OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Radiació d'aniquilació

La radiació d'aniquilació o d'anihilació és un terme utilitzat en espectroscòpia gamma per a referir-se a l'emissió de fotons produïda quan una partícula i la seva antipartícula xoquen i s'anihilen. De forma corrent, es refereix a fotons d'una energia de 511-k eV produïts en l'anihilació d'un electró amb un positró. Aquests fotons sovint es coneixen com a raigs gamma, tot i tenir el seu origen en processos que tenen lloc fora del nucli atòmic, encara que la seva freqüència es troba a cavall entre les radiacions de tipus raigs X i gamma. Els electrons carregats positivament (positrons) emesos per un nucli que experimenta una desintegració β+ recorrent una distància curta (uns quants mil·límetres), abans de combinar-se amb un electró lliure. La massa de e$^-$ i e$^+$ es converteix completament en dos fotons amb una energia de 511 keV cadascun. Aquests fotons d'aniquilació s'emeten en direccions oposades, separades per 180˚. Aquesta és la base dels escàners PET en un procés anomenat recompte de coincidències.
La radiació d'aniquilació no és mono-energètica, a diferència dels raigs gamma produïts per desintegració radioactiva. El mecanisme de producció de radiació d'aniquilació es veu afectat per l'eixamplament de Doppler. Per tant, el pic d'aniquilació produït en un espectre de fotons per radiació d'aniquilació té una amplada total a la meitat màxima (FWHM) més gran que la dels raigs gamma generats en altres zones de l'espectre. La diferència és més evident amb detectors d'alta resolució, com els detectors de germani, que amb detectors de baixa resolució com els detectors de iodur de sodi.
A causa de la seva energia ben definida (511 keV) i la seva forma eixamplada per Doppler característica, la radiació d'aniquilació es útil sovint per a calibrar l'energia d'un espectre de raigs gamma.

## Vegeu també

* Aniquilació electró-positró

## Referències

* ↑ Charlton M and Humberston JW. Positron Physics. Cambridge University Press, 2001, p. 6.
* ↑ Gilmore, G., and Hemmingway, J.: "Practical Gamma Ray Spectrometry", page 13. John Wiley & Sons Ltd., 1995
# Daijō-kan

El Daijō-kan (太 政 官) o Departament d'Estat va ser el departament encarregat dels assumptes administratius al Japó durant l'era Heian i breument durant la Constitució de Meiji. Va ser creat pel Codi Taiho el 701, i va ser creat com una contrapart del Jingi-kan o Departament de Culte, que era encarregat dels temples i rituals shinto. El daijō-kan va ser encapçalat pel Gran Consell d'Estat i el Daijō Daijin (太 政 大臣, Canceller del Regne).
El Departament va perdre poder de manera gradual durant els segles x i xi, pel fet que el clan Fujiwara, que tenia els càrrecs de regents Imperials, van començar a acaparar el Daijō-kan i era comú que el Regent també tenia el lloc de Canceller o Ministre de la Dreta o ambdós. Al segle xii, el Consell no tenia poders, encara que no se sap quan el sistema va ser desmantellat. El departament va ressorgir sota la constitució Meiji amb l'asginació de Sanja Sanetomi el 1871, abans de ser completament abolit el 1885.

## Bibliografia

* Hall, John Whitney, Delmer M. Brown and Kozo Yamamura. (1993). The Cambridge History of Japan. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-22352-2
* Sansom, George (1958). A History of Japan to 1334. Stanford: Stanford University Press. ISBN 0-8047-0523-2
# Daihatsu Tanto Exe

El Daihatsu Tanto Exe (ダイハツ・タントエグゼ, Daihatsu Tanto Eguze) fou un automòbil lleuger o kei car produït pel fabricant d'automòbils japonés Daihatsu entre els anys 2009 i 2014. També es comercialitzà pel fabricant Subaru entre els anys 2010 i 2015 amb el nom de Subaru Lucra.
El model fou presentat al Saló de l'Automòbil de Tòquio de 2009 i fou llançat al mercat el 24 de desembre del mateix any. El model es desenvolupà sobre la base del Daihatsu Tanto de segona generació amb l'objectiu de competir al nínxol dels Honda Life, Nissan Moco i Suzuki Wagon R. El Tanto Exe estava més enfocat al confort, mentres que el Tanto ho estava per a un màxim aprofitament de l'espai interior. A més, la porta desllisant present al Tanto es va eliminar en el Tanto Exe per a així reduir el pes en 60 quilos. El Tanto Exe Custom, una versió més luxosa amb un estil esportiu, fou presentada simultàniament. Ambdues versions podien triar entre dues motoritzacions: un motor tricilíndric atmosfèric KF-VE de 658 centímetres cúbics o un tricilíndric KF-DET amb turbocompressor i 658 cc, acompanyats d'una transmissió CVT als models amb tracció al davant o una transmissió automàtica per als models amb tracció a les quatre rodes.
El Tanto Exe es va deixar de produir el setembre de 2014 i es deixà de comercialitzar el 2 d'octubre del mateix any degut al descens a les vendes fruit del llançament de la tercera generació del Daihatsu Tanto. El model mai va tindre un substitut oficial, reintegrant-se dins de l'espai comercial del Tanto.

## Referències

* ↑ «【東京モーターショー09】3ナンバーミニバンから乗り換え狙う…ダイハツ タントエグゼ».
* ↑ «【東京モーターショー09ライブラリー】ダイハツ タント エグゼ».

## Enllaços externs

* Daihatsu Tanto Exe - Lloc web oficial
# Ratolí marsupial d'Ingram

El ratolí marsupial d'Ingram (Planigale ingrami) és el marsupial més petit de tots i un dels mamífers més petits. És difícil de veure'l, però és bastant comú a les planes, les zones boscoses de terres argiloses i els herbassars estacionalment inundats del Top End d'Austràlia.

## Referències

* ↑ Van Dyck, S. M.. The Mammals of Australia. Reed Books, 1995, p. 110–111. ISBN 0-7301-0484-2. «Long-tailed Planigale»
Espècies vivents de dasiüromorfs :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Metatheria :
Família Dasyuridae, subfamília Dasyurinae :
Família Dasyuridae, subfamília Sminthopsinae :
Família Myrmecobiidae :
# Constant de Lebesgue

En anàlisi numèrica, més concretament en interpolació polinòmica, s'anomena la constant de Lebesgue a un nombre que permet veure si una distribució de nodes és numèricament estable o no. És a dir, actua com a nombre de condició d'aquesta distribució.

## Introducció

En anàlisi numèrica, moltes vegades és necessari dur a terme la interpolació de funcions mitjançant polinomis. Un tema important a tractar és el de si augmentant el nombre de nodes, aconseguirem que el polinomi interpolador convergeixi cap a la funció real. És per resoldre aquesta qüestió que és necessària la constant de Lebesgue.
Cal recordar, a més a més, la definició de polinomis de Lagrange. Sigui $\{x_{j}\}_{0\leq j\leq n}$ un conjunt de n+1 nodes, definim el cardinal j-èsim de grau n de Lagrange com:
   $\ell _{j,n}(x)=\prod _{i\neq j}^{n}{\frac {x-x_{i}}{x_{j}-x_{i}}}$
Per acabar, cal dir que en aquest article utilitzarem la següent notació:
   $\|f(x)\|=\max _{-1\leq x\leq 1}|f(x)|$
Aquesta és la norma que ens permetrà treballar i a partir de la qual podrem conèixer la precisió amb la que hem interpolat una funció.

## Definició

Primer de tot cal una definició:
* Sigui $X$ la matriu d'una distribució de nodes, s'anomena funció de Lebesgue a:
* $\lambda _{n}(X,x)=\sum _{j=0}^{n}|\ell _{j,n}(X,x)|$
On $\ell _{j}(x)$ és el cardinal j-èsim de Lagrange associat a la distribució de nodes. Definim, doncs, la constant de Lebesgue de la següent manera:
* Sigui $\,X$ la matriu d'una distribució de nodes, i sigui $\lambda _{n}(X,x)$ la seva funció de Lebesgue, definim la constant de Lebesgue com:
* $\Lambda _{n}(X)=\|\lambda _{n}(X,x)\|=\max _{-1\leq x\leq 1}\lambda _{n}(X,x)$

## Utilitat

Suposem que $\,\Pi _{n}f(x)$ és el polinomi interpolador de la funció en l'interval $[-1,1]\,$, i que $\Pi _{n}{\tilde {f}}(x)\,$ és el polinomi interpolador que passa pels mateixos nodes.

## Distribucions regulars de nodes

Podem conèixer les constants de Lebesgue per algunes distribucions molt concretes dels nodes d'interpolació. Per exemple, la constant per una distribució equiespaiada dels nodes és:
   $\Lambda _{n}^{\mathrm {EQUI} }\simeq {\frac {2^{n+1}}{en\log n}}$
Hi ha altres distribucions de nodes que són més estables, com per exemple els nodes de Txebixev. La seva constant de Lebesgue és:
   ${\frac {2}{\pi }}\log(n+1)+0.9625...\leq \Lambda _{n}^{\mathrm {TXEB} }\leq {\frac {2}{\pi }}\log(n+1)+1$

## Referències

* ↑ Rivlin, Theodore J. The Chebyshev Polynomials. Wiley, 1974, p. 12. ISBN 047172470X.
# Constant de Kaprekar

* No s'ha de confondre amb Nombre de Kaprekar.
En matemàtiques, la constant de Kaprekar és el resultat, sempre idèntic, d'aplicar iterativament la rutina de Kaprekar a un nombre natural. Aquest algorisme consisteix en reordenar els dígits del nombre de forma descendent i ascendent i obtenir la diferència entre els dos nombres obtinguts; al resultat se li torna a aplicar el mateix procediment, i així successivament. Per a nombres de quatre dígits (no iguals), el procés sempre condueix al número 6174 en menys de set iteracions.
Per exemple, si prenem el número 2979:
| Nombre Base | Ordenat ascendent | Ordenat descendent | Diferència |
| 2979 | 9972 | 2799 | 7173 |
| 7173 | 7731 | 1377 | 6354 |
| 6354 | 6543 | 3456 | 3087 |
| 3087 | 8730 | 0378 | 8352 |
| 8352 | 8532 | 3258 | 6174 |
| 6174 | 7641 | 1467 | 6174 |
Quan arriba a 6174, el procés dona repetidament aquest mateix nombre, ja que $7641-1467=6174$.
Aquest nombre va ser descobert el 1949 pel matemàtic indi D. R. Kaprekar.

## Referències

* ↑ Marrasé, 2016, p. 70.
* ↑ da Silva i de Oliveira Lopes, 2021, p. 604.

## Bibliografia

* Benjamin, Elliot. Numberama: Recreational Number Theory In The School System (en anglès). Bentham Books, 2017. ISBN 978-1-68108-513-5.
* da Silva, Arthur Henrique; de Oliveira Lopes, Gabriela Lucheze «Aspectos históricos da Matemática Recreativa de Kaprekar» (en portuguès). Boletim Cearense de Educação e História da Matemática, Vol. 8, Num. 23, 2021, pàg. 593-608. Arxivat de l'original el 2021-09-12. DOI: 10.30938/bocehm.v8i23.5081. ISSN: 2447-8504 [Consulta: 12 setembre 2021].
* Iannucci, Douglas E. «The Kaprekar Numbers» (en anglès). Journal of Integer Sequences, Vol. 3, 2000, pàg. 1-6. ISSN: 1530-7638.
* Marrasé, Josep Manel. La belleza de las matemàticas (en castellà). Plataforma editorial, 2016. ISBN 978-84-16620-06-7.
* Strachan, Liz. Numbers are Forever (en anglès). Constable & Robinson, 2013. ISBN 978-1-47211-104-3.

## Enllaços externs

* Weisstein, Eric W. «Kaprekar Routine». MathWorld--A Wolfram Web Resource. [Consulta: 12 setembre 2021]. (anglès)
* «What's this Kaprekar Series?». SourceForge. [Consulta: 12 setembre 2021]. (anglès)
# Constant de Hafner–Sarnak–McCurley

La constant de Hafner–Sarnak–McCurley és una constant matemàtica que representa la probabilitat que els determinants de dues matrius quadrades d'enters elegides aleatòriament siguin coprimers. La probabilitat depèn de la mida de la matriu, n, segons la fórmula:
    $D(n)=\prod _{k=1}^{\infty }\left\{1-\left[1-\prod _{j=1}^{n}(1-p_{k}^{-j})\right]^{2}\right\},$
on p$_k$ és el k-èssim nombre primer. La constant és el límit de l'expressió quan n tendeix a infinit. El seu valor és d'aproximadament 0.3532363719... (successió A085849 a l'OEIS).

## Referències

* Finch, S. R.. «§2.5 Hafner–Sarnak–McCurley Constant». A: Mathematical Constants. Cambridge, England: Cambridge University Press, 2003, p. 110–112. ISBN 0-521-81805-2. .
* Flajolet, P.; Vardi, I. Zeta Function Expansions of Classical Constants, 1996. .
* Hafner, J. L.; Sarnak, P.; McCurley, K. «Relatively Prime Values of Polynomials». A: A Tribute to Emil Grosswald: Number Theory and Related Analysis. Providence, RI: Amer. Math. Soc., 1993. ISBN 0-8218-5155-1. .
* Vardi, I. Computational Recreations in Mathematica. Redwood City, CA: Addison–Wesley, 1991. ISBN 0-201-52989-0. .

## Enllaços externs

* Weisstein, Eric W., «Hafner-Sarnak-McCurley Constant» a MathWorld (en anglès).
# Constant de Glaisher-Kinkelin

En matemàtiques, la constant de Glaisher-Kinkelin o simplement constant de Glaisher, anotada típicament A, és una constant matemàtica relacionada amb la funció K i la funció G de Barnes. La constant apareix en cert nombre de sumatoris i integrals, especialment els relacionats amb la funció gamma i la funció zeta de Riemann. Rep el nom del matemàtic anglès James Whitbread Lee Glaisher i el suís Hermann Kinkelin.

## Valor

El valor de la constant és:
    $A\approx 1.2824271291\dots$ (successió A074962 a l'OEIS).

## Expressions de A

La constant $A$ pot ser donada pel límit:
    $A=\lim _{n\rightarrow \infty }{\frac {K(n+1)}{n^{n^{2}/2+n/2+1/12}e^{-n^{2}/4}}}$
on $K(n)=\prod _{k=1}^{n-1}k^{k}$ és la funció K. Relacionant aquesta funció amb la funció G de Barnes:
$G(n)=\prod _{k=1}^{n-2}k!={\frac {\left[\Gamma (n)\right]^{n-1}}{K(n)}}$
on $\Gamma (n)$ és la funció gamma, tindrem la identitat següent:
    $A=\lim _{n\rightarrow \infty }{\frac {(2\pi )^{n/2}n^{n^{2}/2-1/12}e^{-3n^{2}/4+1/12}}{G(n+1)}}$.
La constant de Glaisher-Kinkelin apareix en la funció zeta de Riemann:
    $\zeta ^{\prime }(-1)={\frac {1}{12}}-\ln A$
    $\zeta ^{\prime }(2)=-\sum _{k=2}^{\infty }{\frac {\ln k}{k^{2}}}=-{\frac {\pi ^{2}}{6}}\left[12\ln A-\gamma -\ln(2\pi )\right]$
on $\gamma$ és la constant d'Euler-Mascheroni
Algunes integrals relacionades amb la constant són:
    $\int _{0}^{1/2}\ln \Gamma (x)dx={\frac {3}{2}}\ln A+{\frac {5}{24}}\ln 2+{\frac {1}{4}}\ln \pi$
    $\int _{0}^{\infty }{\frac {x\ln x}{e^{2\pi x}-1}}dx={\frac {1}{2}}\zeta ^{\prime }(-1)={\frac {1}{24}}-{\frac {1}{2}}\ln A$
Una representació en sèrie de la constant és la donada d'una sèrie de la funció zeta de Riemann atribuïda a Helmut Hasse:
    $\ln A={\frac {1}{8}}-{\frac {1}{2}}\sum _{n=0}^{\infty }{\frac {1}{n+1}}\sum _{k=0}^{n}\left(-1\right)^{k}{\binom {n}{k}}\left(k+1\right)^{2}\ln(k+1)$

## Referències

* Weisstein, Eric W., «Glaisher–Kinkelin Constant» a MathWorld (en anglès).
* Weisstein, Eric W., «Riemann Zeta Function» a MathWorld (en anglès).

## Enllaços externs

* La constant de Glaisher–Kinkelin fins a 20,000 decimals Arxivat 2011-03-13 a Wayback Machine.
# Ray Hartmann

Ray Hartmann és un bateria canadenc. És conegut per ser el bateria del grup de thrash metal Annihilator en quatre dels seus àlbums.

## Annihilator

Tres anys després que el grup Annihilator hagués estat creat pel guitarrista Jeff Waters i el cantant John Bates, l'any 1987 Waters va conèixer Hartmann a Vancouver. Waters i Hartmann van gravar l'aclamat Alice in Hell (1989). Hartmann també va ser el bateria en el segon àlbum, el Never, Neverland (1990). L'any 1992 Hartmann va abandonar Annihilator. Tot i això, Ray Hartmann també va ser el bateria en tres de les cançons del següent àlbum d'Annihilator, el Set the World on Fire. A més també va ser el bateria en els concerts que van servir per editar l'àlbum en directe In Command.
Ray Hartmann es va tornar a unir a Annihlator l'any 1999. En aquesta segona etapa amb Annihilator, Hartmann va ser el bateria en els àlbums Criteria for a Black Widow (2000) i Carnival Diablos (2001). Després del Carnival Diablos va tornar a abandonar el grup.

## Stress Factor 9

Des de l'any 2005 és el bateria del grup Stress Factor 9 juntament amb el qual també havia estat cantant d'Annihilator en els àlbums Alice in Hell i Criteria for a Black Widow, Randy Rampage.
# Dallas (Carolina del Nord)

Dallas és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 3.402 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Dallas tenia 3.402 habitants, 1.324 habitatges i 879 famílies. La densitat de població era de 759,3 habitants per km².
Dels 1.324 habitatges en un 30,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,7% hi vivien parelles casades, en un 17,6% dones solteres, i en un 33,6% no eren unitats familiars. En el 29,2% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,4 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,6% tenia menys de 18 anys, un 9% entre 18 i 24, un 33,4% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 12,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.075 $ i la renda mediana per família de 32.073 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.643 $ mentre que les dones 20.810 $. La renda per capita de la població era de 13.819 $. Entorn del 14,1% de les famílies i el 19,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Dallas». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Dallas». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Dallas (desambiguació)

«Dallas» té aquests significats:
* Toponímia:
** Dallas, ciutat més gran de a l'estat de Texas
** Dallas (Carolina del Nord)
** Dallas (Dakota del Sud)
** Dallas (Geòrgia)
** Dallas (Oregon)
** Dallas (Pennsilvània)
** Dallas (Wisconsin)
** Dallas Center, població dels Estats Units a l'estat d'Iowa
** Dallas City, població dels Estats Units a l'estat d'Illinois
** Lake Dallas, població dels Estats Units a l'estat de Texas
** Melcher-Dallas, població dels Estats Units a l'estat d'Iowa
** Aeroport Internacional de Dallas/Fort Worth, aeroport entre les ciutats de Dallas i Fort Worth, al nord de l'estat de Texas
** Circuit de Dallas, circuit automobilístic dins el Fair Park, extens complex d'oci a Dallas, Texas
* Esport:
** Dallas Cowboys, empresa de futbol americà de la ciutat de Dallas (Texas)
** Dallas Mavericks franquícia de bàsquet de la NBA a la ciutat de Dallas (Texas)
** Dallas Stars equip d'hoquei sobre gel de la ciutat de Dallas (Texas, Estats Units)
** FC Dallas, club de futbol al suburbi de Frisco de la ciutat de Dallas (Texas, Estats Units)
** Torneig de Dallas o Texas Tennis Open, torneig de tennis que es disputa anualment sobre pista dura a Grapevine (Texas)
* Biografies:
** Josh Dallas (Louisville, Kentucky, 1981), actor estatunidenc
** Matt Dallas (Phoenix, Arizona, 1982), actor estatunidenc
* Miscel·lània:
** Dallas (sèrie de televisió), sèrie de televisió dels Estats Units
** Dallas (sèrie de televisió de 2012), sèrie de televisió dels Estats Units seqüela de l'anterior
# Ramon Vilaró

Ramon Vilaró és el nom dels següents personatges:
* Ramon Vilaró Giralt (Vic, 1945), periodista, escriptor i documentalista català
* Ramon Vilaró i Massaguer (Girona, 1953), empresari gironí del sector del joc i oci, vinculat a l'empresa CODERE
* Ramon Vilaró i Galceran (Guissona, 1897 - Rubí, 1967), veterinari català
# Jorge Washington Larrañaga Fraga

Jorge Washington Larrañaga Fraga (Paysandú, 8 d'agost de 1956 - Montevideo, 22 de maig de 2021) fou un advocat i polític uruguaià, intendent del departament de Paysandú entre 1990 i 1999 i senador des del 2000.
Va ser candidat pel Partit Nacional durant les eleccions presidencials uruguaianes de 2004. Va pertànyer al sector nacionalista de dreta Alianza Nacional.
Ha estat president del Directori del Partit Nacional i líder principal de l'oposició durant el govern d'esquerra del president Tabaré Vázquez. El juny de 2009 va ser precandidat a les eleccions presidencials pel seu partit, al costat de l'expresident Luis Alberto Lacalle. No obstant això, en ésser derrotat per Lacalle, va passar a ser el seu company de fórmula per a les eleccions de 2009.
Fou candidat pel Partit Nacional durant les eleccions presidencials uruguaianes de 2014 i de 2019. L'octubre de 2020 va ser elegit senador i el novembre el president electe Luis Lacalle Pou el va nomenar Ministre de l'Interior. Va morir d‘un infart el 22 de maig de 2021 als 64 anys. Va ser un necrofílic intern, i la gent li insultaba pel carrer.

## Referències

* ↑ Article del periòdic uruguaià El País: "Principales líneas del programa Larrañaga" (en castellà)
* ↑ «Murió el ministro del Interior Jorge Larrañaga de un infarto» (en castellà). El Observador, 22-05-2021. [Consulta: 23 maig 2021].

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial de Jorge W. Larrañaga (en castellà). Arxivat 2016-03-13 a Wayback Machine.
# Michael Stephen Steele

Michael Stephen Steele és des de gener de 2009 líder del Partit Republicà dels Estats Units. És el primer afroamericà a arribar a aquesta posició. Va ésser vice-governador de l'estat de Maryland entre 2003 i 2007.
# Crisp

Crisp és el nom dels següents personatges:
* Crisp (cognom)
* Crisp (germà de Claudi II), germà de l'emperador Claudi II el gòtic
* Flavi Juli Crisp, fill de l'emperador Constantí el gran i cèsar (s. IV)
* Juli Crisp, tribú dels pretorians (s. II)
* Marci Crisp, militar i governador romà (s. I aC)
* Crisp Passiè, cavaller romà padrastre de Neró (s. I)
* Vibi Crisp, orador romà (s. I)
* Quentin S. Crisp, (1972) novel·lista britànic de ficció.
Viccionari
# Good Night White Pride

Good Night White Pride (en alemany: Gute Nacht weißer Stolz; en català literalment: «Bona nit orgull blanc») és un moviment social que va sorgir com a resposta de l'escena musical hardcore alemanya als neonazis que intentaven introduir-s'hi i subvertir-ne la filosofia. Neix amb l'objectiu de «no donar ni un pam d'espai» al feixisme i al racisme, enfrontant-s'hi de manera agressiva tant als concerts com «al carrer».

## Història

El nom del moviment fa referència al lema supremacista blanc i antisemita White Pride que expressa un sentiment de superioritat dels blancs sobre altres «races» i classes socials. El logotip representa la silueta d'un militant antifeixista donant una puntada al cap a un bonehead mentre cau a terra. La foto real que va servir de plantilla per al logotip es va fer al jove afroamericà Harlon Jones el 8 de maig de 1998 durant una marxa del Ku Klux Klan a Ann Arbor.
La campanya Good Night White Pride es va fundar a l'escena hardcore punk alemanya a finals de la dècada del 1990, quan els grupuscles d'extrema dreta estaven en auge. Ràpidament es va estendre per l'escena punk i també va ser acollida a nivell internacional. En l'actualitat, el logotip està present en samarretes, fulletons, adhesius, pedaços i xapes. Nombrosos grups de hardcore punk, segells discogràfics i fanzins donen suport a la campanya. Tanmateix, alguns membres de l'escena critiquen que sovint es tracta sols una fanfarroneria.

### Let’s Fight White Pride

A fi de tornar a cridar l'atenció sobre la situació als carrers, l'any 2007 es va idear un segon logotip amb el lema Let’s Fight White Pride («Plantem cara a l'orgull blanc») amb el propòsit de de donar un nou impuls a la campanya.

### Tergiversació

Més endavant, com a resposta a aquest contramoviment van aparèixer els lemes Good Night Left Side i Good Night Commie Scum en l'escena neonazi.

## Referències

* ↑ «La historia tras el logo "Good Night, White Pride"» (en castellà), 12-03-2015. [Consulta: 30 agost 2022].
* 1 2 Borràs, Jordi. Tots els colors del negre. L'extrema dreta a l'Europa del segle XXI. Barcelona: Ara Llibres, febrer del 2022, p. 347. ISBN 978-84-18928-27-7.
* ↑ «„Ich bin bereit, etwas zu riskieren!“ | Antifa Infoblatt». [Consulta: 30 agost 2022].
* ↑ Karin Felsch. (en alemany).
# Barranc del Mas d'en Baconer

El barranc del Mas d'en Baconer és un barranc de la Ribera d'Ebre, que desemboca al barranc de Forcall.

## Referències

* Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.