OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Riu Prahova

El Prahova és un riu del sud de Romania, que neix de les muntanyes Bucegi, als Carpats meridionals. És un afluent esquerre de la Ialomița. Desemboca a la Ialomița a Dridu Snagov. El tram superior del riu, aigües amunt de la confluència amb el riu Azuga, de vegades s'anomena Prahovița.
Té una longitud de 193 km, dels quals 6 km es troben al comtat de Brașov, 161 km es troben al comtat de Prahova i els darrers 16 km es troben al comtat de Ialomița.
La conca del Prahova en cobreix 3,738 km² que és al voltant del 75% de l'àrea del comtat de Prahova.

## Ciutats i pobles

Les següents ciutats i pobles estan situats al llarg del riu Prahova, des de la seva font fins a la desembocadura: Predeal, Azuga, Bușteni, Poiana Țapului, Sinaia, Posada, Comarnic, Nistorești, Breaza, Cornu, Poiana Câmpina, Câmpina, Bănești, Corăicoiești, Borăștiaești, Cap Rosu, Novăceşti, Floreşti, Călineşti, Catina, Filipestii de Targ, Nedelea, Ariceştii Rahtivani, Ezeni, Zalhanaua, Stancesti, Piatra, Stejaru, Pisculeşti, Tinosu, Miroslăveşti, Palanca, Independența, Belciug, Gherghița, Hătcărău, Tufani, Malamuc, Răsimnicea, Rădulești, Adâncata, Patru Frați.

## Afluents

Els rius següents són afluents del riu Prahova (des de la font fins a la desembocadura):
* Esquerra: Puriștoaca, Valea Popii, Olăreasa, Pârâul lui Vlad, Ursoaia Mare, Ursoaia Mică, Azuga, Valea Mărului (I), Valea Seacă (I), Valea Fetei, Valea Seacă (II), Valea Măturarului, Zamora, Șipa, Tufa, Valea Cășăriei (I), Valea Rea, Valea Câinelui, Gagu, Valea lui Bogdan, Valea la Nuci, Valea Mărului (II), Valea Surpăturii, Valea Orății, Conciu, Florei, Câmpea, Doftana, Viișoara, Teleajen, Vitman, Cricovul Sărat
* Dreta: JOITA, Râşnoava, Paraul-sec, Valea Brusturilor, Valea Stânei, Valea Grecului, Valea Fabricii, Valea Cerbului, Valea Alba, Paltinu, Valea Jepilor, Valea Seaca 1 Jepilor, Urlatoarea, Valea Babei, Piatra Arsa, Peles, Valea Căşăriei (II), Valea Iancului, Zgarbura, Izvorul Dorului, Valea Largă, Dogăria, Valea Dracului, Valea Măgarului, Valea Seciului, Valea Obielei, Valea Mesteacănului, Valea Beliei, Viroaga, Poienari, Maia

## Referències

* ↑ Prahova, e-calauza.ro
* 1 2 2017 Romanian Statistical Yearbook, p. 13
# Oberriet

Oberriet és un municipi del cantó de Sankt Gallen (Suïssa), situat al districte de Rheintal.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Lubricant sec

Els lubricants secs o lubricants sòlids són materials que tot i que es troben en fase sòlida, són utilitzats per a reduir la fricció entre dues superfícies que llisquen entre si, sense necessitat de comptar amb un medi líquid. Aquest tipus de lubricants, que comprenen materials com ara el grafit, el nitrur de bor hexagonal, el disulfur de molibdè i el disulfur de tungstè són també capaços d'oferir lubricació a temperatures superiors a les que poden operar els líquids i lubricants basats en olis. Aquests materials poden ser utilitzats fins a temperatures de 350 °C en medis oxidants i encara més elevades en mitjans reductors o no-oxidants (el disulfur de molibdè fins a 1.100 °C). Les seves propietats de lubricació s'atribueixen a les seves estructures en formes de làmines a nivell molecular amb forces d'unió febles entre les làmines. Les seves làmines són capaços de lliscar unes sobre altres amb molt petites forces de tracció, la qual cosa els confereix les propietats de baixa fricció.
Els lubricants sòlids més utilitzats són:
* Grafit - Ús en compressors d'aire, indústria alimentària, unions de vies de tren, engranatges oberts, treballs en centres de maquinat de metalls, etc.
* Disulfur de molibdè - Ús en vehicles espacials.
* Nitrur de bor hexagonal - Ús en vehicles espacials. També anomenat "grafit blanc".

## Referències

* ↑ Lavrakas, Vasilis «Llibres de Text: Columna de Convidat. XII: Les propietats lubricants del grafit». Journal of Chemical Education, 34, 1957, p. 240. DOI: 10.1021/ed034p240.
* ↑ «ORNL desenvolupa autolubricants recobriment de peces de motor». Arxivat de l'= original el 2010-01-12. [Consulta: 6 juny 2009].
# Niedersachsenstadion

L'estadi Niedersachsenstadion és un estadi de futbol situat a la ciutat de Hannover, capital de l'estat federal alemany de Baixa Saxònia. És la seu habitual del Hannover SV 96 club de la Bundeslliga alemanya.

## Història

Construït entre 1952 i 1954 amb el nom de Niedersachsenstadion (en català: "Estadi de Baixa Saxònia"), va ser seu de l'Eurocopa 1988, de la Copa del Món de Futbol 1974, la Copa Confederacions 2005 i la Copa del Món de Futbol 2006.
Per raons de patrocini ha rebut les denominacions AWD-Arena (2002 a 2013, després del finançament que va obtenir del banc alemany Allgemeine WirtschaftsDienst (AWD) per a la seva remodelació), HDI-Arena (2013 a 2022) i Heinz von Heiden-Arena (2022-avui). Els treballs de remodelació van començar al març de 2003 amb l'enderrocament de la tribuna nord.
Durant el desenvolupament de la Copa del Món de Futbol 2006 passà a anomenar-se Estadi de la Copa del Món de la FIFA de Hannover (en alemany: FIFA WM-Stadion Hannover), ja que la FIFA no permet cap mena de publicitat en el nom dels estadis. També durant aquest torneig la capacitat de l'estadi va ser reduïda a 44.652 espectadors per motius de seguretat.

## Referències

* ↑ «World Cup 1974». rsssf.com. [Consulta: 1r febrer 2022].
* ↑ «Das Stadion am Maschsee heißt ab dem 1. Juli Heinz-von-Heiden-Arena» (en alemany). Sportbuzzer, 20-01-2022. Arxivat de l'original el 24 de maig 2022.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del AWD-Arena (alemany)
# C2

C2 té els següents significats:
* Màxim nivell en un idioma segons el Marc europeu comú de referència per a les llengües
* Antic nom de la colina
* Nom alternatiu de l'estrella 88 Aquarii
* Citroën C2
* C2 o certificat de nivell superior de català
* Segona vèrtebra cervical o axis
Viccionari
# Riu Platte Nord

El riu Platte Nord o riu San Lorenzo (anglès: North Platte River) és un riu del mitjà oest dels Estats Units, és una de les fonts del riu Platte, al seu torn afluent del riu Missouri, que discorre pel vessant oriental de les muntanyes Rocoses i la part central de les Great Plains. Fa aproximadament 1.152 km de longitud, però considerant el sistema conjunt Platte/Platte Nord té una llargada de 1.651 km, que el situen entre els 15 rius més llargs dels Estats Units. Neix a 2.456 m d'altitud i desemboca a 842 m d'altitud. La seva conca fa 80.030 km² i el seu cabal és 38 m³ per segon.
Discorre pels estats de Colorado, Wyoming i Nebraska.
Els seus afluents principals són: el Laramie (348 km), Medicine Bow (314 km) i Sweetwater (241 km)

## Notes

* ↑ http://books.google.cat/books?id=hS0QAAAAIAAJ&q=r%C3%ADo+san+lorenzo+colorado+(platte)&dq=r%C3%ADo+san+lorenzo+colorado+(platte)&hl=ca&ei=cdUxTuDOH8Gf-wbvyfz3DA&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=7&ved=0CEMQ6AEwBg
* ↑ http://books.google.cat/books?id=EQEXAQAAMAAJ&q=r%C3%ADo+san+lorenzo+colorado+(platte)&dq=r%C3%ADo+san+lorenzo+colorado+(platte)&hl=ca&ei=cdUxTuDOH8Gf-wbvyfz3DA&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CCoQ6AEwAA
* ↑ http://books.google.cat/books?id=Vz0LAAAAYAAJ&q=r%C3%ADo+san+lorenzo+colorado+(platte)&dq=r%C3%ADo+san+lorenzo+colorado+(platte)&hl=ca&ei=ANYxTo62A4us-ga3ye2QDQ&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=3&ved=0CDAQ6AEwAjgK
* ↑ U.S. Geological Survey. National Hydrography Dataset high-resolution flowline data. The National Map Arxivat 2012-03-29 a Wayback Machine., accessed March 21, 2011
* ↑ «Boundary Descriptions and Names of Regions, Subregions, Accounting Units and Cataloging Units». U.S. Geological Survey. [Consulta: 27 febrer 2011].
* ↑ «USGS Gage #06686000 on the North Platte River at Lisco, NE». National Water Information System. U.S. Geological Survey, 1916-1998. [Consulta: 27 febrer 2011].

## Enllaços externs

* Bureau of Land Management: North Platte River Arxivat 2004-02-08 a Wayback Machine.
* Overland Trail: North Platte Crossing Arxivat 2013-04-11 a Wayback Machine.
* Church of Latter Day Saints: North Platte River on the Mormon Trail
# Jean Barbier

Jean Barbier, també conegut com a Ganich, Haurmaite o Nehor (Sant Joan de Peu de Port, Baixa Navarra, 9 de juliol de 1875 - Senpere, Lapurdi, 31 d'octubre de 1931) fou un sacerdot, professor i escriptor basc en euskera.
Format a Hasparren, Larresoro i Baiona, el 1897 obté el primer premi en el certamen literari de Sara (Lapurdi). L'any 1898, després d'acabar els seus estudis, s'ordena sacerdot, i en anys successius guanya premis als certàmens d'Hendaia, Urruña i Buenos Aires. El 1900 es doctora en teologia a l'Institut Catòlic de Tolosa (ICT). Posteriorment, és nomenat professor del Seminari de Larresoro i vicari de la Catedral de Baiona. A partir de 1908 les seves publicacions literàries en basc són cada vegada més nombroses: Gure amaxo; Nere kantuak (1910), i Mestressa Birjiña Lurden (1920). El 1913 és nomenat rector de Senpere (Lapurdi) i el 1921 funda amb altres amics, a casa seva, la revista "Gure Herria". És autor de les obres teatrals Sorgiñak, Zubietako Debrua, Kauserak eta Kruchpetak, Gauden Eskualdun, publicats a "Gure Herria" entre 1921 i 1926. El 1924 publicà a Baiona Suspazter chokoan, un recull de 25 contes, un poema i cinc obres de teatre. Altres obres seves són la novel·la Piarres (1926-1929), Légendes du Pays Basque d'aprés la tradition, en francès, i èuscar el 1931. També és seu l'estudi "El poeta Charles Bécas". Gran part de la seva prolífica producció es troba a la revista "Gure Herria".

## Referències

* ↑ Estornés Lasa, Bernardo «Barbier, Jean». Auñamendi Eusko Entziklopedia [Consulta: 26 juny 2022].
* ↑ Zuloaga, Eneko. «Jean Barbier (1875-1931)». A: Egile nafarren euskal literaturaren antologia. Iruña / Pamplona: Govern de Navarra, Departament de Cultura, Esports i Joventut, Institució Príncep de Viana-Direcció General de Cultura, 2018, pàgs. 67-89. ISBN 978-84-235-3497-5 [Consulta: 26 juny 2022].
* ↑ «Jean Barbier». Euskal Kultur Erakundea - Institut Culturel Basque [Consulta: 26 juny 2022].
# Isidor II

Isidor II Xantopoulos (en grec Ἰσίδωρος Β' Ξανθόπουλος) va ser patriarca de Constantinoble des de l'any 1456, quan el seu antecessor Gennadi II de Constantinoble va dimitir, fins al 31 de març de 1462, quan va morir.
La seva elecció es va fer quan ja els otomans ocupaven Constantinoble, amb el vist i plau del soldà Mehmet II, que va fer els regals habituals.
No es coneixen els detalls del seu mandat, excepte una carta dirigida als cristians ortodoxos de Venècia.

## Referències

* ↑ «Ἰσίδωρος Β'» (en grec). Ecumenical Patriarchate of Constantinople. [Consulta: 23 juliol 2023].
# Nesset

Nesset és un municipi situat al comtat de Møre og Romsdal, Noruega. Té 2.970 habitants (2016) i té una superfície de 1.046,07 km². El centre administratiu del municipi és el poble d'Eidsvåg.

## Referències

* ↑ «Població l'1 de gener de 2016. Tot el país, comtats i municipis» (en anglès). Oficina Central d'Estadístiques de Noruega. [Consulta: 13 maig 2016].

## Enllaços externs

* Nesset - Lloc web oficial
# Kuru (desambiguació)

«Kuru» té aquests significats:
* Kuru, malaltia
* Kuru (mitologia), Déu suprem dels meiteis de Manipur, emprat també pels Kukis, Paites, Hmars, Naga-Zou, Tangkhul i Chirus
* Regne de Kuru, un dels grans regnes indoaris del segle VI aC (mahajanapades)
* Kuru (rei), personatge mitològic hindú, ancestral rei de la tribu indoaria dels kurus
* Kuru (esport), esport de Bhutan
* Riu Kuru, riu del Sudan del Sud
* Kuru (Finlàndia), municipalitat finlandesa
# Jean Bardou

Jean Bardou, nascut el 6 de nivós de l'any VIII (Illa (Rosselló), 27 de desembre de 1799) i mort l'11 de novembre de 1852 a Perpinyà, va ser un empresari industrial nord-català del segle xix.

## Biografia

Jean Bardou va néixer el 1799 a Illa (Rosselló). Ell seu pare Jacques Bardou (1769-1834) era boter i originari d'Arieja. La seva mare, Marie Raspaut (?-1825), era originària d'Illa. Fins al 1834 era forner a Illa. Mentre que el seu fill, Joseph Bardou treballava a una factoria de barrets a Bourg-Madame, va observar la fàbrica de paper de fumar a la Seu d'Urgell i a Puigcerdà, a l'altre costat de la frontera franco-espanyola, i comprèn que aquesta activitat es podria desenvolupar a França. Llavors Jean Bardou s'associa amb el seu fill i el 1849 inventa una patent per un paper de cigar anomenat "paper JOB" (les seves inicials, JB, són separades per una estrella, després per un escut que representa la ciutat de Perpinyà i finalment per un rombe, més tard es converteix en una «O»).
L'any 1849 marca l'obertura d'un primer taller de fabricació a Perpinyà.
Bardou va morir el 1852, a l'edat de 53 anys. A falta de testament a la seva mort, és el seu altre fill Pierre qui hereta el "paper JOB" i farà que aquesta empresa sigui una de les més importants de la Catalunya del Nord i un gran èxit familiar. Joseph haurà de crear la seva pròpia empresa, el papier Bardou, que també coneixerà un gran èxit.
El seu altre fill, Joseph, un fabricant de gorres, es basa en la invenció del seu pare per crear una fàbrica a Angulema.

## Notes

* 1 2 3 4 «St-Girons. Aux origines du papier Job» (en francès). ladepeche.fr, 2009 [Consulta: 30 setembre 2017].
* ↑ Histoire de la société JOB - Sept Deniers

## Bibliografia

* Nicolas Marty, {{{nom}}}. «Bardou (Jean)». A: Nouveau Dictionnaire de biographies roussillonnaises 1789-2011. 1 Pouvoirs et société. Perpignan: Publications de l'olivier, 2011, p. 699. ISBN 9782908866414. .
# Vauxhall Astra

Astra és un nom de model que s'ha utilitzat per Vauxhall, la filial britànica d'Adam Opel AG, en la seua gamma de cotxes familiars petits des de 1979. Per a les dues primeres generacions, la placa d'identificació s'aplica a les versions a la dreta de l'Opel Kadett per al seu ús al Regne Unit. Des de 1991, Opel ha utilitzat la placa d'identificació de l'Astra en la seua plataforma B/C. La divisió Saturn de General Motors als EUA també ha oferit l'Astra com a importació captiva des de finals de 2007 fins que el Saturn es va suspendre després de la fallida de GM de 2010.

## Referències

* ↑ http://media.opel.com/media/intl/en/opel/company.html
# Hulk Hogan

Terrence Gene "Terry" Bollea (nascut l'11 d'agost de 1953 a Augusta, Geòrgia) és un lluitador professional llegendari i actor estatunidenc més conegut al ring com Hulk Hogan o Hollywood Hogan que fins al juliol de 2015 va treballar per a la World Wrestling Entertainment (WWE). Hogan va gaudir de gran popularitat en els anys 80s i 90s amb el seu personatge de l'all-American Hulk Hogan a la World Wrestling Federation (WWF, ara WWE) i com "Hollywood" Hulk Hogan, el líder del nWo, a World Championship Wrestling (WCW). Una estrella dels esdeveniments estel·lars de les dues organitzacions, Hogan va tancar els respectius esdeveniments anuals principals de WWF i WCW, WrestleMania i Starrcade, en múltiples ocasions. Va ser introduït al Saló de la Fama de la WWE el 2005 (el 2015 va ser expulsat de la WWE per comentaris racistes però encara segueix en el saló de la fama). Va signar per a Total Nonstop Action Wrestling (TNA), on va treballar des de 2010 fins a 2013 i on va ser gerent General.
Entre els seus èxits es destaquen 12 regnats com a campió mundial en haver estat 6 vegades Campió de la WWF, (una vegada com a Campió Indiscutit) i 6 vegades Campió de la WCW. També va ser un cop Campió Mundial en Parelles de la WWE al costat d'Edge.
Hogan va ser guanyador del Royal Rumble en 1990 i 1991, fent-ho el primer home a guanyar dos consecutives Royal Rumbles. Al juliol de 2015, Hogan va ser acomiadat i vetat per la WWE arran d'un incident que va coincidir amb un sex tapi filtrat on es va sentir el lluitador utilitzar epítets racistes.

## Vegeu també

* Belzer v. Bollea

## Enllaços externs

* Perfil al WWE Hall of Fame (anglès)
# Luci Corneli Lèntul (cònsol 130 aC)

Luci Corneli Lèntul (en llatí: Lucius Cornelius Lentulus) va ser un militar i magistrat romà del segle ii aC que va ser cònsol l'any 130 aC. Formava part dels Lèntuls, una branca de la gens Cornèlia, família d'origen patrici.
L'existència d'aquest personatge es coneix de manera indirecta. Als Fastos Capitolins, com a cònsols d'aquest any figuren Marc Perpenna i Gai Claudi Pulcre, però es pot entreveure un tercer personatge amb el prenom de Luci, que no correspon a cap dels dos anteriors, però sí al Lèntul que apareix a la Cronografia del 354 com a cònsol aquest mateix any. Hom dedueix que va morir durant el seu consolat i el va substituir Claudi.
No se'n coneix la filiació, cosa que complica la identificació amb altres personatges. D'entrada, es podria correspondre amb el legat a Macedònia el 168 aC; amb el magistrat (pretor?) que el 140 aC va proposar de portar aigua al Capitoli amb un aqüeducte; i amb el pretor a Sicília el 137 aC. En cas d'identificar-se amb el qüestor del qual s'ha trobat una inscripció a Delos, seria fill de Servi, probablement Servi Corneli Lèntul, pretor el 169 aC; però la identificació està lluny de ser confirmada i acceptada per tots els estudiosos, atès que la inscripció podria ser del segle i aC.

## Referències

* ↑ «Cornelius 192». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
* ↑ Roldán Hervás, José Manuel. La república romana. Madrid: Cátedra, 1987, p. 743. ISBN 9788437603070.
* ↑ «Cornelius 190». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
* ↑ «Cornelius 191». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
* ↑ «Cornelius 172». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
* ↑ Prag, Jonathan R. W. «Roman magistrates in Sicily, 227-49». La Sicile de Cicéron : lecture des Verrines. Actes du colloque de Paris (19-20 mai 2006) p. 248. Institut des Sciences et Techniques de l'Antiquité. [Consulta: 1r novembre 2023].
* ↑ «Cornelius 193». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
# Ness City

Ness City és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 1.534 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ness City tenia 1.534 habitants, 684 habitatges, i 424 famílies. La densitat de població era de 575 habitants/km².
Dels 684 habitatges en un 25,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55% hi vivien parelles casades, en un 4,7% dones solteres, i en un 38% no eren unitats familiars. En el 36% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,17 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,4% tenia menys de 18 anys, un 5% entre 18 i 24, un 24,6% entre 25 i 44, un 22,2% de 45 a 60 i un 25,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.068 $ i la renda mediana per família de 42.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.992 $ mentre que les dones 18.553 $. La renda per capita de la població era de 18.481 $. Entorn del 5,1% de les famílies i el 7,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ness City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ness City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cadira de graons

Una cadira de graons, també anomenada cadira d'escala, cadira de biblioteca, cadira convertible o cadira Franklin, és un moble que es plega per convertir-se en una cadira o en un petit conjunt de graons o escales. Construir-ne un (generalment a l'estil de tall lateral-diagonal) és un projecte de bricolatge popular.

## Història

De vegades es diu que aquestes cadires van ser dissenyades per Benjamin Franklin. El propi Franklin va voler seure en una cadira que va dissenyar per a la seva pròpia biblioteca. Aquest disseny era comú a la dècada de 1700, però es va recuperar a la dècada de 1990. El seu disseny de vegades s'atribueix a Thomas Jefferson, per aquest motiu també es pot anomenar cadira Jefferson.

## Descripció

Aquesta cadira es plega d'una manera lleugerament diferent de les cadires plegables de tall diagonal i lateral; el seient gira cap amunt, recolzant-se contra el respatller reclinat de la cadira i formant tres graons; un anteriorment amagat sota i paral·lel al seient, i dos enganxats verticalment al llarg de la vora davantera i la línia mitjana del seient.
Una forma variant té una tercera posició, en què la part posterior de la cadira es converteix en una taula de planxar. Llavors es coneix com cadira tres en una o cadira de solter. S'ha descrit com a apte per a apartaments petits.

## Vegeu també

* Banc de monjo
* Cadira plegable
* Escala amb plataforma

## Referències

* ↑ Barrett, Neal. «How to Build a Step Stool: Simple DIY Woodworking Project». Popular Mechanics, 12-10-2007.
* ↑ Marshall, Chris. «Project Plan | Convertible Step Stool Chair | Woodworking». Woodworker's journal, 08-09-2014. (PDF with plans
* ↑ Scott. «DIY Ladder Chair - A Modern Twist on an American Classic». Remodelaholic, 09-12-2017.
* 1 2 «Bachelor, Jefferson, Folding, Ironing Board, Step Stool, Chair». www.cottagecraftworks.com.
* ↑ «Library chair with folding steps». www.benfranklin300.org. The Benjamin Franklin Tercentenary (Exhibition), 1760–1780.
* ↑ «14-1302. - Bachelors Chair Woodworking Plan». Woodworker's journal, 22-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-01-22.
* ↑ Rohrlich, Marianne. «Currents; CONTRAPTION -- Step Right This Way (Or That Way)». The New York Times, 04-06-1998.
* ↑ «Ironing Board Step Stool | Collectors' Concerns | Kovels Komments». www.kovels.com.

## Bibliografia

* Blandford, Percy W. Constructing tables and chairs— with 55 projects. illustrated. Tab Books, 1982, p. 132. ISBN 978-0-8306-1424-0.
* Carney, Clive. Furnishing art and practice. Oxford University Press, 1950, p. 97.
* Pearson, Lu Emily Hess. Elizabethans at Home. Stanford University Press, 1985, p. 39. ISBN 978-0-8047-0494-6.
* Strickland, Calton «The Early American Hutch Table». Popular Mechanics. Hearst Magazines, 99, 01-03-1953, pàg. 165–167. ISSN: 0032-4558.