OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bola de Drac Z: La batalla ardent

Bola de Drac Z: La batalla ardent (ドラゴンボールZ 燃えつきろ!!熱戦・烈戦・超激戦 Doragon Boru Zetto: Moetsukiro!! Nessen - Ressen - Chōgekisen, Crema!! Super batalla ferotge, extrema i ardent) és la 11a pel·lícula basada en el manga i anime Bola de Drac, i la 8a de l'etapa Bola de Drac Z, va ser estrenada el 6 de març de 1993 al Japó. Ha estat doblada al català.

## Repartiment

| Personatge | Actor de vou (Japó) | Doblatge (Catalunya) |
| Son Goku | Masako Nozawa | Marc Zanni |
| Vegeta | Ryo Horikawa | Joan Sanz |
| Trunks | Takeshi Kusao | Aleix Estadella |
| Son Gohan | Masako Nozawa | Roser Aldabó |
| Cor Petit Jr | Toshio Furukawa | Raúl Llorens |
| Broly | Bin Shimada | Josep Maria Mas |
| Paragus | Iemasa Ieyumi | Jordi Vila |
| Kaiosama | Joji Yanami | Ferran Llavina |
| Krilin | Mayumi Tanaka | Marta Barbarà |
| Follet tortuga | Kōhei Miyauchi | Vicents Manel Domènech |

## Recaptació

Al Japó, la pel·lícula va vendre 3,5 milions d'entrades i va recaptar 2.330 milions de yenes (21 milions d'euros).
Els dies 15 i 17 de setembre de 2018, la pel·lícula va tenir una estrena limitada a les sales de Fathom Events als Estats Units a causa del proper llançament de Dragon Ball Super: Broly (2018). Segons Box Office Mojo, a partir del 19 de setembre de 2018, va obtenir uns ingressos de 658.982$. Això suposa un total brut de 21.658.982 dòlars al Japó i als Estats Units.

## Referències

* ↑ «Bola de Drac Z: La batalla ardent». Goita què fan, ara!. [Consulta: 24 desembre 2022].
* ↑ «Bola de Drac Z: La batalla ardent». El doblatge. [Consulta: 24 desembre 2022].
* ↑ «予約特典・ドラゴンボール最強への道・劇場版ご近所物語A5サイズ前売特典冊子» (en japonès). Dragon Ball: The Path to Power brochure. Toei Animation.
* ↑ «Japan Box Office: Dragon Ball Super: Broly Becomes Top-Grossing Film in The Franchise». Crunchyroll, 29-01-2019 [Consulta: 28 gener 2019].
* ↑ «歴代ドラゴンボール映画作品一覧». 年代流行 [Consulta: 16 desembre 2018].
* ↑ «Official exchange rate (LCU per US$, period average) - Japan». [Consulta: 18 juny 2020].
* ↑ Ollie Barder «'Dragon Ball Z: Broly - The Legendary Super Saiyan' Comes To Select Theaters This September». Forbes, 22-08-2018 [Consulta: 10 novembre 2018].
* ↑ «Dragon Ball Z: Broly - The Legendary Super Saiyan (2018 re-release)». Box Office Mojo. [Consulta: 12 gener 2019].
# Tunjur

Tunjur fou un estat que va existir al Darfur cap als segles XIV al XVI, a l'àrea al nord de Jabal Murra. Estan molt repartits en petites comunitats per tot el Darfur. La seva llengua original s'ha perdut i parlen la llengua del poble amb el que viuen, fur, zaghawa (beri-a) o àrab.
Els orígens dels tunjurs són desconeguts encara que ells mateixos s'atribueixen origen àrab dels Banu Hilal (al nord d'Àfrica coneguts com a hilàlides). El més probable és una relació amb la Núbia cristiana però alguns els suposen derivats dels amazics zenata. Van ser substituïts pacíficament a la primera part del segle xvii per la dinastia Keira que va fundar el sultanat de Dar Fur.
Els principals caps dels tunjur són:
* El malik de Dar Hamra, al sud de Kutum.
* El malik d'Inga (Inqa) a la rodalia de Fata Borno.
* El malik de Korma (àrea de Korma o Dar Mala).
* El malik of Dar Farok, al nord de Kutum.
* El malik de Dar Kiriban, entre Al Fashir i Mellit.
* I el shartay de Jabal Hurayz, a l'àrea de Shangal Tobay i Dar al-Salam

## Referències

* Darfur, historical and contemporary aspects, per R.S. O'Fahey & Jérôme Tubiana1
# Cantó de Millars
## Història

El cantó de Millars era una divisió administrativa francesa a la Catalunya Nord, al departament dels Pirineus Orientals. Estava compost per 7 comunes del Rosselló: el Soler, Millars (capital del cantó), Pesillà de la Ribera, Sant Feliu d'Avall, Cornellà de la Ribera, Corbera la Cabana, Nefiac, Sant Feliu d'Amunt i Corbera.
Tots els municipis pertanyen a la Comunitat de Comunes de Rosselló Conflent llevat de Pesillà de la Ribera que forma part de la Comunitat d'aglomeració de Perpinyà-Mediterrània
Amb la nova divisió administrativa del 2014, aquest cantó va desaparèixer, i les seves comunes foren integrades en el Cantó de la Vall de la Tet, amb capitalitat a El Soler.

## Consellers generals

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Persona | Partit | Notes |
| 1833-1845 | Adrien d'Anglade d'Oms | | President del Consell General (1840-1841) |
| 1845-1848 | Victor Aragon | | |
| 1848-1855 | Joseph Aragon | | Alcalde de Millars (1843-1848) |
| 1855-1871 | Antoine Ferriol | | Alcalde de Millars (1850-1865) |
| 1871-1881 | Eugène Ramon | | |
| 1882-1886 | Élie Alavaill | Esquerra | Enginyer i periodista |
| 1886-1892 | Auguste Cayrol | Rad. | |
| 1892-1914 | Émile Brousse | Rad. | Advocat, després Procurador de la República a Marsella Diputat (1881-1895) |
| 1914-1923 (decés) | Paul Soucail | | Doctor en medicina a Millars |
| 1923-1934 | Guillaume Ribou | Rad. | Negociant Alcalde de Sant Feliu d'Avall |
| 1934-1940 | François Laffon | Rad. | |
| 1945-1951 | A. Miquel | PCF | |
| 1951-1976 | Sylvain Maillols | Rad. després MRG | Senador (1981-1983) Alcalde de Corbera (1931-1944 i 1945-1983) |
| 1976 - 1982 | André Daugnac | DVD | Empresari Senador (1987-1992) Alcalde del Soler (1971-1995) |
| 1982 - 1994 | François Beffara | PS | Alcalde de Millars (1983-1995) |
| 1994 - 2011 | Christian Bourquin (gendre de l'anterior) | DVG (exclòs del PS) | Alcalde de Millars (1995-2001) Diputat (1997-2002) President del consell general (1998-2010) President del consell regional (2010-2014) Vicepresident del consell general (2011) Senador (2011-2014) |
| 2011 - 2015 | Françoise Bigotte | DVG (reintegrat al PS en 2011) | Conseller municipal del Soler Conseller regional |
# Kirviller

Kirviller és un municipi francès, situat al departament del Mosel·la i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 133 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Kirviller era de 133 persones. Hi havia 47 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (8 homes vivint sols), 16 parelles sense fills, 19 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 49 habitatges, 47 eren l'habitatge principal de la família i 2 estaven desocupats. 48 eren cases i 1 era un apartament. Dels 47 habitatges principals, 45 estaven ocupats pels seus propietaris i 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 3 tenien tres cambres, 6 en tenien quatre i 38 en tenien cinc o més. 45 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 13 habitatges hi havia un automòbil i a 31 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Kirviller el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 8 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 12 | 35 a 39 | 8 |
| 8 | 30 a 34 | 8 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 12 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 4 |
| 12 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 86 persones, 72 eren actives i 14 eren inactives. De les 72 persones actives 68 estaven ocupades (42 homes i 26 dones) i 4 estaven aturades (1 home i 3 dones). De les 14 persones inactives 1 estava jubilada, 4 estaven estudiant i 9 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de construcció.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era una fusteria.
L'any 2000 a Kirviller hi havia 5 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Kirviller a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Kirviller a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Kirwin

Kirwin és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 229 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Kirwin tenia 229 habitants, 96 habitatges, i 60 famílies. La densitat de població era de 93,1 habitants/km².
Dels 96 habitatges en un 28,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,1% hi vivien parelles casades, en un 5,2% dones solteres, i en un 36,5% no eren unitats familiars. En el 33,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,1.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,3% tenia menys de 18 anys, un 3,9% entre 18 i 24, un 26,6% entre 25 i 44, un 23,1% de 45 a 60 i un 17% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.563 $ i la renda mediana per família de 35.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.167 $ mentre que les dones 16.875 $. La renda per capita de la població era de 15.744 $. Entorn del 6,6% de les famílies i el 12,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Kirwin». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Kirwin». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Lynchburg (Tennessee)

Lynchburg és una població dels Estats Units a l'estat de Tennessee. Segons el cens del 2000 tenia 5.740 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lynchburg tenia 5.740 habitants, 2.211 habitatges, i 1.686 famílies. La densitat de població era de 17,2 habitants/km².
Dels 2.211 habitatges en un 30,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,1% hi vivien parelles casades, en un 7,6% dones solteres, i en un 23,7% no eren unitats familiars. En el 21,4% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,55 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,3% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 26,5% entre 25 i 44, un 26,3% de 45 a 60 i un 15,5% 65 anys o més.
L'edat mitjana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,8 homes.
La renda mitjana per habitatge era de 36.591 $ i la renda mediana per família de 41.484 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.559 $ mentre que les dones 20.987 $. La renda per capita de la població era de 19.040 $. Entorn del 7,8% de les famílies i el 9,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lynchburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lynchburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Leopold III d'Àustria

Leopold III d'Àustria és el nom dels següents personatges:
* Leopold III, marcgravi d'Àustria, (1073 - 1136). Conegut com el Pietós o el Sant, és venerat com a sant i és el patró d'Àustria i de Viena.
* Leopold III, duc d'Àustria, (1351 - 1386), noble pertanyent a la família Habsburg i duc d'Àustria entre 1365 i 1379, fundador de la línia Leopoldina d'Àustria.
# Sant Martí de Llagunes

Sant Martí de Llagunes és l'església parroquial del poble de Llagunes, pertanyent al terme municipal de Soriguera, a la comarca del Pallars Sobirà. Formava part del seu terme primigeni. És una església protegida com a bé cultural d'interès local.
Està situada en el centre del petit poble de Llagunes. És una petita església d'origen romànic, però molt transformada amb el pas del temps, d'una sola nau i absis semicircular -amb una irregularitat al seu costat nord a causa del terreny- al costat de llevant. La porta, un senzill arc de mig put, es troba al lateral de la migdia. A costat i costat de la nau hi ha adossades algunes capelles, la petita sagristia i l'esvelt campanar, de secció quadrangular a la part inferior que transforma en octogonal a la part superior, remata per un capitell de llicorella. L'aparell dels paraments, de gres roig, és irregular, sense retocar i en alguns indrets travat amb morter. La coberta de la nau és a dues aigües de llicorella. L'absis presenta una coberta independent.

## Referències

* ↑ «Sant Martí de Llacunes». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 6 octubre 2016].

## Bibliografia

* Gavín, Josep Maria. Pallars Sobirà. Barcelona: Arxiu Gavín, 1981 (Inventari d'esglésies, 9). ISBN 84-85180-26-7.
* Pagès, Montserrat; Castilló, Arcadi. «Soriguera». A: El Pallars, la Ribagorça i la Llitera. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1984 (Gran geografia comarcal de Catalunya, 12). ISBN 84-85194-47-0.
# Blotzheim

Blotzheim (en alsacià Blohze) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament de l'Alt Rin. L'any 2008 tenia 3.753 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.951 | 2.110 | 2.353 | 2.340 | 3.090 | 3.564 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1953-1967 | Emile Gutleben | |
| 1967-1977 | Albert Moebel | DVD |
| 1977-2001 | Bernard Simon | RPR |
| 2001-2020 | Jean-Paul Meyer | DvD |

## Agermanaments

* Laureda
* Arrion
# Gan Ji

Gan Ji :
| Xinès tradicional: | Xinès tradicional: | 干吉 |
| Xinès simplificat: | Xinès simplificat: | 干吉 |
| Mandarí |
| Mandarí | Pinyin: | Gān Jí |
    En aquest nom xinès, el cognom és Gan.
Gan Ji (mort el 200 EC) va ser un sacerdot taoista que va viure durant el període de la tardana Dinastia Han Oriental de la història xinesa.
Segons el Llibre del Han Tardà, durant el regnat de l'Emperador Shun de Han (125 – 144), el deixeble de Gan Ji Gong Chong va enviar el Taiping Qingling Shu a l'emperador.
Alguns creuen que el personatge Yu Ji (于吉) esmentat en la novel·la històrica el Romanç dels Tres Regnes de Luo Guanzhong és un error ortogràfic de Gan Ji. En la novel·la, ell vagava al voltant de la regió de Jiangdong, xarrant amb soldats i civils, fent creure a tothom que era un màgic i un curandero. El senyor de Jiangdong, Sun Ce, sentí parlar de la màgia de Yu Ji i va començar a sospitar d'ell, pensant que estava llançant encanteris a les persones. Sun Ce va acusar d'heretgia a Yu Ji i el va manar a executar. Això no obstant, l'esperit de Yu Ji va tornar per aparèixer-se-li i turmentar a Sun, causant-li finalment la mort per xoc de Sun Ce. Algunes persones dubten que Yu Ji es referira a la mateixa persona que Gan Ji, sobre la base que les activitats de Gan Ji són de principis del segle ii EC.
Molts historiadors rebutgen el relat de Gan Ji i Sun Ce, suggerint que és propaganda o només ficció. Raons per açò inclouen algunes activitats enregistrades i prèvies de Gan Ji (les quals haurien fet a Gan Ji prou vell aleshores per ni tan sols haver conegut a Sun Ce). Només uns pocs textos històrics esmenten Gan Ji sent assassinat per Sun Ce. A eixos que ho fan Gan Ji no és necessàriament retratat com una víctima innocent; més bé, en el Jiangbiao Zhuan, Sun Ce creu que Gan Ji està enganyant al poble (Sun Ce era un estricte confucià).
En el videojoc Dynasty Warriors 5: Xtreme Legends un escenari es basa en la confrontació de Sun Ce amb Yu Ji, un esdeveniment de ficció. En l'escenari Sun Ce ha de lluitar contra els clons de Yu Ji, com també amb Da Qiao i el clon de Sun Jian.

## Vegeu també

* Llista de persones dels Tres Regnes

## Referències

* ↑ «Early Daoist Scriptures - Google Llibres».
* ↑ «Popular Religious Movements and Heterodox Sects in Chinese History - Hubert Michael Seiwert - Google Llibres».
# Agatil d'Arcàdia

Agatil d'Arcàdia (en llatí Agathyllus, en grec antic Ἀγάθυλλος "Agáthyllos") fou un poeta elegíac grec, que menciona Dionís d'Halicarnàs en referència a la història d'Enees i la fundació de Roma. Dionís en van conservar alguns dels seus versos.

## Referències

* ↑ Agathyllus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 66
# Agatirna

Agatirna (llatí: Agathyrna o Agathyrnum grec antic: Ἀγάθυρνα o Ἀγαθύρνον) va ser una ciutat del nord de Sicília entre Tíndaris i Calacte. S'atribueix el seu nom a Agatirn, un fill d'Èol, que la tradició que recull Diodor de Sicília, diu que es va establir en aquest indret.
Era una ciutat molt antiga, però les primeres mencions a la història són de quan Sicília es va convertir en província romana. Durant la Segona Guerra Púnica era la seu d'un grup organitzat de bandits que saquejaven la rodalia, als que el cònsol Marc Valeri Leví va sotmetre l'any 210 aC, i en va establir quatre mil a Rhegium. Probablement llavors la ciutat va ser privada dels drets municipals que tenien la majoria de ciutats de la costa siciliana, perquè no l'esmenta Ciceró però Estrabó diu que era una de les ciutats subsistents de la part nord de Sicília, i apareix també a Plini el Vell, Claudi Ptolemeu i en els Itineraris.
La seva situació ha estat discutida. Estrabó diu que era a 30 milles romanes de Tíndaris i a 20 de Calacte, però la Taula de Peutinger, que per aquesta part de Sicília és molt fiable, diu que era a 29 milles de Tíndaris i només a 12 de Calacte.

## Referències

* ↑ Seva i Llinares, Antoni (dir.). Diccionari llatí-català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993, p. 87. ISBN 8477396310.
* ↑ Smith, William (ed.). «Agathyrna». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 22 maig 2023].
# Gaig blau porprat

El gaig blau porprat (Coracias naevius) és una espècie d'ocell de la família dels coràcids (Coraciidae) que habita boscos, zones obertes, camps de conreu i ciutats de gran part de l'Àfrica Subsahariana, mancant de la selva de l'Àfrica central i Occidental i de les zones més àrides.
# Gaig blau oriental

El gaig blau oriental (Eurystomus orientalis) és una espècie d'ocell de la família dels coràcids (Coraciidae) que habita boscos i sabanes d'Àsia oriental i Austràlia, des de Sibèria sud-oriental cap al sud, a través del Japó, Corea, est de la Xina, Hainan, Indoxina, Filipines, Indonèsia i Nova Guinea, fins al nord i l'est d'Austràlia, i el nord de l'Índia, habitant també a les illes Andaman i Nicobar, Sri Lanka i sud de l'Índia.

## Referències

* ↑ Gaig blau oriental a CERCATERM Rev. 02/05/2012
# Gaig capnegre

El gaig capnegre (Garrulus lanceolatus) és una espècie d'ocell de la família dels còrvids (Corvidae) semblant al seu parent el gaig eurasiàtic, present als Països Catalans. Ambdós ocells tenen similar grandària però el lanceolat és una mica més esvelt, amb un bec lleugerament més curt i més gruixut. Part superior del cap de color negre, amb la cresta més evident i la cua més llarga. La veu és molt similar a la seu parent proper.
Habita l'est de l'Afganistan i l'Himàlaia fins a Nepal, en països amb arbres i grans zones obertes més que no pas a boscos densos. També a terres de conreu arribant fins i tot a pobles propers, i sempre que hi hagi prou arbres i matolls.
S'alimenta tant a terra com dalt dels arbres, amb una dieta d'origen vegetal i animal, que inclou ous i pollets i deixalles d'activitat humana, molt semblant a la del gaig comú.
Nia als arbres i arbustos de manera semblant al gaig comú. En general pon 3-5 ous que cova durant 16 dies. Ambdós pares alimenten als joves.

## Enllaços externs

* Fotos de gaig lanceolat a ORIENTAL BIRD BLUB Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. Rev. 03-06-2011
# Touch

«Touch» té aquests significats:
* Touch (anglès) o Tocat (català), pel·lícula estatunidenca basada en una novel·la de Elmore Leonard
* Touch (manga), sèries del mangaka Mitsuru Adachi, publicada al Japó entre 1981 i 1986 a la revista Shônen Sunday
* Touch (sèrie de televisió), sèrie de televisió estatunidenca sobrenatural creada i escrita per Tim Kring per Fox Broadcasting Company
* Touch ID, sistema de reconeixement d'empremtes dactilars, dissenyat per Apple per als dispositius de la família iPhone i iPad
* Touch Music, organització àudio-visual britànica
* Touch rugbi, esport originari d'Austràlia als anys 60, on es practicava com a tècnica d'entrenament pel rugbi
* Ubuntu Touch, sistema operatiu mòbil basat en Linux i desenvolupat per la fundació UBports
# Acanthocepola indica

Acanthocepola indica és una espècie de peix de la família dels cepòlids i de l'ordre dels perciformes.

## Distribució geogràfica

Es troba a KwaZulu-Natal (Sud-àfrica), l'Índia, el Japó i Taiwan.

## Referències

* ↑ ITIS
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.