OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Castell de les Illes

El Castell, o Castellot, de les Illes, és una fortificació medieval d'estil romànic del poble de les Illes, pertanyent actualment al terme comunal de Morellàs i les Illes, a la comarca del Vallespir, Catalunya del Nord.
Està situat al costat mateix de l'església de Santa Maria de les Illes, o la Mare de Déu del Remei, en el vessant del turó anomenat Puig de l'Església, al nord del poble de les Illes.

## Història

No hi ha a penes documentació sobre aquest castell, que va ser seu d'una senyoria de la qual es té notícia des del segle xii. Fou infeudada el 1359 a Ponç d'Avinyó, pertanyent a un llinatge empordanès que tenia moltes possessions a la Catalunya del Nord. Als segles xiv i xv passà a mans dels Darnius, també empordanesos amb presència al Rosselló i al Vallespir. Al segle xvi passà, per successius matrimonis als d'Ardena, fins que a començaments del XVII Josep d'Ardena i de Sabastida, baró de Darnius i senyor de les Illes, es posà al servei del rei Lluís XIII de França, oposant-se a Felip IV de Castella en la Guerra dels Segadors; com a recompensa, el rei francès el premià amb el títol de Comte de les Illes. Els seus descendents, que passaren a cognominar-se de Taverner, conservaren el títol fins a la Revolució Francesa.

## La fortificació

El recinte fortificat de les Illes, més tardà que l'església de Santa Maria, hi fou afegit a l'absis i, alhora, l'església era sobrealçada per a integrar-se en el conjunt fortificat. Una part d'aquesta fortificació fou destruïda quan, el segle xvii, fou construïda la sagristia sud de l'església. Es tractava d'un edifici rectangular, allargat, orientat de nord a sud. Els murs de ponent i septentrional es conserven fins a una alçada de 3 metres, mentre que la resta es conserva en enderrocs tapats en bona part per la vegetació. A l'interior es pot apreciar l'arrencada de la volta que cobria el bastiment. L'aparell és rústic, fet de blocs de granit escantonats lligats amb morter, amb pedres més grosses i regulars a les cantoneres, datable al segle xiii. S'hi conserven algunes sageteres.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «96 - Morellàs i les Illes». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatébia-Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Gavín, Josep M. «Vall 33. Santa Maria de les Illes». A: Capcir - Cerdanya - Conflent - Vallespir - Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies, 3**). ISBN 84-85180-13-5.
* Ponsich, Pere. «Morellàs i les Illes: Fortificació de les Illes». A: El Vallespir. El Capcir. El Donasà. La Fenolleda. El Perapertusès. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1996 (Catalunya romànica, XXV). ISBN 84-412-2514-1.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Morellàs i les Illes». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Referències

* ↑ El Castell de les Illes en els ortofotomapes de l'IGN
# Palm Beach Gardens

Palm Beach Gardens és una població dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2009 tenia 49.868 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Palm Beach Gardens tenia 35.058 habitants, 15.599 habitatges, i 10.217 famílies. La densitat de població era de 243,1 habitants/km².
Dels 15.599 habitatges en un 23,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,8% hi vivien parelles casades, en un 8,9% dones solteres, i en un 34,5% no eren unitats familiars. En el 27,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,23 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,7.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,7% tenia menys de 18 anys, un 5,1% entre 18 i 24, un 26,3% entre 25 i 44, un 28,9% de 45 a 60 i un 21,1% 65 anys o més.
L'edat mitjana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,4 homes.
La renda mitjana per habitatge era de 59.776 $ i la renda mitjana per família de 74.548 $. Els homes tenien una renda mitjana de 50.045 $ mentre que les dones 33.221 $. La renda per capita de la població era de 42.975 $. Entorn del 3,5% de les famílies i el 5,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Palm Beach Gardens». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Palm Beach Gardens». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Palm Bay

Palm Bay és una població dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens de l'1 de juliol de 2008 tenia 100.786 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Palm Bay tenia 79.413 habitants, 30.336 habitatges, i 21.781 famílies. La densitat de població era de 481,7 habitants/km².
Dels 30.336 habitatges en un 34% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55% hi vivien parelles casades, en un 12,2% dones solteres, i en un 28,2% no eren unitats familiars. En el 21,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,6 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,03.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,5% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 29,6% entre 25 i 44, un 21,5% de 45 a 60 i un 14,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.508 $ i la renda mediana per família de 41.636 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.060 $ mentre que les dones 22.203 $. La renda per capita de la població era de 16.992 $. Entorn del 7,1% de les famílies i el 9,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Palm Bay». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Palm Bay». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Catena Yuri

La Catena Yuri es una estructura geològica de tipus catena de la superfície de la Lluna situada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 24.47 ° de latitud N i -30.34 ° de longitud E. Fa un diàmetre de 4.52 km. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 1976 i pren el nom d'un antropònim rus.

## Referències

* ↑ "Catena Yuri". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)

## Altres referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.
# Pas de la Boixoga

El Pas de la Boixoga és una collada amb el pas a 498 metres d'altitud. És al municipi de Castell de Mur (Pallars Jussà), dins de l'antic municipi de Guàrdia de Tremp, prop del poble de Cellers. És en el tram més engorjat del barranc del Bosc, a ponent del Pas de l'Arbocera i a llevant del Corral d'Agustí, a l'extrem de ponent del Clot de les Arboceres.

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya
# PYR

PYR té els següents significats:
* Piruvat (del seu nom en anglès Pyruvate), metabòlit clau en diverses vies metabòliques
* Piridina (del seu nom en anglès Pyridine), compost aromàtic insaturat cíclic hexagonal de cinc àtoms de carboni i un de nitrogen
* Piridoxina (del seu nom en anglès Pyridoxine), forma de la vitamina B6 que participa en el metabolisme del nitrogen i de l'àcid linoleic
* Pyr1, inhibidor enzimàtic considerat com a nova alternativa pel tractament del càncer
* pyr també és l'abreviatura del múscul piramidal de l'abdomen (del seu nom en llatí pyramidalis), múscul ubicat a la part inferior de l'abdomen
# Pasinogna

Pasinogna (també conegut com a Pasinog-na i Passinogna) és un despoblat localitzat al comtat de San Bernardino, a Califòrnia. Aquest despoblat fou una entitat de població del poble tongva-gabrielino, un poble amerindi.

## Referències

* ↑ (anglès) «GNIS Detail - Pasinogna (historical)». Geographic Names Information System. [Consulta: 27/10/2012.]
* ↑ (anglès) Hodge (1911), pàgina 480.

## Vegeu també

* Tongva
* Llista d'entitats de població del comtat de San Bernardino

## Bibliografia

* Hodge, Frederick Webb. Handbook of American Indians North of Mexico. Washington DC: Smithsonian Institution, 1911. ISBN 1174016183.
# Pasir

Pasir fou un sultanat del sud-est de Borneo, moderna província de Kalimantan Timur (Indonèsia) format per la conca del Pasir (o Kendilo) entre la frontera amb el sultanat de Kutei i cap al sud-est (pel massís de Beratos i fins a l'estret de Makassar. La capital era Pasir (residència del sultà) i l'única ciutat a destacar era Tanah Grogot, a la desembocadura del riu, on el 1901 es va instal·lar un funcionari neerlandès. El 1930 la població era de 17.000 persones en gran part dayaks (uns 9.000, dels que uns 4.000 eren musulmans i la resta animistes), banjaresos (1.200) i buginesos de les Cèlebes (5.000), i un poble pescador a la costa coneguts com els bajos, que construeixen les seves cases a la mar sobre pal de fusta.
El govern del sultà era absolut i despòtic. Al costat del sultà exercien el poder el príncep hereu i un consell de cinc notables que eren consultats pel sultà en casos greus (el consell era a més la cort de justícia del país). Els notables i membres de la família reial tenien parts del territori com a feus privats. El 1844 el sultà signar un acord amb la Companyia Holandesa de les Índies Orientals; el 1900 els holandesos li van reconèixer un subsidi, cobrament de drets de duana, monopoli de l'opi i monopoli de la sal; el 1908 es va establir formalment el protectorat; els beneficis anaven en dos terços al sultà i un terç als notables. A més el sultà cobrava als seus súbdits alguns impostos (contribució personal dels homes, 1/10 de la collita d'arròs i productes de la jungla, 2 nous de coco per arbre, i serveis militars). A l'inici del segle xx encara existia l'esclavatge, però els esclaus vivien a la societat dayak participant en els esdeveniments igual que els homes lliures, i podien tenir propietats; podien ser comprats mitjançant pagaments de deutes, però no venuts; els esclaus vestien igual que la resta de la població.
L'islam, segons la tradició fou introduït per l'àrab Said que es va casar amb la filla d'un príncep regnant. No obstant els conceptes pagans van predominar i van subsistir en gran part i en l'altra van influir sobre els islamitzats.

## Referències

* Enciclopèdia de l'Islam, VIII, 291 i 292.
# Pasipides

Pasipides (en llatí Pasippidas en grec antic Πασιππίδας) fou un militar espartà.
Després de la batalla de Cízic l'any 410 aC va rebre l'encàrrec de recollir els vaixells de les ciutats aliades; quan l'illa de Tasos es va revoltar contra Esparta, va ser acusat de tolerar la revolta per suborn del sàtrapa Tisafernes, i va ser desterrat, però per poc temps, ja que el 408 aC ja apareix al front de l'ambaixada enviada per Esparta a Pèrsia per contrarestar l'ambaixada atenenca; els espartans només van arribar fins a Gòrdion a Frígia, ja que a la primavera del 407 aC quan anaven a continuar es van trobar amb una altra ambaixada espartana que tornava i que ja havia obtingut els objectius proposats, segons explica Xenofont.

## Referències

* ↑ Pasippidas a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 133
# París-Roubaix 1913

La París-Roubaix 1913 fou la 18a edició de la París-Roubaix. La cursa es disputà el 23 de març de 1913 i fou guanyada pel luxemburguès François Faber. Aquesta és fins avui dia l'única victòria luxemburguesa en aquesta clàssica.

## Classificació final

| | Ciclista | Equip |
| 1 | François Faber | Peugeot-Wolber |
| 2 | Charles Deruyter | Peugeot-Wolber |
| 3 | Charles Crupelandt | La Française |
| 4 | Louis Mottiat | Alcyon |
| 5 | Louis Luguet | Automoto |
| 6 | Joseph van Daele | JB Louvet |
| 7 | Jules Masselis | Alcyon |
| 8 | Georges Passerieu | Automoto |
| 9 | Auguste Benoit | La Française |
| 10 | André Blaise | Alcyon |

## Enllaços externs

* Web oficial
* Resultats de l'edició de 1913 a les-sports.info
* Resultats de l'edició de 1913 a cyclebase.nl
# París-Roubaix 1924

La París-Roubaix 1924 fou la 25a edició de la París-Roubaix. La cursa es disputà el 6 d'abril de 1924 i fou guanyada pel belga Jules van Hevel. Es desconeix la posició exacta dels 23 ciclistes que finalitzaren la cursa a partir de la setena posició.

## Classificació final

| | Ciclista | Equip |
| 1 | Jules van Hevel | Wonder |
| 2 | Maurice Ville | - |
| 3 | Félix Sellier | Alcyon-Dunlop |
| 4 | Nicolas Frantz | Alcyon - Dunlop |
| 5 | Henri Pélissier | Automoto |
| 6 | Robert Gerbaud | - |
| 7 | Gaston Degy | Griffon |

## Enllaços externs

* Web oficial
* Resultats de l'edició de 1924 a les-sports.info
* Resultats de l'edició de 1924 Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a cyclebase.nl
# Cenlle

Cenlle és un municipi de la Província d'Ourense a Galícia. Pertany a la Comarca do Ribeiro.
Evolució demogràfica :
| 1900 | 1930 | 1950 | 1981 | 2004 |
| 4.047 | 5.115 | 5.334 | 2.342 | 1.575 |
| Fonts: INE i IGE (Els criteris de registre censal variaren i les dades de l'INE i de l'IGE poden no coincidir.) |||||

## Parròquies

* A Barca de Barbantes (Santo Antonio)
* Cenlle (Santa María)
* Esposende (Santa Mariña)
* Laias (Santa Baia)
* Osmo (San Miguel)
* A Pena (San Lourenzo)
* Razamonde (Santa María)
* Sadurnín (San Xoán)
* Trasariz (Santiago)
* Vilar de Rei (San Miguel)

## Persones de Cenlle

* Clodio González Pérez
* Eulogio Gómez Franqueira
* Xosé Lois González Vázquez, creador de Carrabouxo
* Rodrigo Cortés Giráldez, director, actor, productor i guionista
# Pas del Llop (Castissent)

El Pas del Llop és un pas de muntanya de 672,6 m al límit dels termes municipals de Sant Esteve de la Sarga i de Tremp, dins de l'antic terme de Fígols de Tremp, al Pallars Jussà.
Està situat al sud-est del poble de Castissent, a llevant del Molar de Mont-rebei, enlairat a la dreta del barranc Gros.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Palol (Torroella de Fluvià)

Palol, o Palol de Fluvià, és un nucli de població del municipi alt-empordanès de Torroella de Fluvià. Està constituït essencialment per una gran finca, el Mas Palol, amb diverses edificacions auxiliars. En el cens del 2001 tenia 16 habitants. Està situat a dos quilòmetres a l'oest de Torroella i davant de Vila-robau, del que el separa el Fluvià; algun cop també se l'esmenta per Palol de Vila-robau.
El topònim sembla acreditar una ocupació humana que es remuntaria a l'època romana o en un període poc posterior (Palol deriva de palatiowlu, "palauet").
Palol s'aixeca sobre les restes de l'antiga església romànica de Sant Genís de Palol, documentada ja al 947. Aquesta, possessió en altre temps del monestir de sant Pere de Rodes, esdevingué església parroquial, funció que conservà fins a finals del segle xvi o començaments del XVII. Sobre les restes del temple s'hi bastí entre el final del XIX i inicis del XX el conjunt d'edificacions que formen el mas Palol, que intercala en els seus elements restes de construccions del segle xvi així com restes dels murs i de la nau de l'antic temple.
Té anomenada local la font de Palol.
| « | I diré de Palol de medievals centúries l'aplec pel sant patró amb rústiques cantúries d'uns goigs mig catalans, encara mig llatins... | » |
| — Carles Fages de Climent, Oda a Palol |||

## Referències

* ↑ «l'Alt Empordà».

## Enllaços externs

* Palol a la plana de l'ajuntament de Torroella Arxivat 2010-06-15 a Wayback Machine.
* Fotografia del mas Palol a Fototeca.cat
# Chandna

El Chandna o Chandana és un riu de Bangladesh derivació del Padma. Neix a Dahuka prop de Pannsha al districte de Rajhbari. Corre primer 30 km fins a Kalukali i després 20 més fins a desaiguar al Barasia a Arkandi i agafa el nom de Chandana-Arkandi o Chandana-Barasia. Antigament estava connectat al Gorai i al Kumar.

## Referències

Encyclopaedia of India, Pakistan and Bangladesh, Volum 3, per Om Gupta
# Cicurí

Cicurí (en llatí: Cicurinus) va ser un cognomen emprat per dues famílies patrícies de la gens Vetúria. Marc Terenci Varró diu que van obtenir el seu nom per la seva disposició tranquil·la i mansueta (cicur vol dir domesticat). Hi va haver dues branques de la gens que portaren aquest cognomen: els Veturi Gemin Cicurí i els Veturi Cras Cicurí.
Alguns personatges destacats van ser:
* Branca dels gèmins:
** Publi Veturi Gemin Cicurí, cònsol el 499 aC.
*** Gai Veturi Gemin Cicurí, cònsol el 455 aC, fill de l'anterior.
** Tit Veturi Gemin Cicurí, cònsol el 494 aC, germà de Publi.
*** Tit Veturi Gemin Cicurí, cònsol el 462 aC, fill de l'anterior.
* Branca dels Cras, de relació desconeguda amb els anteriors i entre ells:
** Espuri Veturi Cras Cicurí, decemvir romà el 451 aC.
** Espuri Veturi Cras Cicurí, tribú amb potestat consolar el 417 aC.
** Marc Veturi Cras Cicurí, tribú amb potestat consolar el 399 aC.
** Gai Veturi Cras Cicurí, tribú amb potestat consolar el 377 aC i 369 aC.
** Luci Veturi Cras Cicurí, tribú amb potestat consolar el 368 aC i 367 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 747.
# Cine Virrey

El Cine Virrey estava ubicat a la Plaça de Virrei Amat de Barcelona, i completava el conjunt de sales d'exhibició del barri de Santa Eulàlia amb els cinemes Astor i Diamante. Disposava de dos accessos, un de principal per la mateixa plaça, exclusiu per a platea, i un altre des del carrer de la Jota, per a platea i amfiteatre. Tenia una capacitat total de 1441 espectadors, distribuïts en 267 localitats d'amfiteatre i 1164 de platea.
Va entrar en funcionament la darrera setmana del desembre de 1958 amb un programa doble de Duel de titans i Las muchachas de azul. Generalment, acostumaven a projectar pel·lícules de reestrena en sessions dobles, acompanyades del NO-DO. Les pel·lícules que s'hi projectaven normalment formaven part del darrer cicle de reestrenes, després d'haver passat per una primera tanda, i un cop s'havien projectat al Virrey o bé desapareixien de l'escena barcelonina o bé es tornaven a projectar a altres cinemes de barri.
Va continuar amb la seva activitat fins al 1985, quan va haver de tancar les portes de resultes de la crisi generalitzada del sector. Posteriorment, abans de ser enderrocat per construir al solar unes galeries comercials i uns habitatges, encara va acollir alguna actuació esparsa i reunions de l'associació de veïns.

## Referències

* ↑ Bar.cel.ona.uta. «BARCELOFÍLIA: CINE VIRREY (1959-1985)», diumenge, 21 novembre 2010. [Consulta: 3 gener 2018].
* ↑ MUNSÓ CABÚS, Joan. Els cinemes de Barcelona. Barcelona: Proa, 1995.
* ↑ S.A., (ASI) Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals,. «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules > Duel_de_titans». [Consulta: 3 gener 2018].
* ↑ LAHUERTA MELERO, Roberto. Los cines en Nou Barris. Barcelona: Arxiu Històric de Roquetes Nou Barris, 2012.
* ↑ «CINEMA VIRREY (Barcelona)». [Consulta: 3 gener 2018].
# Chanodichthys oxycephalus

Chanodichthys oxycephalus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 60 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al riu Iang-Tsé (Xina).

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Nichols, J.T., 1943. The freshwater fishes of China. Natural history of Central Asia: Volum IX. The American Museum of Natural History, Nova York, Estats Units. 322 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Luo, Y. i Y. Chen, 1998. Cultrinae. p. 112-207. A Chen, Y.-Y. i et al. (Eds). Fauna Sinica. Osteichthyes. Cypriniformes II. Science Press. Beijing. 1-531.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Chanodichthys

Chanodichthys és un gènere de peixos de la família dels ciprínids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Taxonomia

* Chanodichthys abramoides (Dybowski, 1872)
* Chanodichthys flavipinnis (Tirant, 1883)
* Chanodichthys mongolicus (Basilewsky, 1855)
* Chanodichthys oxycephalus (Bleeker, 1871)

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ AQUATAB.NET
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ ITIS (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* uBio (anglès)