OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gymnarrhenoideae

Gymnarrhenoideae és una subfamília de plantes asteràcies.
Conté una sola sola tribu, Gymnarrheneae la qual inclou un sol gènere, Gymnarrhena, amb una única espècie, Gymnarrhena micrantha distribuïda al nord d'Àfrica i el Mitjà Orient. Els seus capítols florals es troben agrupats en inflorescències. Les branques estilars són llargues i amb els àpexs arrodonits. El nombre cromosòmic bàsic és x=10.

## Morfologia

És una planta herbàcia amb la tija prostrada, les seves fulles són lanceolades, glabres, i disposades en una roseta basal. Produeix inflorescències tant aèries com subterrànies. En els anys d'escassa pluviometria, la part aèria d'aquesta planta s'asseca totalment, i es pot reproduir per cleistogàmia dins la terra. Els seus fruits són aquenis que germinen sota terra.

## Distribució i hàbitats

G. micrantha es troba al nord d'Àfrica i Orient Mitjà. Es troba en els semideserts.

## Taxonomia

Gymnarrhena micrantha va ser descrita per René Louiche Desfontaines i publicat a Mémoires du Muséum d'Histoire Naturelle 4: 1. 1818.

## Sinònims

* Cryptadia euphratensis
* Gymnarrhena balansae Coss. i Durieu ex Coss. & Kralik

## Referències

* ↑ Stevens, P. F.. «Asteraceae» (en anglès). Angiosperm Phylogeny Website. Version 7, Mayo 2006, 2001 en adelante. [Consulta: 28 abril 2008].
* ↑ Koller D. and Roth N. Studies on the ecological and physiological significance of amphicarpy in Gymnarrhena micrantha (Compositae).
* ↑ Gutterman Y.. Springer-Verlag. Survival strategies of annual desert plants: Adaptations of desert organisms, 2002.
* ↑ «Gymnarrhenoideae». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 13 agost 2012].
* ↑ Gymnarrhenoideae en PlantList
* ↑ Gymnarrhenoideae en Global Compositae

## Bibliografia

* Bremer K.. Asteraceae: Cladistics and classification. Portland, OR: Timber Press, 1994.
* Funk V.A., Susanna A., Stuessy T.F. and Robinson H.. «Classification of Compositae». A: International Association for Plant Taxonomy (IAPT). Systematics, Evolution, and Biogeography of Compositae, 2009. Arxivat 2016-04-14 a Wayback Machine.
* AI-Turki TA «Notes on the Subterranean Plants of Gymnarrhena micrantha Desf. (Asteraceae) in Saudi Arabia». Saudi. J. Biol. Sci.2004; 11(2): 169-175.

## Enllaços externs

* http://tolweb.org/Asteraceae/20780
# Rueyres (Vaud)

Rueyres és un municipi de Suïssa del cantó de Vaud, situat al districte del Gros-de-Vaud.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Museu de la Ciutat (Vila-real)

El Museu de la Ciutat Casa de Polo és un museu de belles arts de la localitat espanyola de Vila-real, a la Plana Baixa (País Valencià). Va ser inaugurat el 1994. L'edifici del museu és l'antiga Casa de Polo, una antiga alqueria, anomenada així perquè va pertànyer a Josep Polo de Bernabé i Borràs i a la seva família des del segle xvii. Va ser reconegut per la Conselleria de Cultura i Educació de la Generalitat Valenciana el 23 de desembre de 1998.
Compta amb unes sales d'exposicións permanents amb obres d'artistes de la localitat com són Francisco Gimeno Barón, José Gumbau Vidal i Josep Pasqual Ortells López. També hi ha una sala dedicada al compositor i guitarrista Francesc Tàrrega. A més d'aquestes sales amb exposicions permanents, a la planta baixa s'organitzen exposicions temporals com la mostra interdisciplinar Khroma, entre 2012 i 2013.

## Referències

* ↑ «Vila-real impulsa el Museu de la Ciutat como un referente del arte» (en espanyol). El periódico Mediterráneo, 21-11-2012. [Consulta: 22 febrer 2014].
* Museu de la ciutat “Casa de Polo” Arxivat 2014-02-25 a Wayback Machine. Ajuntament de Vila-real
# Cinna (jurista)

Cinna va ser un jurista romà que menciona Pomponi, i diu d'ell que va ser deixeble de Servi Sulpici.
També en parlen Ulpià i Prisc Javolè. No hi ha dades per identificar-lo amb cap dels diversos Cinna històrics de la seva època. Podria haver estat fill del famós Luci Corneli Cinna (cònsol del 86 aC). Gneu Corneli Cinna Magne, amb el que de vegades se l'ha identificat, va viure en una data massa tardana per ser aquest Cinna. A més Sèneca diu d'aquest Gneu, que va ser cònsol l'any 5, que era un home estúpid quod nostro jurisconsulto minime convenit (que convé no confondre'l amb el nostre jurisconsult). Maiansius diu que podria ser Gai Helvi Cinna, un poeta romà contemporani i amic de Catul.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 754.
# Habitatge al carrer Mestre Güell, 15 (Tàrrega)

Habitatge al carrer Mestre Güell, 15 és una obra de Tàrrega (Urgell) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de planta rectangular, adossat per la part de ponent a un altre habitatge i deixant descobert mig mur lateral dret el qual s'adossa a un edifici de poca alçada permetent-nos veure gran part del mur.
La façana principal està feta a base d'aplacats de pedra que s'estructuren formant filades regulars i perfectes. Són de diferents dimensions, diferenciant la planta baixa i la primera. En el mur lateral dret, parcialment descobert, en canvi s'utilitza maons de terracota (material modern).
L'edifici s'estructura en planta baixa, primer pis i segon pis, i és rematat per una magnífica balustrada de pedra a la part superior. Tota la façana principal segueix un eix definit pel que fa a les obertures.
A la planta baixa, hi ha tres obertures diferents. En un lateral, la porta d'accés a l'habitatge, molt estreta i amb forma rectangular. Al centre, una ampla i gran portalada que dona accés al magatzem, i a l'altre lateral hi ha una finestra quadrangular tancada amb barrots ondulats de forja.
Pel que fa a la primera i segona planta s'obren tres finestres amb llinda per a cada pis. Les tres estan separades per la mateixa distància. A la primera planta les tres obertures (la central més ampla) estan comunicades per una balconada. Aquesta ocupa gairebé la totalitat de l'amplada de l'edifici i és sostinguda per set mènsules en forma de mitjana lluna que s'adossen al mur. Té una barana bombada de ferro forjat. A la segona planta les tres obertures tenen cadascuna el seu balcó, dotats de barana de forja.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Habitatge al carrer Mestre Güell, 15». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 30 agost 2021].
# Le ultime lune

Le ultime lune (en italià les últimes llunes) és una obra de teatre del dramaturg italià Furio Bordon el 1992 on tracta de la vellesa amb ironia àcida i sense paternalismes. Com a curiositat, fou l'última obra de teatre representada per l'actor italià Marcello Mastroianni abans de morir. El 1994 fou seleccionada com el millor text i el millor actor de l'any a Itàlia.

## Argument

Un ancià professor de literatura és internat pel seu únic fill en una residència de la tercera edat. Allí manté converses amb la seva esposa morta i es deixarà morir poc a poc a punta de lucidesa i sornegueria, en la que fa una reflexió sobre el final de la vida, al que s'arriba amb rancúnia.

## Versió en castellà

El setembre de 1998 fou estrenada en castellà com Las últimas lunas al Teatro Lara de Madrid, adaptada pel guionista Rafael Azcona sota la direcció de José Luis García Sánchez i interpretada pels actors Juan Luis Galiardo, Carme Elias i Luis Perezagua. Després de 400 representacions, fou representada al Teatre Principal de Barcelona el setembre de 2000. El 2017 fou representada a l'Argentina per Federico Luppi, qui també va morir quan era de gira amb l'obra.

## Referències

* ↑ MASTROIANNI, ANCORA UN MESE DI RIPOSO ' LE ULTIME LUNE' SALTERA' ANCHE, la repubblic, 13 de gener de 1996
* ↑ Furio Bordon irrumpe en la escena española, El País, 24 de setembre de 1998
* ↑ Las últimas lunas", lúcida, tierna, amarga, irónica reflexión sobre la vejez per Juan Ignacio García Garzón
* ↑ Juan Luis Galiardo presenta en Barcelona 'Las últimas lunas', el texto que interpretó Mastroianni antes de morir, El País, 28 de setembre de 2000
* ↑ "Las últimas lunas", el último papel de Federico Luppi en el teatro a ratingcero.com

## Enllaços externs

* Le ultime lune interpretada per Mastroianni, a Youtube
# Samuel Coleridge-Taylor

Samuel Coleridge Taylor (Londres, Regne Unit, 15 d'agost de 1875 - 1 de setembre de 1912) fou un compositor anglès. Estudià violí i composició al Royal College of Music donant-se a conèixer avantatjosament el 1893 amb algunes obres de música de cambra i simfòniques, entre aquestes últimes la seva notable trilogia Hiawatha per a gran orquestra. En la seva abundant producció musical i que comprèn obres de tots els gèneres, destaquen la referida trilogia, un sonet, un quintet per a clarinet i instruments d'arc, una Gipsy Suite, un Idyll per a orquestra, l'oratori The Atonement, la seva Simfonia en la menor i la rapsòdia Kubla Khan, per a contralt, cor i orquestra. També va compondre força música per a piano, antífones i música d'escena. Compositor de poderosa individualitat i sòlida tècnica orientada vers el modernisme, la seva orquestració es distingeix per la brillantor i el colorit.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Tom. núm 59. Pag. 989 ISBN 84-239-4559-6

## Enllaços externs

* Mike Philips Assaig biogràfic sobre Coleridge Arxivat 2017-12-08 a Wayback Machine. a la British library
* http://www.samuelcoleridgetaylor.org/ Arxivat 2017-05-23 a Wayback Machine.
* [Coleridge-Taylor biography]
* Elford, Charles. Black Mahler: The Samuel Coleridge-Taylor Story. London, England: Grosvenor House Publishing Ltd, 2008. ISBN 9781906210786. «l'hipervincle apunta cap a la pàgina promocional del llibre»
# Sistema octal

Sistema de nombres en matemàtiques :
El sistema de numeració en base 8 s'anomena octal i utilitza els dígits de 0 a 7.
Els nombres octals poden construir-se a partir de nombres binaris agrupant cada tres dígits consecutius d'aquests últims (de dreta a esquerra) i obtenint el seu valor decimal.
Per exemple, el l'expressió binària per a 74 (en decimal) és 1001010 (en binari), l'agruparíem com a 1 001 010. De manera que el nombre decimal 74 en octal és 112.
En informàtica, a vegades s'utilitza la numeració octal en comptes de l'hexadecimal. Té l'avantatge que no requereix utilitzar altres símbols diferents dels dígits.
És possible que la numeració octal s'utilitzés en el passat en comptes del sistema decimal, per exemple, per a comptar els espais interdigitals o els dits diferents dels polzes. Això explicaria perquè en llatí nou (novem) de nombre és com nou (novus) de novetat. Podria tenir el significat de nombre nou.

## Fraccions

La numeració octal és tan bona com la binària i l'hexadecimal per a operar amb fraccions, atès que l'únic factor primer per a les seves bases és 2.
| Fracció | Octal | Resultat en octal |
| 1/2 | 1/2 | 0,4 |
| 1/3 | 1/3 | 0,25252525 periòdic |
| 1/4 | 1/4 | 0,2 |
| 1/5 | 1/5 | 0,14631463 periòdic |
| 1/6 | 1/6 | 0,125252525 periòdic |
| 1/7 | 1/7 | 0,111111 periòdic |
| 1/8 | 1/10 | 0,1 |
| 1/9 | 1/11 | 0,07070707 periòdic |
| 1/10 | 1/12 | 0,063146314 periòdic |

## Taula de conversió entre decimal, binari, hexadecimal i octal

| Decimal | Binari | Hexadecimal | Octal |
| 0 | 0000 | 0 | 0 |
| 1 | 0001 | 1 | 1 |
| 2 | 0010 | 2 | 2 |
| 3 | 0011 | 3 | 3 |
| 4 | 0100 | 4 | 4 |
| 5 | 0101 | 5 | 5 |
| 6 | 0110 | 6 | 6 |
| 7 | 0111 | 7 | 7 |
| 8 | 1000 | 8 | 10 |
| 9 | 1001 | 9 | 11 |
| 10 | 1010 | A | 12 |
| 11 | 1011 | B | 13 |
| 12 | 1100 | C | 14 |
| 13 | 1101 | D | 15 |
| 14 | 1110 | E | 16 |
| 15 | 1111 | F | 17 |

## Vegeu també

* Sistema de numeració

## Enllaços externs

* Octomatics: un sistema numèric més senzill basat en l'octal Arxivat 2007-03-06 a Wayback Machine.
* Octomatics Official Web Page
# Geotrypetes angeli

Geotrypetes angeli és una espècie d'amfibi sense pates de la família dels dermophiidae. Va ser descrit el 1936 per Hampton W. Parker (1897–1968).

## Descripció

Musell arrodonit, prominent, una mica més llarg que la distància interocular; orificis nasals properes a la punta del musell; obertura tentacular prop de la vora labial, lleugerament darrere de la vertical de la fossa nasal. Té 105 plecs primaris 105, els darrers 27 s'uneixen dorsalment; els plecs secundaris són 33, els darrers 7 complets dorsal i ventral. És de color marró fosc uniforme per sobre i més clar per sota. Longitud 224 mm; diàmetre màxim 8 mm.
Probablement viu sota terra al bosc. Altres hàbitats possibles són plantacions d'arbres fruiters, jardins rurals i bosc secundari. Se suposo que com el Geotrypetes seraphini, és vivípar i no depèn de l'aigua per a la reproducció.

## Distribució

És conegut per les localitats tipus (Labe i Beyla a Guinea) i els turons de Tingi a Sierra Leone, presumiblement es troba al nord de Libèria.

## Referències

* 1 2 Parker, Hampton W. «Amphibians from Liberia and the Gold Coast» (en anglès). Zoologische Mededelingen, 19, 7, 01-01-1936, pàg. 100–102. ISSN: 0024-0672.
* ↑ SSC Amphibian Specialist Group «Angel's Caecilian Geotrypetes angeli» (en anglès). Llista Vermella de la UICN, 2014. DOI: 10.2305/IUCN.UK.2014-1.RLTS.T59555A16957483.en.
* ↑ Frost, Darrel R. «Geotrypetes angeli Parker, 1936» (en anglès). Amphibian Species of the World: an Online Reference, 2022. DOI: 10.5531/db.vz.0001.
# New York City Department of Parks and Recreation

El New York City Department of Parks and Recreation és el departament municipal de la ciutat de New York encarregat del manteniment dels espais verds de la ciutat. L'organisme té igualment per vocació mantenir la diversitat ecològica, i establir espais de lleure públics disponibles per als habitants de la ciutat. La superfície total d'espais mantinguts per l'organisme és de 113 km², repartits entre 1700 parcs, terrenys de joc, i lleure als cinc boroughs. El major parc administrat pel New York City Department of Parks and Recreation és el Pelham Bay Park, situat al nord del Bronx (d'una superfície d'11 km²) però Central Park, el Prospect Park o fins i tot Flushing Meadows en depenen igualment.

## Galeria de fotos

* Central Park
* Flushing Meadows–Corona Park
* Pelham Bay Park
* Prospect Park
* Riverside Park
* Tompkins Square Park
* Van Cortlandt Park
* Washington Square Park

## Enllaços externs

* (anglès) City of New York Department of Parks & Recreation Web oficial
# Hallettsville

Hallettsville és una ciutat al Comtat de Lavaca, a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 2.345 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hallettsville tenia 2.345 habitants, 1.019 habitatges, i 627 famílies. La densitat de població era de 406 habitants per km².
Dels 1.019 habitatges en un 29,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44% hi vivien parelles casades, en un 14,6% dones solteres, i en un 38,4% no eren unitats familiars. En el 35,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 21,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,2% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 23,4% entre 25 i 44, un 22,4% de 45 a 60 i un 20,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 78,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.089 $ i la renda mediana per família de 38.080 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.250 $ mentre que les dones 20.365 $. La renda per capita de la població era de 14.811 $. Aproximadament el 16,4% de les famílies i el 17,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hallettsville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hallettsville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].

## Enllaços externs

* Hallettsville - Lloc web oficial
* Cambra de comerç de Halletsville
* http://www.tshaonline.org/handbook/online/articles/hgh01
* Halletsville a City-Data.com
* ePodunk: Perfil per a Hallettsville, Texas Arxivat 2013-02-09 a Wayback Machine.
# Règim obert

El règim obert és un tipus de règim penitenciari en el qual els presos tenen més llibertat i autonomia per organitzar les seves activitats diàries i prendre decisions sobre la seva vida a dins de la presó. En aquest tipus de règim, els presos tenen dret a participar en activitats educatives, laborals i recreatives, i a mantenir contacte amb els seus familiars i amistats.
En un règim obert, les presons són menys restrictives i estan més obertes a la societat, de manera que els presos puguin mantenir una relació més estreta amb el món exterior. Això pot incloure la possibilitat de sortir de la presó per a fer activitats laborals o recreatives, sota una supervisió adequada. El règim obert també implica una major participació dels presos en les decisions que afecten la seva vida a dins de la presó. Això pot incloure la possibilitat de participar en grups de treball o en altres activitats que els permetin desenvolupar habilitats i coneixements, així com la possibilitat de fer suggestions o queixes a les autoritats penitenciàries.
El règim obert és un tipus de règim penitenciari que busca donar més llibertat i autonomia als presos, i que pretén que les presons siguin més obertes a la societat i que els presos puguin mantenir una relació més estreta amb el món exterior. Això pot contribuir a la reinserció social dels presos i a reduir la reincidència delictiva.

## Referències

* 1 2 «El règim obert: objectius, concepte i finalitat.». CCOO, 2017. [Consulta: 15 desembre 2022].
* ↑ «El régimen abierto, el último paso antes de la reinserción social de los reclusos» (en castellà). El Periódico, 20-11-2002. [Consulta: 15 desembre 2022].
* ↑ «El règim obert: una porta d’entrada a la reinserció». Públic. [Consulta: 15 desembre 2022].
# Sal d'all

La sal d'all és una sal condimentada usada com a condiment. Consisteix en una mescla d'all sec molt i sal de taula amb un humectant (per exemple, silicat dicàlcic). En una forma més bàsica es prepara combinant 3 parts de sal i 1 d'all en pols.
S'utilitza com a substitut de l'all fresc, per exemple en hamburguesa o xili amb carn.
No s'ha de confondre amb l'all picat, granulat o en pols, que consisteix només en all sec molt i també es ven com a espècia.

## Referències

* ↑ Meredith, Ted. The Complete Book of Garlic: A Guide for Gardeners, Growers, and Serious Cooks. Timber Press, 2008, p. 50. ISBN 9780881928839.
# Sistema obert

«Sistema obert» té aquests significats:
* Informàtica: Sistema obert (informàtica)
* Teoria de control: sistema obert (teoria de control), un sistema feedforward que no té cap bucle de realimentació per controlar la seva sortida en un sistema de control.
* Teoria de sistemes: Sistema obert (teoria de sistemes), procés que intercanvia material, energia, persones, capital i informació amb l'entorn.
* Termodinàmica: Sistema obert (termodinàmica), sistema en el qual la materia i energia poden entrar i sortir.
Vegeu també: codi obert.
# Leopoldamys ciliatus

Leopoldamys ciliatus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a altituds superiors a 1.000 msnm a Indonèsia i Malàisia. El seu hàbitat natural són els boscos humits tropicals, tant primaris com degradats. Està amenaçada per la tala d'arbres i la transformació del seu medi per a usos agrícoles. El seu nom específic, ciliatus, significa 'ciliat' en llatí.

## Referències

* ↑ Aplin, K. Leopoldamys ciliatus. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 16 març 2018.
* ↑ Entrada «Leopoldamys» d'Animalia (en anglès).
# Nikolla Keta

Nikolla Keta (Contessa Entellina, Sicília, 1742 - 1803) fou un escriptor i poeta arbëreshë en albanès. Estudià al Seminari Grec de Palerm i el 1777 n'esdevindrà director. Va escriure versos religiosos en albanès i en grec. El 1777 va compondre el primer sonet en albanès i les gramàtiques Etimologjia e gjuhës shqipe i Katalog mbi familjet e mëdha arbëreshe.

## Enllaços externs

* (anglès) Notícies de Nikolla Keta de Robert Elsie
# Cinna Catul

Cinna Catul (en llatí Catulus Cinna) va ser un filòsof estoic romà qua va viure al segle i. Va ser el mestre de l'emperador Marc Aureli.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 754.
# Ogopogo

Ogopogo o N'ha-a-itk és un monstre de llac que, segons les llegendes dels indis americans i alguns criptozoòlegs moderns, neda a les aigües del llac Okanagan, al centre-sud de la Colúmbia Britànica al Canadà. La seva existència quedaria suposadament demostrada per algunes fotografies i filmacions, tot i que la baixa qualitat de les imatges obtingudes fins ara impedeix considerar-les proves conclusives.

## Referències

* ↑ Radford, Benjamin; Nickell, Joe. Lake Monster Mysteries: Investigating the World's Most Elusive Creatures. USA: University Press of Kentucky, May 5, 2006, p. 121. ISBN 978-0813123943.
* ↑ Kadane, Lisa. «Canada's mysterious lake monster» (en anglès). www.bbc.com. [Consulta: 19 novembre 2020].
* ↑ Radford, Benjamin. «Ogopogo: Canada's Loch Ness Monster». Live Science, 08-01-2014. [Consulta: July 13, 2015].
* ↑ Radford, Benjamin; Nickell, Joe. Lake Monster Mysteries: Investigating the World's Most Elusive Creatures. USA: University Press of Kentucky, May 5, 2006, p. 119. ISBN 978-0813123943.
# Donació d'òrgans

La donació d'òrgans és el procés en què es permet a una persona extreure-li un òrgan i trasplantar-lo a una altra persona, legalment, ja sigui per consentiment mentre el donant és viu o mort amb el consentiment dels familiars. En alguns països, com Espanya, no cal el consentiment dels familiars, ja que qualsevol persona, ja morta i si no s'indica el contrari, és un possible donant.
La donació pot ser per a la investigació o, més habitualment, es poden donar òrgans i teixits trasplantables sans per ser trasplantats a una altra persona.
Els trasplantaments habituals inclouen ronyons, cor, fetge, pàncrees, intestí, pulmons, ossos, medul·la òssia, pell i còrnia. Alguns òrgans i teixits poden ser donats per donants vius, com ara un ronyó o part del fetge, part del pàncrees, part dels pulmons o part dels intestins, però la majoria de les donacions es produeixen després de la mort del donant.
L'any 2019, Espanya va tenir la taxa de donants més alta del món amb un 46,91 per milió de persones, seguida dels Estats Units (36,88 per milió), Croàcia (34,63 per milió), Portugal (33,8 per milió), i França (33,25 per milió).

## Referències

* 1 2 3 «Organ Donation: MedlinePlus». [Consulta: July 30, 2016].
* ↑ Office on Women's Health (July 16, 2012), Organ donation and transplantation fact sheet, U.S. Department of Health and Human Services, <http://womenshealth.gov/publications/our-publications/fact-sheet/organ-donation.html>. Consulta: July 30, 2016 Arxivat de juliol 28, 2016, a Wayback Machine.
* ↑ US Department of Health and Human Services. «Living Organ Donation». Organdonor.gov. [Consulta: October 17, 2017].
* ↑ «Newsletter 2020». International Registry in Organ Donation and Transplantation, December 2020.

## Enllaços externs

* Vull ser donant d'òrgans i teixits
* Donación de órganos. Medline
* NHS Organ Donation (Regne Unit)
* donaciondeorganos.gov (Estats Units)
* Organització Nacional de Trasplantaments (Espanya)