OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Stefan Kaczmarz

Stefan Kaczmarz (Sambir i Sambir, 20 de març de 1895 - Polònia, setembre 1939) va ser un matemàtic polonès.

## Vida i Obra

Kaczmarz va passar la seva infantesa a Kęty i l'adolescència a Tarnów on va acabar els estudis secundaris el 1913. Després d'un curs a la universitat Jagellònica de Cracòvia, va esclatar la Primera Guerra Mundial i es va allistar a l'exèrcit polonès sota sobirania de l'Imperi Austrohongarès. Va lluitar als Carpats i a Sadagóra i el 1918 va ser llicenciat i detingut per no prestar jurament a l'emperador. Aquest mateix any va reprendre els seus estudis de matemàtiques i física a la universitat Jagellònica, mentre simultàniament prestava servei al Batalló Acadèmic de Cracòvia. El 1920 es va graduar a la universitat i el 1922 va rebre el títol de professor de matemàtiques.
Després de donar classes a diferents instituts de Cracòvia, el 1923 es va traslladar a Lwów (la actual Lviv, Ucraïna) a instàncies de Stefan Banach per ser docent a la universitat. A Lwów va obtenir el doctorat el 1924 i l'habilitació per a la docència universitària el 1929. El 1939, en esclatar la Segona Guerra Mundial,va ser mobilitzat i el seu rastre es perd en el tren que el portava de Lwów a Varsòvia per entrar en combat contra els invasors nazis. L'últim que es coneix del cert es que va enviar una targeta postal a la seva dona quan el tren estava parat a Nisko, rebuda el 5 de setembre de 1939. Les hipòtesi sobre la seva mort són diverses.
Kaczmarz és recoradt principalment per un article seu del 1937 en el qual proposa un algorisme, que porta el seu nom, amb el qual es descriu un procediment iteratiu per estimar les solucions d'un sistema d'equacions lineals. A partir dels anys 70's aquest algorisme va ser profusament utilitzat en el processament de senyals i en la tomografia computada.

## Referències

* ↑ Maligranda, 2007, p. 15.
* ↑ Maligranda, 2007, p. 16.
* ↑ Maligranda, 2007, p. 17.
* ↑ Maligranda, 2007, p. 18.
* ↑ Maligranda, 2007, p. 21.
* ↑ Duda, 2014, p. 157.
* ↑ Maligranda, 2007, p. 34.
* ↑ Maligranda, 2007, p. 35 i ss.
* ↑ Duda, 2014, p. 130.
* ↑ Aved'yan, 1995, p. 17.
* ↑ Parks, 1993, p. 1263 i ss.

## Bibliografia

* Aved'yan, Eduard. Learning Systems (en anglès). Springer, 1995. ISBN 978-3-540-19996-0.
* Duda, Roman. Pearls from a Lost City (en anglès). American Mathematical Society, 2014. ISBN 978-1-4704-1076-6.
* Maligranda, Lech «Stefan Kaczmarz (1895-1939)» (en polonés). Antiquitates Mathematicae, Vol. 1, 2007, pàg. 15-61. DOI: 10.14708/am.v1i1.481. ISSN: 1898-5203.
* Parks, P.C. «S. Kaczmarz (1895–1939)» (en anglés). International Journal of Control, Vol. 57, Num. 6, 1993, pàg. 1263-1267. DOI: 10.1080/00207179308934445. ISSN: 0020-7179.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Stefan Kaczmarz» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
# Vérkhnie Aremziani

Vérkhnie Aremziani, abans Aremziànskoie (en rus: Верхние Аремзяны, abans Аремзянское) és un llogaret de l'óblast de Tiumén, Sibèria Occidental, Rússia, situat a 32 km de Tobolsk, capital de Tiumén, conegut perquè el químic Dmitri Mendeléiev, autor de la primera taula periòdica, hi passà part de la seva infància.
L'arrel aremzian fa referència a un topònim de la zona, ja que el riu que hi passa es diu Aremzianka. Aremziànskoie voldia dir "el lloc on hi ha els aremzians" i Vérkhnie Aremziani, el nom actual, són "els aremzians de dalt".
El 1749 el comerciant Alexei Korníliev construí a la vila una fàbrica de vidre. Sota ella, el 1768, es construí la primera església de fusta. Una neta, Maria Dmítrievna Kornílieva, es casà el 1809 amb Ivan Pàvlovitx Mendeléiev, i foren els pares del químic Dmitri Ivànovitx Mendeléiev. Ivan fou el responsable de la gestió de la fàbrica uns anys fins que fou nomenat director del centre educatiu de secundària de Tobolsk. En 1828 el propietari, Vassili D. Korníliev, encomanà la gestió de la fàbrica a la seva germana Maria.
El 1839 s'incendià l'església i el 1844 se'n construí una de nova també de fusta a costa de Maria. La parròquia donava servei a 10 altres lloguerets i una capella. 1376 persones vivien a la parròquia de l'església d'Aremziànskoie el 1884, 1578 el 1895 i 1766 el 1901. La principal ocupació de la població era la producció del lli, els teixits i el tall i venda de fusta.
El 1848 es produí un gran incendi a la fàbrica de vidre, després de la qual cosa la fàbrica no fou reconstruïda i deixar de funcionar.
El 1868 hi residien 158 persones. El 1884 s'hi obrí una escola parroquial que, el 1901, comptava amb 13 nois i una noia, i el 1906 amb 20 nens i 6 noies. El 1897, 240 persones vivien al poble. El 2010 la població era de 275 veïns.

## Referències

* 1 2 «Dmitrii I. Mendeleev (1834 – 1907)» (en anglès). Mendeleev Communications, 19, 1, 01-01-2009, pàg. 1–3. DOI: 10.1016/j.mencom.2009.01.001.
* 1 2 «Dmitriy Mendeleev Online». [Consulta: 28 maig 2019].
# Bosselshausen

Bosselshausen (en alsacià Bosselshüse) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 2006 tenia 179 habitants. Fou creat l'1 de gener de 2007 com a segregació de Kirrwiller.
Forma part del cantó de Bouxwiller, del districte de Saverne i de la Comunitat de comunes de Hanau-La Petite Pierre.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2007- | Laurence Jost | |
# Lleó de la catedral de Valladolid

El lleó de la catedral de Valladolid era un antic rotllo situat a la plaça de Santa Maria, on es trobava l'antiga col·legiata. Des de 1158 va servir com a picota i escarment per a les males dones i de tribuna per vociferar els pregons de brocanters i sentències. Va ser tot un símbol a la ciutat medieval.
L'historiador de Valladolid Juan Antolínez de Burgos el descriu representant un lleó que ataca un rei moro i que porta aquesta cita:
| « | Ulit opiddi conditor (Ulit fundador d'aquest lloc) | » |
Explica que va ser fet per commemorar la victòria dels cristians sobre el moro Olid. D'aquesta llegenda deriven els arguments defensors del topònim Valle de Olit.
La caiguda de l'única torre de la catedral el 1841 es va emportar aquest antic rotlle, que en anys anteriors havia estat traslladat des de la plaça de Santa Maria a l'atri de la catedral.

## Notes i referències

* ↑ Vegeu Valladolid, sobre el seu topònim

## Bibliografia

* URUEÑA PAREDES, Juan Carlos. Rincones con fantasmas. Un paseo por el Valladolid desaparecido. Ajuntament de Valladolid, 2006. ISBN 84-95389-97-5
* G. GARCÍA-VALLADOLID, Casimiro. Valladolid, recuerdos y grandezas. Tomo I. Edita Grupo Pinciano. Edició facsímil. ISBN 84-500-4066-3
* ORTEGA ZAPATA, José. Solaces de un vallisoletano setentón. Universitat de Valladolid i Caja de Ahorros Popular de Valladolid, 1984. ISBN 84-86192-21-8
# Shefa-Amr

Shefa-Amr (en hebreu: שפרעם) (en àrab: شفاعمرو) és una ciutat del Districte Nord d'Israel. Segons l'Oficina Central d'Estadístiques d'Israel (OCEI), a la finals de 2015 la ciutat tenia una població de 40.017 habitants.

## Demografia

D'acord amb les dades del cens de l'Oficina Central d'Estadístiques d'Israel (OCEI) en 2015 vivien unes 40.017 persones a Shefa-Amr, amb una taxa de creixement del 2.0%. La seva població està formada per un 25.2% de cristians, un 14.2 drusos i sunnites.

## Referències

* ↑ http://www.cbs.gov.il/publications16/local_authorities14_1642/pdf/430_8800.pdf
# Si carotidi

En anatomia humana, el si carotidiés una àrea dilatada a la base de l'artèria caròtide interna just per sobre de la bifurcació de la caròtide interna i la caròtide externa al nivell de la vora superior del cartílag tiroidal. El si carotidi s'estén des de la bifurcació fins a la "veritable" artèria caròtide interna. El si carotidi és sensible als canvis de pressió a la sang arterial a aquest nivell. És el principal lloc de barorecepció en humans i en la majoria de mamífers.
En cas d'augment de la pressió arterial, les parets de les artèries pateixen un estirament, que provoca una estimulació dels baroreceptors presents tant al si carotidi com a l'arc aòrtic. Arran d'aquesta estimulació, es produeix un augment dels impulsos nerviosos en el nervi glossofaringi dirigits al cervell que activen el sistema nerviós parasimpàtic a través de l'eferència reflectida en el nervi vague. Aquest últim augmentarà l'alliberament d'acetilcolina que disminuirà l'activitat del sistema nerviós simpàtic. Tot això comportarà una reducció de la freqüència cardíaca (amb la consegüent reducció del cabal cardíac) i una vasodilatació amb una disminució de la pressió arterial. Tot això pot passar en qüestió de segons o minuts.
Alguns estudis mostren com la sensibilitat del baroreceptor es veu compromesa en molts pacients cardíacs i que aquesta alteració pot determinar una activitat excessiva i alterada del sistema simpàtic que representa un factor d'inestabilitat en el context d'un substrat vulnerable; per exemple, en el postinfart agut de miocardi la seva valoració representa un excel·lent índex pronòstic: els pacients amb una notable reducció d'aquesta sensibilitat tenen un pitjor pronòstic caracteritzat per un augment del risc de fibril·lació ventricular i de mort.

## Referències

* ↑ «Si carotidi». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Si carotidi». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 3 febrer 2022].

## Bibliografia

* M T La Rovere; J T Bigger Jr; F I Marcus; A Mortara; P J Schwartz «Baroreflex sensitivity and heart-rate variability in prediction of total cardiac mortality after myocardial infarction. ATRAMI (Autonomic Tone and Reflexes After Myocardial Infarction) Investigators» (en anglès). The Lancet, 478, 84, febrer 1988. DOI: 10.1016/s0140-6736(97)11144-8. PMID: 9482439.
* Cristóbal Mezquita Pla; Betlem Mezquita Mas. Fisiologia dels sistemes circulatori, respiratori i renal. Volum 1 de Medicina (Universitat de Barcelona). Edicions Universitat Barcelona, 2009, p. 111. ISBN 9788447533565.
# Postius

«Postius» té aquests significats:
* Joan Postius i Sala
* Josep Postius i Saura
* Riera de Postius
* Serrat Gran de Postius
* Toni Postius Terrado
# La Sala (Foixà)

La Sala és un veïnat del municipi de Foixà a mig camí de les viles de Foixà, Rupià, Parlavà i Ultramort. Malgrat les seves dimensions reduïdes, la Sala és formada per dos petits veïnats separats uns centenars de metres: la Sala de Baix, aglutinada al voltant de l'església, i la Sala de Dalt, formada per un grup de masos. L'església parroquial de Santa Maria de la Sala, ja era existent el 1296 però el temple actual fou bastit els anys 1741-1764. És un edifici de nau única, amb capelles laterals i absis semicircular.
# Stonington

«Stonington» té aquests significats:
* Stonington (Connecticut)
* Stonington (Illinois)
* Stonington (Maine)
* North Stonington, població dels Estats Units a l'estat de Connecticut.
# Vérkhniaia Stàvropolka

Vérkhniaia Stàvropolka - Верхняя Ставрополька (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba als vessants septentrionals del Caucas occidental, en una zona boscosa a la vora d'un petit afluent del riu Adagum, a 8 km al sud-est de Krimsk i a 78 km a l'oest de Krasnodar, la capital.
Pertany al municipi de Novoukraïnski.
# Amfibi prehistòric

Els amfibis prehistòrics són els amfibis que visqueren abans del començament de la història. Les formes més primitives (amfibis sensu lato) daten de fa almenys 350 milions d'anys (el període Carbonífer). Els més primitius de tots eren semblants a un peix, amb aletes que semblaven potes. Aquestes aletes van acabar per convertir-se en potes funcionals i els amfibis van esdevenir animals que vivien a la terra.
Durant el Carbonífer i Permià superior van prosperar molts tipus d'amfibis prehistòrics; pertanyien a les subclasses extintes de Labyrinthodontia i Lepospondyli. Els amfibis actuals (Lissamphibia) van aparèixer per primer cop en el Triàsic i Juràssic.

## Subclases

Amfibis prehistòrics: Subclasses :
| Labyrinthodontia (parafilètic) | Lepospondyli | Lissamphibia (inclou també amfibis no extints) |
| Aphaneramma Archegosaurus Branchiosaurus Cacops Crassigyrinus Diplocaulus Eogyrinus Eryops Gerrothorax Greererpeton Koolasuchus Mastodonsaurus Metoposaurus Paracyclotosaurus Peltobatrachus Platyhystrix Proterogyrinus | Diplocaulus Keraterpeton Microbrachis Ophiderpeton Pantylus Phlegethontia | Eocaecilia Karaurus Triadobatrachus Vieraella Palaeobatrachus |
* ?Balanerpeton
* ?Dendrepeton

## Vegeu també

* Vida prehistòrica
# E843

La ruta europea E843 és una carretera que forma part de la Xarxa de carreteres europees. Comença a Bari (Itàlia) i finalitza a Tàrent (Itàlia). Té una longitud de 85 km. Té una orientació de nord a sud.
# Preestrena

Pre-estrena és la projecció d'una pel·lícula, anterior a l'estrena general, per a un determinat públic en especial, per estimar el grau d'acceptació que tindrà. Els espectadors de la pre-estrena es trien a l'atzar, o entre els tipus de públic al qual anirà destinada la pel·lícula, amb invitacions. Després de veure la pel·lícula, aquest públic contesta una sèrie de preguntes a manera d'enquesta. Si les enquestes són satisfactòries, la pel·lícula es deixa com està i si no, es fan variacions en el muntatge o es manipula la narració en la mesura possible, fins a aconseguir un producte reeixit segons les enquestes d'una nova pre-estrena. Es tracta d'un procés de màrqueting per augmentar la taquilla, utilitzat principalment per les grans productors de Hollywood.
# La Sala (Sant Bartomeu del Grau)

La Sala és una masia de Sant Bartomeu del Grau (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia de dimensions mitjanes situada dalt d'una coma. L'edifici original és cobert amb teulada a dues vessants i conserva a la façana principal un portal dovellat.
Annexionat a la façana principal hi ha un cos formant una galeria amb tres pilars de pedra treballada. En una llinda que comunica els dos cossos hi ha la data de 1755.
Davant la casa hi ha una lliça coberta amb teules i al cantó dret quadres per bestiar. Més enllà una cabana i una era.

## Història

L'únic testimoni històric d'aquest casa ens ve donada per les diferents dates que trobem en llindes de portals i finestres.
A l'interior de la casa, en una llinda, hi ha la inscripció de "Josep Sala 1723", que sembla la data de reedificació. Successivament, i en el mateix segle, s'anà ampliant amb l'aixecament de nous cossos i elements segons les necessitats que anaven sorgint.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «La Sala». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 gener 2018].
# Spit Out the Bone

«Spit Out the Bone» és el trenta-novè senzill de la banda estatunidenca Metallica, presentat com a cinquè de l'àlbum Hardwired... to Self-Destruct el 14 de novembre de 2017.
Hetfield va explicar que el títol de la cançó prové de la cançó «Passenger on the Menu», de la banda de punk rock Charged GBH (1982).
El videoclip fou dirigit per Phil Mucci, filmat a la ciutat italiana de Matera, i es va llançar el 17 de novembre de 2016. Es mostra un grup d'humans renegats que es revolten amb les normes de les màquines.
Tan la crítica com els seguidors de la banda van considerar que era la millor de l'àlbum. Va ser inclosa en la banda sonora del videojoc WWE 2K19.

## Referències

* ↑ «James Hetfield Reveals the Street Punk Band He Took the Phrase 'Spit Out the Bone' From» (en anglès). Ultimate-Guitar.com, 25-11-2016. [Consulta: 24 desembre 2018].
* ↑ Leight, Elias. «See Metallica’s Violent, Apocalyptic ‘Spit Out the Bone’ Video» (en anglès). Rolling Stone, 17-11-2016. [Consulta: 24 desembre 2018].
* ↑ Grow, Kory. «Watch Metallica Debut ‘Hardwired' Rager ‘Spit Out the Bone’ Live» (en anglès). Rolling Stone, 20-10-2017. [Consulta: 24 desembre 2018].
* ↑ Stosuy, Brandon. «Review: Metallica’s Hardwired… To Self-Destruct Definitely Should Not Be a Double Album» (en anglès). Spin, 23-11-2016. [Consulta: 24 desembre 2018].
# Vérkhniaia Toida

Vérkhniaia Toida (en rus: Верхняя Тойда) és un poble de l'óblast de Vorónej, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 836 habitants.

## Referències

* ↑ Село Бобяково на карте
* ↑ Всероссийская перепись населения 2010 года. Численность населения городских округов, муниципальных районов, городских и сельских поселений, городских и сельских населённых пунктов Воронежской области
* ↑ Расстояние от Анны до Бобякова
# Paroedura

Paroedura és un gènere de sauròpsids (rèptils) escatosos de la família dels gecònids que inclou una quinzena d'espècies de geckos endèmics de Madagascar.

## Llista d'espècies

Segons The Reptile Database:
* Paroedura androyensis (Grandidier, 1867).
* Paroedura bastardi (Mocquard, 1900).
* Paroedura gracilis (Boulenger, 1896).
* Paroedura homalorhina (Angel, 1936).
* Paroedura hordiesi (Glaw, Rösler, Ineich, Gehring, Köhler & Vences, 2014).
* Paroedura ibityensis Rösler & Krüger, 1998.
* Paroedura karstophila Nussbaum & Raxworthy, 2000.
* Paroedura lohatsara Glaw, Vences & Schmidt, 2001.
* Paroedura maingoka Nussbaum & Raxworthy, 2000.
* Paroedura masobe Nussbaum & Raxworthy, 1994.
* Paroedura oviceps (Boettger, 1881).
* Paroedura picta (Peters, 1854).
* Paroedura sanctijohannis Günther, 1879.
* Paroedura stellata Hawlitschek & Glaw, 2012.
* Paroedura stumpffi (Boettger, 1879).
* Paroedura tanjaka Nussbaum & Raxworthy, 2000.
* Paroedura vahiny Nussbaum & Raxworthy, 2000.
* Paroedura vazimba Nussbaum & Raxworthy, 2000.

## Referències

* ↑ «Paroedura». Reptile Database. Reptarium. [Consulta: 4 novembre 2014].
* ↑ Hawlitschek, O., Glaw, F. 2013: The complex colonization history of nocturnal geckos (Paroedura) on the Comoros Archipelago. Zoologica Scripta, 42: 135–150. doi: 10.1111/zsc.12001
# Setge de Roma

Setge de Roma té aquests significats:
* Setge de Roma (537-538), pels ostrogots de Vitiges, durant la Guerra Gòtica;
* Setge de Roma (549-550), pels ostrogots de Totila, durant la Guerra Gòtica;
* Setge de Roma (756), pels tropes del príncep llombard Astolf;
* Setge de Roma (846), pels aglàbides musulmans
* Setge de Roma (1849), per les tropes de Napoleó II contra la República Romana;

## Vegeu també

* Saqueig de Roma;
* Presa de Roma (1870), per les tropes del Regne d'Itàlia, i annexió a aquest.
# Ameyugo

Ameyugo és un municipi de la província de Burgos a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Forma part de la Comarca de l'Ebro.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 63 | 51 | 89 | 95 |
# Diversitat

«Diversitat» té aquests significats:
* Diversitat biològica o biodiversitat, referent a la varietat d'éssers vius què hi ha a la Terra.
* Diversitat funcional, terme sociològic que fa referència a les discapacitats. Comença a utilitzar-se a Espanya, per iniciativa dels propis afectats, en el Fòrum de Vida Independent a partir de gener de 2005. Amb aquest terme es pretén substituir altres de semàntica pejorativa com discapacitat, minusvalidesa, etc. Es proposa un canvi cap a una terminologia no negativa, no rehabilitadora, sobre la diversitat funcional i s'aspira a arribar a estatus que vagin més enllà de la mera inclusió o integració a través del treball (Centres Especials d'Ocupació) o l'estudi (Educació Especial), cap a la independència en tots els àmbits de la vida quotidiana: educació, treball, edificació, transport, comunicació, informació, oci, etc.
* Diversitat sexual, en relació a la sexualitat humana. En els seus diferents aspectes: el biològic-reproductor, el de la personalitat, el de l'orientació sexual o el de la formació de les unions familiars.
* Diversitat cultural, quant a la riquesa cultural d'un grup humà. La diversitat cultural és la coexistència de societats humanes o cultures dintre d'un espai concret. En diferents races existeixen respectives cultures i tradicions, es poden distingir i reconèixer en els diferents camps socials i les diferències dels quals es manifesten en la llengua, la música, les creences religioses, l'art i l'estructura social, entre d'altres.
* Diversitat al·lèlica, un concepte emprat en genètica.
* Diversitat d'alumnat, fem ús d'aquest terme quan ens referim a un grup d'alumnes que tenen diferent procedència cultural, diferent ritme d'aprenentatge, diferents interessos, ... i a la vegada diferents necessitats educatives per a assolir un mínim de competències per a poder ser ciutadans d'aquest món.
# Can Pitarra (Campins)

Can Pitarra és una masia eclèctica de Campins (Vallès Oriental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Les masies de Can Pitarra i Can Collell estan situades al nord del nucli de Campins, molt a prop del veïnat de Dalt.

## Descripció

Es tracta de dues masies adossades de planta irregular compostes de diversos cossos. La coberta del cos principal de Can Pitarra és de dos aiguavessos de teula àrab amb carener perpendicular a la façana. En alçada, el cos principal, consta de planta baixa i primer pis. A la planta baixa de la façana principal s'observa una arcada de tres arcs de mig punt separats per pilars, per sobre hi ha una terrassa envoltada per una balustrada amb el bust del dramaturg Frederic Soler (1839-1895), àlies Pitarra, al centre. Els paraments dels murs combinen la maçoneria de pedra rústica i el maó.
Al costat nord del cos principal hi ha adossat un cos de planta rectangular i coberta de dos aiguavessos de teula àrab. Aquest cos auxiliar està adossat a la masia de Can Collell. La masia de Can Collell és de planta rectangular i tres crugies. La coberta és de dos aiguavessos de teula àrab amb carener paral·lel a la façana. Els paraments dels murs són de maçoneria de pedra rústica i s'observen les restes de l'arrebossat.

## Història

La masia de Can Pitarra va ser construïda, adossada a la masia de Can Collell, a finals del segle xix (1886) pel dramaturg i poeta Frederic Soler, conegut com a Serafí Pitarra. Després de la mort del literat la propietat passà a mans de la seva filla Blanca.
La masia de Can Collell està documentada des del segle xvi.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Can Pitarra». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 12 juny 2020].
# Sagrada Família d'Urgell

* Per al temple de la Sagrada Família situat a Barcelona obra d'Antoni Gaudí vegeu Temple Expiatori de la Sagrada Família
La Sagrada Família d'Urgell, o la Punxa, és una església i convent de la Seu d'Urgell. L'església és una representació de l'art eclesiàstic contemporani a la ciutat pirinenca, obra dels arquitectes Josep Puig Torné i Josep Miquel Serra de Dalmases, s'obrí al culte el 1959. A la façana s'hi troba un conjunt escultòric del pintor Maties Palau Ferré on s'hi representa una Sagrada Família amb trets moderns. A més dels vitralls, destaca un gran viacrucis de noguera, obra de l'escultor Tomàs Bel.
L'Institut de les Germanes de la Sagrada Família d'Urgell fou fundat a la Seu d'Urgell el 29 de juny de 1859 per Anna Maria Janer Anglarill i actualment es troba repartit per onze països.

## Descripció

Edifici religiós d'una àmplia nau rectangular, forma part de l'edifici que acull el noviciat de la Sagrada Família. És una de les representacions més notables de l'art contemporani de la Seu d'Urgell.
A la façana, hi ha una Sagrada Família d'escultura ceràmica de més de tres metres i mig d'alçada, ideada pel pintor cubista Maties Palau Ferré.
A l'interior, té un notable viacrucis de noguera de 18 metres de longitud obra de l'escultor Tomàs Bel.

## Referències

* ↑ «Convent de la Sagrada Família». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 maig 2012].
# Menjagrà negre-i-roig

El menjagrà negre-i-roig (Sporophila nigrorufa) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita matolls i camps per l'est de Bolívia i el sud-oest del Brasil.

## Referències

* ↑ «Menjagrà negre-i-roig». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)