisió de la Bundesliga. També ha guanyat en 3 ocasions la Copa d'Alemanya.
El seu primer títol fou la Bundesliga de la temporada 1985/86, a la que seguiria la de 1986/87. L'any 1988 perdé la final de la Copa d'Europa d'handbol enfront del CSKA Moskvà, això no obstant, l'any següent aconseguiria imposar-se en la Recopa d'Europa i novament a la Bundesliga.
L'any 1994 guanyà la City Cup i l'any 2005 la Copa EHF.

## Palmarès

* 1 Recopa d'Europa: 1989
* 1 Copa EHF: 2005
* 1 City Cup: 1994
* 3 Lligues alemanyes: 1986, 1987 i 1989
* 3 Copes alemanyes: 1988, 1991 i 1992

## Enllaços externs

* Web oficial del club
* Web oficial de la secció d'handbol
# Eutim

Eutim (grec antic: Εὔθυμος, llatí: Euthymus), fill d'Àsticles, va ser un pugilista nascut a Locres Epizefiris. Va ser campió en el pugilat a la 74a Olimpíada (484 aC), però als Jocs Olímpics següents va ser derrotat per Teàgenes de Tassos; a la 76a i 77a Olimpíada va tornar a ser campió. Per totes aquestes victòries tenia una estàtua dedicada a Olímpia, obra de l'escultor Pitàgores.
La seva gran popularitat, afavorida per l'estàtua que tenia dedicada a Olímpia, va fer que apareguessin mites i llegendes entorn del seu personatge. Es deia, doncs, que era un heroi de la Lòcrida que viatjà a Itàlia, i la seva paternitat s'atribuïa al déu riu Cecina. La seva llegenda es vinculava al mite d'Ulisses per via d'un dels seus companys, Polites: es deia que, quan Ulisses desembarcà a Tèmesa, Polites va violar una jove del país, i els habitants de Tèmesa el varen lapidar. A partir de llavors, l'ànima de Polites, convertida en un geni conegut com a Alibant, els perseguia de moltes maneres i els exigia que li sacrificassin la jove més bella en un santuari erigit en honor seu. El mite deia que Eutim alliberà els ciutadans de Tèmesa del seu tribut desafiant l'ànima de Polites i fent-lo fora del país. A continuació, Eutim s'hauria casat amb la jove, amb la qual visqué a Tèmesa fins a una edat avançada. En lloc de morir, Eutim, d'una manera misteriosa, hauria desaparegut al riu Cecina.

## Referències

* 1 2 Pausànies, Descripció de Grècia, VI, 6.4-11.
* ↑ Smith, William. «Euthymus». A: A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 125.
* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 190. ISBN 9788496061972.
# Castell de Sucs

Castell de Sucs és un edifici de Sucs, al municipi de Lleida, declarat bé cultural d'interès nacional.

## Descripció

De l'antic castell de Sucs en queden escasses restes a dalt del turó on estava situat l'antic poblat del Vilot, corresponent al primitiu nucli de Sucs. Les restes identificades amb el castell ocupen la part més alta del tossal i corresponen a la part inferior d'una possible torre rectangular, la qual va ser habilitada com a cisterna. Era un espai cobert amb volta de canó i parets interiors arrebossades. Al SE d'aquestes restes es localitzen les de l'església de sant Miquel, d'una única nau, amb capçalera semicircular. L'antic poblat del Vilot s'estenia pel vessant meridional del tossal.

## Referències

* ↑ «Castell de Sucs». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 gener 2017].

## Enllaços externs

* «Castell de Sucs». Inventari del Patrimoni Arqueològic i Paleontològic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya.
# Parany de Marshall

| | a | b | c | d | e | f | g | h | |
| 8 | | | | | | | | | 8 |
| 7 | | | | | | | | | 7 |
| 6 | | | | | | | | | 6 |
| 5 | | | | | | | | | 5 |
| 4 | | | | | | | | | 4 |
| 3 | | | | | | | | | 3 |
| 2 | | | | | | | | | 2 |
| 1 | | | | | | | | | 1 |
| | a | b | c | d | e | f | g | h | |
El Parany de Marshall o Trampa de Marshall és un parany d'obertura dins la defensa Petrov, que deu el seu nom a Frank Marshall.
El parany comença després de les jugades:
    1. e4 e5
    2. Cf3 Cf6
Les negres plantegen la defensa Petrov.
    3. Cxe5 d6
    4. Cf3 Cxe4
    5. d4 d5
    6. Ad3 Ad6
    7. O-O O-O
    8. c4 Ag4
    9. cxd5 f5
    10. Te1?
(Vegeu el diagrama) Les blanques haurien d'haver fet 10.Cc3.
    10. ... Axh2+!
Un cop inesperat.
    11. Rxh2 Cxf2
Les negres enforquillen la dama i l'alfil blancs, i forcen la dama a moure's.
    12. De2 Cxd3
    13. Dxd3 Axf3
    14. Dxf3 Dh4+ seguit de Dxe1 guanyant una torre.

## Bibliografia

* Hooper, David i Kenneth Whyld. The Oxford Companion to Chess. Oxford University, 1996. ISBN 0-19-280049-3.
# Can Mainou (Fogars de la Selva)

Can Mainou és un mas, a mig camí dels nuclis d'Hostalric i Ramió (la Selva), catalogat a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Arquitectura

Es tracta d'un edifici aïllat de tres plantes i coberta de doble vessant a laterals situada dalt d'un turonet. La construcció de l'edifici és a base de granit, sorrenca i rajola i les façanes són de pedra vista.
La façana consta d'un gran portal amb llinda monolítica horitzontal, una finestra de llinda d'arc conopial, dues finestres de mida mitjana, una gran i estreta finestra balconera i dues finestres d'arc rebaixat de rajola a la part central de les golfes.
D'aquestes obertures cal destacar la finestra de sobre de la porta, d'arc conopial i tres arquets horitzontals amb decoració vegetal i geomètrica de pedra sorrenca, la porta de fusta de roure i la finestra balconera, segurament una finestra adaptada al llarg del segle xix.
Davant de la casa es conserva el recinte de l'antiga era de batre i, adossat a la part de ponent, un petit habitacle d'una planta i coberta d'un vessant.

## Història

Encara que existia amb anterioritat la casa es data al segle xvii per les diverses inscripcions que hi ha en aquest sentit. A tocar de la porta, a la dreta a baix, apareix inscrit l'any 1609 i a la llinda la data 18 de novembre de 1659.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Can Mainou». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 15 desembre 2015].
# Philosophers' Football Match

Philosophers' Football Match és un esquetx televisiu de la companyia de còmics anglesa Monty Python que aparegué en el segon episodi de la sèrie d'humor Monty Python's Fliegender Zirkus i a Monty Python Live at the Hollywood Bowl deu anys després. Representa un partit de futbol a l'Estadi Olímpic de Múnic durant els Jocs Olímpics d'Estiu de 1972 entre filòsofs alemanys i grecs, com ara Plató, Sòcrates i Aristòtil a l'equip grec, i Martin Heidegger, Karl Marx i Friedrich Nietzsche amb els alemanys.

## Partit

En comptes de jugar a futbol, els filòsofs competeixen en pensar mentre caminen en cercles al camp. Franz Beckenbauer n'és l'únic futbolista genuí.
Nietzsche rep una targeta groga per mala conducta per dir que Confuci, que fa d'àrbitre, «no té lliure albir». Sòcrates marca l'únic gol del partit al minut 89, un cop de cap en planxa després d'un centre creuat d'Arquimedes, que concep la idea d'usar la pilota després de cridar «eureka!» A continuació, els alemanys discuteixen la decisió: Hegel argüeix que «la realitat no és res més que un adjunt a priori d'ètica no-naturalista», Kant manté per mitjà de l'imperatiu categòric que ontològicament el gol només existeix en la imaginació, i Marx, amb servint-se del materialisme, declara que era fora de joc (cosa que era veritat).

### Alineacions

| Alemanya | Grècia |
| 1PORGottfried Leibniz 2DEFImmanuel Kant 3DEFGeorg «Nobby» Hegel (capità) 4DEFArthur Schopenhauer 5DEFFriedrich Schelling 6MIGFranz Beckenbauer 7MIGKarl Jaspers 8DAVKarl Schlegel 9DAVLudwig Wittgenstein 88' 10DAVFriedrich Nietzsche 11DAVMartin Heidegger DT Martí Luter | 1PORPlató 2DEFEpictet de Hieràpolis 3DEFAristòtil 4DEF«Chopper» Sòfocles 5DEFEmpèdocles d'Agrigent 6MIGPlotí 7MIGEpicur 8MIGHeràclit 9MIGDemòcrit 10DAVSòcrates (capità) 11DAVArquimedes DT desconegut |
| Substitucions ||
| 11DAVKarl Marx 88' |
| Àrbitre Confuci Àrbitres assistents Tomàs d'Aquino Agustí d'Hipona ||

### Curiositats

* Ludwig Wittgenstein era, naturalment, austríac.
* Arquimedes era físic i matemàtic, però no filòsof.
* Beckenbauer no és filòsof, sinó futbolista de veritat.
* El locutor comenta que l'equip alemany havia batut «el famós trio de centrecampistes d'Anglaterra (Jermy Bentham, John Locke i Thomas Hobbes) a la semifinal». També explica que l'equip alemany havia rebut cobertura a la premsa a causa de «problemes d'equip».

## Referències

* ↑ Larsen, Darl. Monty Python, Shakespeare and English Renaissance Drama (en anglès). McFarland, 2010-06-28. ISBN 978-0-7864-8109-5.
* ↑ Baggini, Julian «Who's the thinker in the white?» (en anglès). The Guardian, 27-04-2010. ISSN: 0261-3077.
* ↑ Beer, Roman. (2011) Kultstätte an der Grünwalder Straße. Die Geschichte eines Stadions Page 129, Publisher: Die Werkstatt. ISBN 978-3-89533-780-2
* ↑ Gener, Randy. (2006) American Theatre The French Misconnection, or What Makes a Writer French. Volume 23; Issue 5; p.42

## Enllaços externs

* Philosophers' Football Match (VOSE) a YouTube
# Sygeplejersken

Sygeplejersken és una minisèrie de televisió danesa de drama biogràfic que es va estrenar a la plataforma d'estríming Netflix el 27 d'abril de 2023. Consta de quatre episodis. La sèrie està basada en la novel·la homònima de Kristian Corfixen, que al seu torn es basa en fets reals. S'ha subtitulat al català.

## Acció

La sèrie gira al voltant de la infermera danesa Christina Aistrup Hansen, que el 2016 va ser condemnada per l'intent d'assassinat de quatre pacients a l'hospital Nykøbing Falster, després de ser exposada per la infermera Pernille Kurzmann Larsen, companya seva.

## Repartiment

* Fanny Louise Bernth - Pernille Kurzmann Larsen
* Josephine Park - Christina Aistrup Hansen
* Peter Zandersen - Niels Lundén
* Dick Kayso - Kenny Herskov

## Referències

* ↑ «Sjuksköterskan: Netflix danska dramaserie är mer förutsägbar än spännande». [Consulta: 13 setembre 2024].
* ↑ «Sygeplejersken». Goita què fan, ara!. [Consulta: 13 setembre 2024].
* ↑ «Sjuksköterskan – dansk verklighetsbaserad Netflix-thriller». Ljudochbild.se.
# Castell de Stolzembourg

El Castell de Stolzembourg (en francès: Château de Stolzembourg) està situat en un pujol al centre del llogaret de Stolzembourg al nord-est de Luxemburg. L'edifici actual va ser construït l'any 1898, sobre les ruïnes de l'antic castell medieval, en estil d'una casa de pagès escocesa.

## Història

Al segle xii es va construir una torre per vigilar al llarg del riu Our. La primera menció d'una fortalesa hi és datada el 1315. El governador Antonie de Croÿ l'any 1454 va derrocar el castell. Després d'haver estat novament reconstruït, finalment va ser destruït per les tropes franceses de Lluís XIV el 1679. El 1898, una casa de pagès d'estil escocès va ser construïda sobre les antigues ruïnes.

## Vegeu també

* Llista de castells de Luxemburg

## Referències

* ↑ «Le château de Stoltzembourg» (en francès). darkplaces.org. [Consulta: 15 agost 2015].
* ↑ «Stolzembourg». Arxivat de l'original el 2017-06-30. [Consulta: 15 agost 2015].
# Sis dies de Maryborough

Els Sis dies de Maryborough era una cursa de ciclisme en pista, de la modalitat de sis dies, que es corria a Maryborough (Austràlia). La seva primera edició data del 1961 i es van fer tres edicions fins al 1967.

## Palmarès

| Any | Primers | Segons | Tercers |
| 1961 | Bruce Clarke Robert Ryan | Jim Cross William Lawrie | John Perry Keith Reynolds |
| 1962 | Jim Luttrell Ronald Murray | Rocky Maher Sidney Patterson | Orazio Damico Nino Solari |
| 1963-66 | No disputats |
| 1967 | Sidney Patterson Barry Waddell | Keith Oliver Robert Ryan | Vic Browne Ian Stringer |

## Referències

* ↑ «6 jours de Maryborough (Australie)». [Consulta: 20 desembre 2022].
# Philoria sphagnicolus

Philoria sphagnicolus és una espècie de granota que viu a Austràlia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Hero, J.-M., Meyer, E. & Clarke, J. 2004. Philoria sphagnicolus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 24 d'abril del 2008.
# Sukkwan

Sukkwan és una illa de l'arxipèlag Alexander, al sud-est de l'estat d'Alaska, Estats Units. Es troba a la costa sud-oest de l'illa del Príncep de Gal·les. Al l'oest hi ha l'illa Dall i al sud Long Island. Té una superfície de 166,9 km² i el seu punt més alt és a 658 msnm. El 2000 tenia 9 habitants.

## Referències

* ↑ «Geographic Names Information System». [Consulta: 12 abril 2024].
* ↑ «Islands by land area: United Nations Environment Programme». Arxivat de l'original el 2018-02-20. [Consulta: 7 juliol 2008].
* ↑ «United States Census.». [Consulta: 22 setembre 2020].
# Psofis (ciutat)

Psofis (grec antic: Ψωφίς, llatí: Psophis) fou una ciutat de l'antiga Grècia situada al nord-oest d'Arcàdia, al límit amb Acaia i amb l'Èlida. Les ruïnes de la ciutat es poden contemplar vora la localitat de Tripótama, a la confluència dels rius Sireos, Aroànios i Nusétiko, on formen l'Erimant.
Segons el mite, el seu nom original hauria estat Erimant, pel fet que estava situada vora el riu Erimant i la muntanya homònima, i més tard hauria rebut el nom de Fegea. Posteriorment, l'arribada d'Equèfron i Pròmac, fills d'Hèracles, procedents de Sicília, hauria motivat el seu canvi de nom definitiu, en referència a la seva mare Psofis, una filla d'Èrix. Apol·lodor explica que la regió que envoltava la ciutat va ser l'escenari de la cacera del senglar d'Erimant, un dels dotze treballs d'Hèracles.
Segons Polibi, Psofis era una ciutat inexpugnable, amb defenses naturals i fortes muralles. Es conserven diverses seccions de les murades de la ciutat, com també restes de l'acròpolis. El 219 aC havia caigut en mans d'Elis, i fou conquerida per Felip V de Macedònia, aliat de la Lliga Aquea.
Pel que fa al culte religiós, sembla que la deessa protectora de la ciutat era Àrtemis Ericina, i probablement també es venerava Atena Pòlias, atès que s'ha identificat en les monedes. D'altra banda, els monts Màlea i Lampea estaven consagrats a Pan, i al cim del Mont Afrodísion hi ha les restes d'un temple del segle v aC amb materials que es remunten a l'època arcaica.

## Referències

* ↑ Alberich i Mariné, Joan (dir.); Cuartero i Iborra, Francesc J. (dir.). Diccionari Grec-Català. D'Homer al segle ii dC. Enciclopèdia Catalana - Fundació Institut Cambó, 2015, p. 126. ISBN 9788441224223.
* 1 2 3 Hansen, M. H.; Nielsen, T. H. An inventory of archaic and classical poleis. Oxford University Press, 2004, p. 529.
* ↑ Apol·lodor, Biblioteca, II 4.
* 1 2 Smith, William (ed.). «Psophis». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 31 gener 2021].
* ↑ Polibi, Històries, IV 70-72.
# Sis dies de Minneapolis

Els Sis dies de Minneapolis era una cursa de ciclisme en pista, de la modalitat de sis dies, que es corria a Minneapolis (Estats Units d'Amèrica). La seva primera edició data del 1931 i es va disputar set edicions fins al 1936. William Peden, amb tres victòries, és el ciclista que més vegades l'ha guanyat.

## Palmarès

| Any | Primers | Segons | Tercers |
| 1931 | Jules Audy William Peden | Brask Anderson Bernhard Stübecke | Pierre Gachon Henri Lepage |
| 1932 | Jules Audy William Peden | Dave Lands Bobby Thomas | Alfred Crossley Reginald McNamara |
| 1933 | Henri Lepage William Peden | Jules Audy Piet van Kempen | Harry Horan Freddy Zäch |
| 1934 | Reginald Fielding Piet van Kempen Heinz Vopel | Henri Lepage William Peden Jules Audy | Jimmy Walthour Alfred Crossley Ernst Bühler |
| 1935 | Frank Bartell Fred Ottevaire | Jules Audy Alfred Crossley | Werner Miethe Heinz Vopel |
| 1936 (1) | Reginald Fielding Henri Lepage | Frank Bartell Fred Ottevaire | Mike Defilippo Frank Keating |
| 1936 (2) | Fred Ottevaire Freddy Zäch | George Dempsey William Peden | Mike Defilippo Jerry Rodman |

## Referències

* 1 2 «6 jours de Minneapolis (Etats-Unis)». [Consulta: 20 desembre 2022].
# Imphal

Imphal és una ciutat i municipalitat de l'Índia, capital de l'estat de Manipur i fins al 18 de juny de 1997 també del districte d'Imphal. Està situada a la convergencia de tres rius, a 24° 49′ N, 93° 57′ E﻿ / ﻿24.82°N,93.95°E﻿ / 24.82; 93.95 i a una altitud de 786 metres. La població al cens del 2001 era de 217.275 habitants (67.093 habitants el 1901). Els rius principals de la vall d'Imphal són el Imphal, el Iril, el Sekmai, el Thoubal i el Khuga.
Al centre de la ciutat hi ha el palau de Kangla amb fortalesa, que fou residència dels sobirans i després quarters dels Assam Rifles fins que el novembre de 2004 fou retornat a l'estat de Manipur. També té el camp de polo més antic del món. El Museu de l'estat de Manipur té una gran col·lecció de tota mena d'objectes i pintures de la història del país. El mercat de Khwairamband Bazar (Ima Keithel) és l'únic mercat del món on totes les parades estan dirigides per dones.

## Història

Antiga seu dels rages de Manipur, la seva història és la del país. El 1891 una revolució va enderrocar al raja Kulachandra que va fugir i el comissionat en cap Mr. Quinton, va acudir per restaurar l'orde i detenir al ministre (senapati) instigador de la revolta; el senapati va declinar obeir les ordes del comissionat i es van enviar tropes per detenir-lo però aquestes foren atacades; la lluita va durar tot el dia pels carrers d'Imphal fins al capvespre quan es va acordar una treva; el comissionat i quatre oficials van entrar a la fortalesa del raja sota salva conducte però els manipuris van trencar l'acord i van executar (decapitar) públicament al comissionat i als tres oficials que l'acompanyaven (el quart, l'agent polític a l'estat, va ser respectat). El fort fou atacat i els defensor es van retirar cap a Cachar,; unes setmanes després tres columnes britàniques tornaven a Imphal i ocupaven la ciutat i el fort. L'antic raja no fou restaurat i fou instal·lat en el tron Churachandra Singh d'una branca col·lateral.
La batalla d'Imphal el 1944 (març a juliol), amb la simultània de Kohima, va ser la primera en què els japonesos van haver de recular. El 18 de juny de 1997 va perdre la capitalitat de districte. El 21 d'octubre de 2008 es van produir una sèrie d'explosions causades pels combatents nacionalistes.

## Llocs interessants

* A la rodalia de la ciutat hi ha Wangkhei amb el temple de Shri Govinda Jee
* Cementiris de guerra amb soldats indis i britànics
* Mercat de dones d'Ima Keithel (ima = mama)
* Jardins zoològics
* Museu de l'estat de Manipur
* Aeroport d'Imphal

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.

## Enllaços externs

* Imphal Free Press
* Sangai Express
* Radio Manipur Arxivat 2012-07-21 a Wayback Machine.
# Perper serbi

El Perper va ser la moneda utilitzada en l'Imperi serbi sota l'emperador Stefan Uroš IV Dušan Nemanjić. El seu nom prové de la "Hyperpyron", moneda de l'Imperi Romà d'Orient.
En l'Imperi serbi, sota el regnat de Stefan Uroš IV Dušan Nemanjić, el Perper va ser una gran unitat monetària: l'impost imperial va ser d'un Perper l'any per casa.

## Referències

* ↑ Vladimir Ćorović: Историја српског народа Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine.: V. I Турски замах Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine..
# Petòvio

Petòvio (en llatí Petovio o també Poetovio, en grec antic Ποτόβιον, o Παταύϊον) va ser una ciutat de Pannònia a la vora del Dravus, a la frontera amb el Nòric.
A les inscripcions trobades apareix com a colònia, amb el sobrenom d'Ulpia Poetovio, el que voldria dir que va agafar aquest rang sota Trajà o Hadrià, que probablement van ampliar la ciutat. Va ser estació de la Legió XIII Gèmina, cosa que indica la seva importància, i tenia un palau imperial fora de les seves muralles.
Correspon a la moderna ciutat eslovena de Ptuj, abans Pettau, el seu nom en alemany.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Petovio». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 30 juliol 2022].
# Mainà de Seram

El mainà de Seram (Basilornis corythaix) és una espècie d'ocell de la família dels estúrnids (Sturnidae) que habita els boscos de l'illa de Seram, a les Moluques (Indonèsia). El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «mainà de Seram». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 29 agost 2022].
* ↑ «Nuthatches, Wallcreeper, treecreepers, mockingbirds, starlings, oxpeckers». IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 677. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Long-crested Myna. Basilornis corythaix» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 29 agost 2022].