# Pucará (fortificació)

Pucará, o pukara, és un terme d'origen quítxua que al·ludeix a una fortificació realitzada pels aborígens de les cultures andines centrals, des de l'actual Equador fins a la Vall central xilena i el nord-oest argentí, tot i que també alguns investigadors en remarquen l'ambigüitat del terme, «perquè s'utilitza per a denominar tant fortaleses, poblats fortificats, assentaments naturals inexpugnables o llocs estratègics que controlen recursos o vies de circulació».

## Pucarás
### l'Argentina

* Pucará de Tilcara, fortalesa omaguaca i posterior llacta (poble) inca situat al Congost d'Humahuaca.
* Pucará de Titiconte, a prop d'Iruya, província de Salta.
* Pucará d'Aconquija, a Catamarca, prop del límit sud-oest de Tucumán.
* Pucará de La Alumbrera, proper a Antofagasta de la Serra en la puna de Catamarca.
* Quilmes, situat a les Valls Calchaquíes, a Tucumán.
* Hualco, a Schaqui, província de La Rioja (Argentina).
* Pucará de Motimo, a prop de la ciutat de Sant Isidre, a Catamarca.
* Pucará d'Angastaco, en la confluència dels rius Calchaquí i Angastaco, a Salta.
* Fort Tacuil, usat pels diaguites durant les guerres calchaquies.
* El Calvari de Fort Quemado, fort inca al Departament de Santa Maria de Catamarca.
* Tamberias de l'Inca, llacta fortificada inca situada a prop a Chilecito.
* Pucará del Pie del Peñón de la Huerta, als voltants de La Huerta, Congost d'Humahuaca.
* Porta de Zenta, fort inca que defensava l'entrada a Humahuaca.
* Pucará de Volcán, fortalesa omaguaca reocupada per l'Imperi inca.
* Pucará de Yacoraite, fort situat a prop a Yacoraite.
* Pucará d'Hornillos, fort situat a prop a Maimará.
* Cucho d'Ocloyas, fortí inca en les iunga de Jujuy.
* Pucará Morado, fort probablement inca situat al nord d'Humahuaca.

### Bolívia

* Fort de Samaipata, edificació preinca, utilitzada pels inques, situada a pocs quilòmetres del poble de Samaipata, en la província de Florida, departament de Santa Cruz.
* El Saire, jaciment arqueològic de Tarija, de possible origen preinca i de probable ús posterior dels inques.
* Cuscotuyo, llacta fortificada inca construïda a la zona fronterera contra els guaranís.
* Pucará de Pasorapa, fortalesa inca situada a prop a Pasorapa.
* Ixiamas, d'origen preinca, fortalesa que va fer de baluard inca en la seua incursió per la selva.
* Las Piedras, de possible origen preinca, fort utilitzat pels inques, marca incursions cap a l'est de la selva.
* Pucará Comisario, fort caranga situat a prop de Nevado Sajama.

### Xile

* Pucará de Betlem, situat a Betlem, a la regió d'Arica i Parinacota.
* Pucará de Saxamar, situat a Saxamar, a la regió d'Arica i Parinacota.
* Pucará de Copaquilla, situat a la comuna de Putre, a la regió d'Arica i Parinacota.
* Pucará de San Lorenzo, situat a la comuna d'Arica, a la regió d'Arica i Parinacota.
* Pucará de Quitor, situat a la comuna de San Pedro de Atacama, regió d'Antofagasta.
* Pucará de Lasana, situat al poble de Lasana, a la regió d'Antofagasta.
* Pucará de Turi, situat a la localitat de Turi, s la regió d'Antofagasta.
* Pucará de Punta Brava, situat a la comuna de Tierra Amarilla, a la regió d'Atacama.
* Pucará del cerro Mauco, a la riba nord del riu Aconcagua, a la regió de Valparaíso.
* Fortalesa inca de Chena, a la rodalia del pujol Chena, a Santiago.
* Pucará de La Compañía, situat a la comuna de Graneros, a la regió d'O'Higgins.
* Pucará del cerro La Muralla, situat a la comuna de San Vicente de Tagua, a la regió d'O'Higgins.
* Pucará de Vilama, a prop a San Pedro de Atacama.
* Pucará El Tártaro, a la vall de l'Aconcagua.

### Equador

* Pucará de Rumicucho, fort inca situat a la parròquia de San Antonio de Pichincha.
* Pucará de Quitoloma, fortalesa inca propera al poble del Quinche, província de Pichincha. És la fortificació millor coneguda del conjunt Pambamarca.
* Churopucará Grande, fortalesa inca a la serra de Cotopaxi.
* Pucará d'Achupallas, fortalesa inca a prop del conjunt Pambamarca.

### Perú

* Puca Pucara, fort cerimonial situat a prop del Cusco.
* Fortalesa d'Acaray, a la vall de Huaura.
* Paramonga, fortalesa chimor i posterior llacta inca a la vall de Fortalesa.
* Tunanmarca, fortalesa huanca a la Vall del Mantaro.
* Pañamarca, fortalesa mochica al sud fronterer de Nepeña.
* Fortalesa de Yaino, fortalesa recuay situada en les altures de Pomabamba.
* Mama-Huallaringa, fort erigit per poblacions costaneres a la vall del Rímac.
* Saltur, fortalesa chimor a la vall del Lambayeque.
* Cerro Guitarra, enorme fortalesa situada a prop de Motupe.
* San Idelfonso, una de les majors fortaleses mochiques en fase final.
* Cerro Chepén, baluard cajamarca en la seua expansió cap a Moche.
* Tantarica, fortalesa chimor a la frontera amb els pobles de Cajamarca.
* Chanquillo, temple fortificat amb muralles concèntriques i torrasses.
* Kiske, fortí situat en un vessant rocós a Nepeña.
* Cerro Bitín, fortalesa situada a l'entrada de la vall de Virú.
* Huaca Choloque, fort wari-mochica.
* Cerro Arena, fortalesa chimor situada en una pampa als afores de Chaparrí.
* Jotoro, fortalesa chimor que dominava la vall de Motupe.
* Fortalesa d'Ancón, fortalesa sobre un turó arenós a Ancón.
* Huancarpon, fortalesa recuay situada a la Vall de Nepeña.
* Fortalesa de Collique, fortalesa i capital colli.
* Cerro Lurigancho, fort de l'època formativa andina, a San Juan de Lurigancho.
* Cuncachuco, fort del període formatiu andí a la vall del Rímac que continuà habitat fins a l'època inca.
* Ungará, fortalesa i presumpta capital huarca situada a la vall de Cañete.
* Tajahuana, extensa fortalesa i presumpta capital paracas.
* Pucarumi, fortalesa de l'Altiplà andí a prop de Nicasio.
* Fortalesa de Trinchera, a prop de Patambuco.
* Mata Castillo, fortí a Ancash.
* Amato, fort de l'Intermedi Primerenc a la vall d'Acarí.
* Osconta, llacta fortificada inca situada a Lucanas.
* Quirihuac, fort chimor a la vall de Moche.
* Cerro Cumbray, fort chimor a prop a Simbal.
* Cerro Colorado, fort situat a l'entrada de la vall de Huaura.
* Fortalesa de Huambacho, fort situat a l'entrada de la Vall de Nepeña.

## Referències

* ↑ Bustos Zúñiga, Camila. «Grupos originarios, patrimonio cultural y turismo indígena en el desierto de Atacama (Chile)». A: Turismo y Patrimonio, entramados narrativos (en espanyol). Tenerife: Asociació Canària d'Antropologia, p. 305. ISBN 978-84-88429-15-5.
* ↑ Imbelloni, José. «Elementos lingüísticos de Oceanía en el Quechua». A: Palavecino, E.. biblio (en espanyol). Buenos Aires: La Esfinge indiana; El Ateneo, 1926, p. 335-349.
* ↑ Ruiz, Marta; Albeck, María Ester «El fenómeno pukara visto desde la puna jujeña (en espanyol)». Estudios Atacameños, 12, 1995-1996, pàg. 83-95.