OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Fisiologia vegetal

En botànica, la fisiologia vegetal és l'estudi del funcionament, o fisiologia, de les plantes. D'una manera més concreta, és l'estudi del funcionament dels òrgans i teixits vegetals de les plantes.
El camp de treball d'aquesta disciplina, estretament relacionada amb la bioquímica i la biologia molecular, és molt divers, i se centra principalment en:
* La nutrició de la planta, en especial l'absorció d'elements minerals i les funcions de síntesi
* La fotosíntesi
* La respiració i transpiració
* L'activitat hormonal
* La fotoperiodicitat i el ritme circadiari
* El creixement i desenvolupament vegetatiu
* La reproducció vegetativa o sexual
Els fenòmens relatius a l'herència constitueixen una part tan important de la fisiologia que ha arribat a formar una disciplina independent, la genètica.
Julius von Sachs va unificar aquests estudis fisiològics fusionant-los com a disciplina. La seva obra Lehrbuch der Botanik va ser considerada durant molt temps com la bíblia de la fisiologia vegetal.

## Bibliografia complementària

* Isely, Duane: "Julius von Sachs" a One Hundred and One Botanists. Iowa State University Press, Ames, pp 216-219, ISBN 0813824982
* Lambers, H. (1998): Plant physiological ecology. Springer-Verlag New York. ISBN 0387983260
* Larcher, W. (2001): Physiological plant ecology. Springer (4ª ed.) ISBN 3540435166
* Salisbury, F. B.; Ross, C. W. (1992): Plant physiology. Wadsworth. - ISBN 0534151620 (llibre de text de fisiologia vegetal)

## Enllaços externs

* Estudis sobre la fisiologia de plantes.
* Base de dades de fisiologia vegetal.
# Veľký Krtíš

Veľký Krtíš és una ciutat d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Banská Bystrica, és capital del districte de Veľký Krtíš.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1245.
# Mas d'en Forcada

El Mas d'en Forcada és un veïnat de la comuna vallespirenca de les Cluses, a la Catalunya del Nord.
És a l'extrem nord-oest del terme comunal, al sud-oest de la carretera D900. És a la zona baixa i plana del terme de les Cluses, a la dreta de la Roma i del Còrrec del Conilló; és al nord-oest del Cortal d'en Calcina i al sud-est de la Falgosa, ja en terme de Morellàs i les Illes.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «41-Les Cluses». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatébia-Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Coromines, Joan. «Les Cluses». A: Onomasticon Cataloniae: Els noms de lloc i noms de persona de totes les terres de llengua catalana. Barcelona: Curial Edicions Catalanes i la Caixa, 1994 (Onomasticon Cataloniae, II A-Be). ISBN 84-7256-889-X.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Les Cluses». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Referències

* ↑ El Mas d'en Forcada en els ortofotomapes de l'IGN
# Portada/article gener 18
## País Valencià

El País Valencià és un país d'Europa i de la Mediterrània situat a l'est de la península Ibèrica. Amb la denominació de Comunitat Valenciana, el 1982 es constitueix com una comunitat autònoma d'Espanya, després d'haver accedit a l'autogovern el 1978 amb el Consell del País Valencià, precursor de l'actual Consell de la Generalitat Valenciana. D'acord amb el seu Estatut d'Autonomia, els seus habitants, el poble valencià, són una nacionalitat històrica. El seu origen històric es remunta al Regne de València, entitat política, jurídica i administrativa fundada el 1239, i amb vigència fins al 1707. S'estén des del riu Sénia fins a Pilar de la Foradada, més enllà de la desembocadura del riu Segura, amb una delimitació terrestre de 834 km de longitud, i 644 km de longitud de costa. A més a més, les illes mediterrànies de Nova Tabarca, i dels Columbrets, així com altres illes menors adjacents, són també d'administració valenciana; també s'estén pel Racó d'Ademús, un enclavament valencià envoltat per municipis aragonesos i manxecs.
# West Sunbury

West Sunbury és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 104 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, West Sunbury tenia 104 habitants, 42 habitatges, i 25 famílies. La densitat de població era de 401,5 habitants per km².
Dels 42 habitatges en un 33,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,6% hi vivien parelles casades, en un 14,3% dones solteres, i en un 38,1% no eren unitats familiars. En el 31% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,48 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,19.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,9% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 27,9% entre 25 i 44, un 22,1% de 45 a 60 i un 15,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 76,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.625$ i la renda mediana per família de 33.750$. Els homes tenien una renda mediana de 27.000$ mentre que les dones 15.750$. La renda per capita de la població era de 12.643$. Entorn del 14,8% de les famílies i el 21,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- West Sunbury». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- West Sunbury». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Flugzeugbau Kiel

Flugzeugbau Kiel GmbH és una empresa alemanya que es dedica a la construcció d'aeronaus. Va ser fundada el 1933 com a part dels programes de rearmament secret coneguts com Schattenwerk-Programms. Per obtindre la qualificació del Ministeri de l'Aire del Tercer Reich (Reichsluftfahrtministerium o RLM) com a constructora d'aeronaus, Flugzeugbau Kiel GmbH va haver de dissenyar i construir un monoplaça, cosa que va donar lloc al Flugzeugbau Kiel Fk 166. No obstant, posteriorment la planta va abandonar els seus propis desenvolupaments i es va convertir en un proveïdor de peces per a la resta de la indústria de l'aviació.
Flugzeugbau Kiel GmbH va ser propietat de Sachsenberg-Werke i després fou assumida per Dornier. Actualment, l'empresa està situada a la ciutat de Kiel, a la regió de Schleswig-Holstein, a Alemanya, i treballa amb diferents clients d'arreu del món. Flugzeugbau Kiel GmbH és una societat limitada de responsabilitat limitada, el que significa que els socis de l'empresa només són responsables dels deutes de l'empresa fins a la quantitat de capital que hagin aportat.

## Referències

* ↑ Nowarra, Heinz J. (Heinz Joachim), 1912-. Die deutsche Luftrüstung 1933-1945. Bernard & Graefe, 1987. ISBN 3-7637-5467-9.
# Alekséievskoie (Baixkíria)

Alekséievskoie (en rus: Алексеевское) és un poble de Baixkíria, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 20 habitants. Pertany al districte d'Arkhànguelskoie.

## Referències

* ↑ Единый электронный справочник муниципальных районов Республики Башкортостан — приложение в формате Excel Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine.
# Guislabert I de Rosselló

* Per a altres significats, vegeu «Guislabert I de Barcelona».
Guislabert I de Rosselló (? - 1013) fou comte de Rosselló (991-1013). Fill de Gausfred I, comte d'Empúries i de Rosselló. A la mort d'aquest, els seus dos fills hertaren per separat els dos comtats, naixent així una dinastia privativa per a cada un d'ells. Mentre Guislabert rebia el Rosselló, el seu germà Hug rebia Empúries. Tot i la separació dels comtats, ambdós comtes van seguir mantenint possessions dis el territori de l'altre, provocant sovint relacions hostils entre els dos germans, així com els seus successors. El 1013, a la mort de Guislabert, el seu germà Hug I d'Empúries va envair el comtat de Rosselló, que no abandonà definitivament fins al 1020. Es casà amb una donzella anomenada Beliarda, amb la qual va tenir:
* Gausfred II de Rosselló (?-1074), comte de Rosselló
* Sunyer de Rosselló (?-1031), bisbe d'Elna
* Berenguer de Rosselló (?-1053), bisbe d'Elna

## Referències

* ↑ d'Abadal i Vinyals, Ramón. Història de Catalunya. Volum 2. Cupsa, 1979, p. 102-103.
# Mas de Juan Edo

El mas de Juan Edo, més conegut amb el topònim en castellà de Masía de Juanedo, és un mas abandonat situat al terme municipal de Lludient, a la comarca de l'Alt Millars. L'any 1940 tenia vuit habitants. Té la particularitat d'haver estat una de les poques masies valencianoparlants que existien a la zona castellanoparlant del País Valencià.
Situada a l'alt del Juncar, s'accedeix al despoblat a través de la carretera CV-193 (Llucena - Argeleta), la qual s'ha deixar al mas del Juncar per tal de prendre una pista de terra que es correspon amb el camí Reial d'Aragó. Entre els masos de la Cellarda i del Bataner naix una altra pista, cap a l'oest, que arriba fins a Juan Edo.
El mas domina el barranc del Manzano, i es troba molt proper al límit municipal de Lludient amb Llucena i amb Argeleta. En el seu àmbit s'hi troben dues cavitats: la cova i la coveta de Juan Edo.

## Referències

* ↑ Dirección General de Estadística. Nomenclátor de las ciudades, villas, lugares, aldeas y demás entidades de población de España (en castellà). Madrid: Barranco, 1940.
* ↑ Chiva, Ismael. «Enclavaments valencianoparlants a l'Alt Millars». Camins en la natura, 01-03-2016. [Consulta: 26 setembre 2016].
* 1 2 «Juan Edo». Institut Cartogràfic Valencià. Arxivat de l'original el 2016-09-27. [Consulta: 26 setembre 2016].
* ↑ Almela, Jesús «Cueva de Juan Edo (Ludiente)». Berig, 01-11-2010, pàg. 18-20.
# Portada/article gener 15
## Revolució Industrial

La Revolució Industrial designa un conjunt de canvis econòmics (capitalisme), socials (ordre burgès) i tecnològics que es van produir inicialment a la Gran Bretanya en la segona meitat del segle xviii. Els avenços tècnics —sobretot la màquina de vapor—, l'explosió demogràfica que s'inicià a partir del 1750 i els canvis que s'aplicaren a l'agricultura menaren a una revolució en l'àmbit de la indústria, que encapçalaren els sectors del tèxtil, el carbó i el ferro.
Hi ha discrepàncies entre els historiadors pel que fa al període que durà la Revolució Industrial.
# Illa Philpots

Philpots és una illa deshabitada de l'Arxipèlag Àrtic Canadenc, que pertany al grup de les Illes de la Reina Elisabet, al territori autònom de Nunavut, Canadà. És la més gran de les illes costaneres de l'illa Devon, de la qual se situa al seu extrem oriental. Es troba a la badia de Baffin, amb Hyde Inlet al nord i el canal de Parry al sud.
A l'illa s'hi troben diferents espècies animals, com el fulmar boreal, el gavinot hiperbori i gavines d'ivori.

## Referències

* ↑ «Devon Island». oceandots.com. Arxivat de l'original el December 23, 2010. [Consulta: 26 juny 2008].
* ↑ Nettleship, D.N. «Seabird Colonies and Distributions». ucalgary.ca. Arxivat de l'original el May 24, 2013. [Consulta: 26 juny 2008].
# Tessennano

Tessennano és un comune (municipi) de la Província de Viterbo, a la regió italiana del Laci, situat a uns 90 km al nord-oest de Roma i a uns 25 km a l'oest de Viterbo.
Tessennano limita amb els municipis següents: Arlena di Castro, Canino, Cellere, Piansano i Tuscània.
L'any 2011 la seva població era de 281 habitants.

## Referències

* ↑ Totes les dades de població: Institut Nacional d'Estadística (Itàlia)(ISTAT).
# Mighty Blackpool FC

El Mighty Blackpool FC és un club de futbol de Sierra Leone de la ciutat de Freetown. Disputa els seus partits a l'Estadi Nacional de Sierra Leone. Vesteix de taronja i negre.

## Història

El club va ser fundat el 1923 amb el nom de Socro United. És el club més antic del país i el que més títols ha guanyat.

## Palmarès

* Lliga de Sierra Leone de futbol:
** 1967, 1974, 1978, 1979, 1988, 1991, 1995, 1996, 1998, 2000, 2001
* Copa de Sierra Leone de futbol:
** 1983, 1988, 1994, 2000

## Jugadors destacats

* Mohamed Kanu
* Michael Tommy
* Kabba Samura
* Alhassan Bangura
* Obi Metzger
* Albert Cole

## Referències

* ↑ «NATIONAL LEAGUE TEAMS». thefarfoot.weebly.com. [Consulta: 9 febrer 2019].
* ↑ «Sierra Leone - List of Champions». RSSSF. [Consulta: 16 agost 2019].
* ↑ «Sierra Leone - List of Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 agost 2019].
# Haradin Bala

Haradin Bala (Drenas, 10 de juny de 1957 - 31 de gener de 2018) va ser un albanès kosovar que fou comandant de l'Exèrcit d'Alliberament de Kosovo (UÇK). Va ser declarat culpable de crims contra la humanitat i violacions dels usos de la guerra pel Tribunal Penal Internacional per a l'antiga Iugoslàvia (ICTY), per la seva responsabilitat al camp de presoners de Lapušnik, i l'assassinat de vuit interns del camp a les muntanyes de Beriša el 25 o 26 de juliol de 1998. El seu judici es va iniciar el 15 de novembre de 2004 i va finalitzar el 30 de novembre de 2005, i va ser condemnat a 13 anys de presó. El 14 de maig de 2008 va ser transferit a França per a seguir complint la seva condemna.

## Referències

* ↑ «Bala Transferred to France to Serve Sentence» (en anglès). ICTY, 15-05-2008. [Consulta: 11 febrer 2010]. PDF

## Enllaços externs

* Documentació sobre el procés a Haradin Bala, Tribunal Penal Internacional per a l'antiga Iugoslàvia (anglès)
# Slidell

Slidell és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2008 tenia 29.087 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Slidell tenia 25.695 habitants, 9.480 habitatges, i 7.157 famílies. La densitat de població era de 841,5 habitants/km².
Dels 9.480 habitatges en un 36% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,4% hi vivien parelles casades, en un 14% dones solteres, i en un 24,5% no eren unitats familiars. En el 20,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,67 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 28,5% entre 25 i 44, un 23,3% de 45 a 60 i un 13,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.856 $ i la renda mediana per família de 48.298 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.211 $ mentre que les dones 26.050 $. La renda per capita de la població era de 19.947 $. Entorn del 9,5% de les famílies i l'11,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Slidell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Slidell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Pisy

Pisy és un municipi francès, situat al departament del Yonne i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 66 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Pisy era de 66 persones. Hi havia 28 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 16 parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 76 habitatges, 32 eren l'habitatge principal de la família, 31 eren segones residències i 13 estaven desocupats. Tots els 74 habitatges eren cases. Dels 32 habitatges principals, 30 estaven ocupats pels seus propietaris i 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 5 en tenien tres, 10 en tenien quatre i 16 en tenien cinc o més. 23 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 11 habitatges hi havia un automòbil i a 15 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Pisy el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 12 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 4 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 8 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 8 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 30 persones, 22 eren actives i 8 eren inactives. De les 22 persones actives 20 estaven ocupades (12 homes i 8 dones) i 2 estaven aturades (1 home i 1 dona). De les 8 persones inactives 5 estaven jubilades i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
L'any 2000 a Pisy hi havia 8 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 501 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Pisy a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Pisy a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Pemfigoide

El pemfigoide és un grup de rares malalties ampul·lars autoimmunitàries de la pell i de les membranes mucoses. Com el seu nom indica, el pemfigoide és similar en aspecte general al pèmfig, però, a diferència del pèmfig, el pemfigoide no presenta acantòlisi, una pèrdua de connexions entre les cèl·lules de la pell.
El pemfigoide és més freqüent que el pèmfig i és una mica més freqüent en dones que en homes. També és més freqüent en persones majors de 70 anys que en persones més joves.

## Classificació
### IgG

Es considera que les formes del pemfigoide són malalties de la pell autoimmunitàries del teixit connectiu. N'hi ha de diversos tipus:
* Pemfigoide gestacional, abans anomenat Herpes gestationis
* Pemfigoide ampul·lar, afecta rarament la boca
* Pemfigoide cicatricial (o pemfigoide de les mucoses), sense afectació cutània
El pemfigoide de les mucoses sol afectar persones majors de 60 anys. El pemfigoide gestacional es produeix durant l'embaràs, normalment al segon o tercer trimestre, o immediatament després de l'embaràs.

### IgA

Normalment es considera que el pemfigoide està mediat per IgG, però també s'han descrit formes mediades per IgA.
Aquestes malalties mediades per IgA sovint poden ser difícils de tractar fins i tot amb medicaments normalment efectius com el rituximab.

## Referències

* ↑ "pemphigoid" en el Diccionari mèdic de Dorland
* ↑ «Pemfigoide» (en anglès). Medical Subject Headings.
* ↑ «British Association of Dermatologists - Patient Information Leaflets (PILs)». www.bad.org.uk. Arxivat de l'original el 11 de juny 2020. [Consulta: 11 juny 2020].
* ↑ Cicatricial Pemphigoid a eMedicine
* ↑ Bullous Pemphigoid a eMedicine
* ↑ Pemphigoid Gestationis a eMedicine
* ↑ Provost, Thomas T.; Flynn, John A. Cutaneous medicine: cutaneous manifestations of systemic disease. PMPH-USA, 2001, p. 209–. ISBN 978-1-55009-100-7.
* ↑ «Persistence of Autoreactive IgA-Secreting B Cells Despite Multiple Immunosuppressive Medications Including Rituximab». JAMA Dermatology, vol. 151, 6, 01-06-2015, pàg. 646–50. DOI: 10.1001/jamadermatol.2015.59. PMID: 25901938.
# Faisà argentat

El faisà argentat (Lophura nycthemera) és una espècie d'ocell de la família dels fasiànids (Phasianidae) que habita la selva, boscos i bambús a les muntanyes del sud-est de la Xina, Hainan, Myanmar, Tailàndia i Indoxina.

## Referències

* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 64. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Fernando Ignacio González Laxe

Fernando Ignacio González Laxe (La Corunya, 6 de setembre de 1952), és un polític gallec. Va ser president de la Xunta de Galícia entre 1987 i 1990.
Llicenciat en Ciències Econòmiques i doctor en Ciències Econòmiques i Empresarials, va començar la seva carrera professional el 1975 com a professor d'Estructura Econòmica en un col·legi universitari de La Corunya. Després del seu pas pel Partit Socialista Gallec, el 1977 es va afiliar al Partit Socialista de Galícia (PSdeG-PSOE), començant la seva carrera política un any després, com a secretari de la Junta preautonòmica, on posteriorment en flou sotsdirector general de Pesca (1979-1980).
A les eleccions municipals de 1979 va ser escollit regidor a La Corunya, fou tinent d'alcalde i portaveu del Grup Socialista en l'ajuntament fins a 1982. González Laxe va ser candidat al Congrés dels Diputats a les eleccions generals espanyoles de 1977 i al Senat a les eleccions generals espanyoles de 1979, sense obtenir escó en cap de les dues eleccions. Va accedir finalment al Senat, com a senador designat per la comunitat autònoma de Galícia el 1986.
Després del triomf socialista a les eleccions generals de 1982, va ser nomenat Director General d'Ordenació Pesquera de al Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, així com a representant espanyol en la Conferència Mundial de la FAO sobre la pesca, i en l'II Congrés Llatinoamericà de Pesca. Des del seu lloc al ministeri va ser el responsable de les negociacions pesqueres d'Espanya amb la Comunitat Econòmica Europea. El novembre de 1985 va ser el candidat del PSdeG-PSOE a la presidència de la Xunta de Galícia. Les eleccions van ser guanyades per Coalició Popular, cosa que va permetre formar govern al popular Xerardo Fernández Albor.
El 1987 González Laxe va presentar una moció de censura contra el govern de Fernández Albor amb el suport de Coalició Gallega i el Partit Nacionalista Gallec. La moció va triomfar i González Laxe va formar un govern de coalició tripartit (28 de setembre de 1987). En 1988 va ocupar la presidència del PSdeG-PSOE. Candidat a la reelecció el 1989, va obtenir acta de diputat autonòmic, amb els millors resultats del PSdeG-PSOE en la història de Galícia (28 escons), que fet i fet van resultar insuficients, ja que el triomf per majoria absoluta de Manuel Fraga li va impedir revalidar la presidència, que va ocupar fins al 2 de febrer de 1990.
En 2000 va renunciar al seu escó al Senat i en 2001 va deixar de ser diputat en el Parlament de Galícia, no tornant a ocupar llocs de rellevància política. Allunyat de la primera línia política, en l'actualitat és catedràtic d'Economia Aplicada a la Universitat de La Corunya. Posseeix l'Orde d'Isabel la Catòlica i la Medalla d'Or de la ciutat de La Corunya.