OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Montours

Montours (en bretó Montourz, en gal·ló Montórs) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ille i Vilaine. L'any 2006 tenia 929 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.088 | 1.040 | 940 | 807 | 810 | 806 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1977- | Jean Malapert | |
# Trichomycterus gabrieli

Trichomycterus gabrieli és una espècie de peix de la família dels tricomictèrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Brasil: riu Negro.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Valenciennes, A. 1832. Nouvelles observations sur le capitan de Bogota, Eremophilus mutisii. A Voyage de Humboldt et Bonpland, Deuxième partie. Observations de Zoologie et d'Anatomie comparée. París. Humboldt & Bonpland's Voyage v. 2 (Title page 1833): 341-348.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* De Pinna, M. C. C.; Wosiacki, W. «Trichomycteridae (pencil or parasitic catfishes)». A: Reis, R. E.; Kullander, S. O.; Ferraris Jr., C. J. Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America (en anglès). EDIPUCRS, 2003. ISBN 9788574303611.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Myers, G. S. 1926. Descriptions of a new characin fish and a new pygidiid catfish from the Amazon Basin. Copeia Núm. 156: 150-152.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Resolució 2330 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2330 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 19 de desembre de 2016. Després de considerar un informe del Secretari General sobre la Força de les Nacions Unides d'Observació de la Separació (UNDOF) i reafirmant la resolució 1308 (2000), el Consell va prorrogar el seu mandat per uns altres sis mesos, fins al 30 de juny de 2017.

## Contingut

El Consell va assenyalar que la situació a l'Orient Mitjà es mantenia tibant. Es va demanar a totes les parts implicades en la Guerra Civil siriana que cessessin les seves accions militars a la zona i que complissin amb el dret internacional humanitari. Durant aquestes accions s'hi va desplegar armament pesant i s'havien produït atacs contra la UNDOF i robatori de material.
En novembre de 2016 el personal de l'ONU va tornar a Camp Faouar, la seu de la missió que havia abandonat al setembre de 2014 després d'un atac de rebels sirians. Volien tornar a ocupar posicions abandonades, on la situació de seguretat ho permetia.
A causa de les activitats militars a la zona de separació, hi havia risc que les tensions entre Síria i Israel tornessin a esclatar, i la treva entre ambdós de 1974 estava en perill.

## Referències

* ↑ Nacions Unides. «SC renews UNDOF for 6 months», 19-12-2016.
* ↑ Fiji Sun. «We're back at Camp Faouar», 14-11-2016.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2301 a la 2400 (2016 - 2018)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# La síndrome de Madison Heights

La síndrome de Madison Heights (títol original: SFW) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Jefery Levy, estrenada l'any 1994. Ha estat doblada al català.

## Argument

Cinc persones són retingudes en un magatzem per un grup de segrestadors. La petició de les seves captores, que les televisions retransmetin en directe els 36 dies que durarà la captivitat. Passat el mes de segrest, quan els dos únics supervivents són alliberats, un d'ells el jove Cliff Spab anomenat KH, surten al carrer i s'adonen que s'han convertit en veritables herois nacionals, veritables personatges famosos, i que la població imita els seus gestos i idolatren tot el que fa referència a ells. Segrestats per terroristes, esdevé una celebritat l'endemà quan és alliberat. Però Cliff només és un adolescent anticonformista, massa apàtic per apreciar aquest sobtat reconeixement. Una actitud que tindrà imitadors.

## Repartiment

* Stephen Dorff: Cliff Spab
* Reese Witherspoon: Wendy Pfister
* Jake Busey: Morrow Streeter
* Joey Lauren Adams: Monica Dice
* Pamela Gidley: Janet Streeter
* David Barry Gray: Scott Spab
* Jack Noseworthy: Joe Dice
* Richard Portnow: Gerald Parsley
* Edward Wiley: Mr Spab
* Lela Ivey: Mme Spab
* Natasha Gregson Wagner: Kristen
* Annie McEnroe: Dolly
* Virgil Frye: Earl
* Francesca Roberts: Kim Martin
* Soon-Tek Oh: Milt Morris
* Tobey Maguire: Al

## Referències

* ↑ «La síndrome de Madison Heights». esadir.cat.
* ↑ «S.W.F.». Allociné.
# CJA

CJA té els següents significats:
* Comissió Jurídica Assessora, òrgan consultiu del Govern de la Generalitat de Catalunya
* Comitè Jueu Antifeixista, comitè soviètic de propaganda entre els jueus del món
* Círculos José Antonio, partit polític espanyol històric
* Centre per la Justícia i la Responsabilitat (del seu nom en anglès Center for Justice and Accountability), organització per a la defensa dels drets humans, amb seu a San Francisco (Estats Units)
# Cal Massana (Sant Agustí de Lluçanès)

Cal Massana és una casa de Sant Agustí de Lluçanès (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de dos pisos construït amb murs de pedres irregulars i morter, actualment reforçat amb ciment. El teulat és a doble vessant, lateral a la façana de la porta principal. La planta és rectangular amb diversos afegits de serveis, de corts i de paller. Totes les obertures tenen llinda de fusta a les portes, i de pedra a les finestres.

## Història

Tot i no conservar-se cap data de construcció de l'edifici, l'estructura i els materials corresponen a construccions del segle XVIII- XIX.

## Referències

* 1 2 «Cal Massana». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 22 agost 2017].
# Llista de fiords de les Illes Fèroe

La següent llista inclou els fiords existents a les illes Fèroe. La llista inclou també algunes badies importants i estrets a part dels grans fiords pròpiament dits.
En feroès fiord es diu fjørður, però no tots els fjørður feroesos són en realitat un fiord. Molts accidents geogràfics anomenats localment fiords són en realitat estrets. En feroès als estrets se'ls anomena sund, i es caracterítzen a les Fèroe per tenir forts corrents marins. A vegades també alguns fiords són anomenats vík, que significa badia.
| Nom | Tipus | Illa | Longitud en km |
| Árnafjørður | Fiord | Borðoy | 7,2 |
| Borðoyarvík | Fiord | Borðoy | 6,5 |
| Dímunarfjørður | Estret | Stóra Dímun/Skúvoy | 2 |
| Djúpini | Estret | Eysturoy/Kalsoy | 15 |
| Fuglafjørður | Fiord | Eysturoy | 1,5 |
| Fugloyarfjørður | Estret | Svínoy/Fugloy | 2 |
| Funningsfjørður | Fiord | Eysturoy | 9,7 |
| Gøtuvík | Fiord | Eysturoy | 11,0 |
| Haraldssund | Estret | Kunoy/Borðoy | 10 |
| Hestsfjørður | Estret | Hestur/Koltur/Streymoy | 12 |
| Hovsfjørður | Fiord | Suðuroy | 3.1 |
| Hvalbiarfjørður | Fiord | Suðuroy | 4 |
| Hvannasund | Estret | Borðoy/Viðoy | 10 |
| Kaldbaksfjørður | Fiord | Streymoy | 7 |
| Kalsoyarfjørður | Estret | Kalsoy/Kunoy | 18 |
| Kollafjørður | Fiord | Streymoy | 4,2 |
| Kolturssund | Estret | Hestur/Koltur | 0.5 |
| Lambavík | Fiord | Eysturoy | 6,1 |
| Leirvíksfjørður | Estret | Eysturoy/Bordoy/Kalsoy | 8.2 |
| Lopransfjørður | Fiord | Suðuroy | 1.5 |
| Mýrarfjørður | Badia | Suðuroy | 0.3 |
| Mykinesfjørður | Estret | Vágar/Mykines | 3 |
| Nólsoyarfjørður | Estret | Streynoy/Nolsoy | 9 |
| Oyndarfjørður | Fiord | Eysturoy | 3,0 |
| Sandvík | Badia | Suðuroy | 2 |
| Skálafjørður | Fiord | Eysturoy | 14,0 |
| Skopunarfjørður | Estret | Sandoy/Streynoy/Hestur | 12 |
| Skúvoyarfjørður | Estret | Skúvoy/Sandoy | 10 |
| Skarðsvík | Badia | Fugloy | 1.2 |
| Suðuroyarfjørður | Estret | Suðuroy/Lítla Dímun/Stóra Dímun | 12 |
| Sundini | Estret | Streynoy/Eysturoy | 40 |
| Svínoyarfjørður | Estret | Viðoy/Svínoy | 3 |
| Svínoyarvík | Badia | Svínoy | 1,8 |
| Sørvágsfjørður | Fiord | Vágar | 3,5 |
| Tangafjørður | Estret | Streymoy/Eysturoy | 8 |
| Trongisvágsfjørður | Fiord | Suðuroy | 7 |
| Vágsfjørður | Fiord | Suðuroy | 6 |
| Vestmannasund | Estret | Vágar/Streymoy | 20 |
| Viðvík | Badia | Viðoy | 2,0 |
| Víkarfjørður | Fiord | Suðuroy | 1.5 |

## Referències

* ↑ Føroyar. Topografisk Atlas 1:100.000 (en danès). Kort & Matrikelstyrelsen, 2001. ISBN 87-7866-010-6..

## Enllaços externs

* Mapa detallat de les Illes Fèroe.
# Musée du Luxembourg

El Musée du Luxembourg és un museu de París, França. Ocupa l'ala est del Palais du Luxembourg, l'ala oest del qual havia hostatjat originalment el cicle de Maria de Mèdici de Rubens. Des de l'any 2000 ha estat gestionat pel Ministeri de Cultura i el Senat i està dedicat a exposicions temporals.
Entre 1750 i 1780 fou la primera galeria pública de pintura de París, mostrant la col·lecció reial que incloïa La Madonna del Conill de Ticià, la Sagrada Família de Da Vinci (podria ser La Mare de Déu i l'Infant amb santa Anna o La Verge de les Roques) i prop d'un centenar d'altres obres de mestres antics, que avui formen el nucli central del Louvre. El 1803 va reobrir, mostrant pintures d'artistes des de Nicolas Poussin a Jacques-Louis David, i va estar dedicada a artistes vius des de 1818 a 1937. Moltes de les obres mostrades aquí varen trobar més tard lloc en altres museus de París inclòs el Jeu de Paume, l'Orangerie, i finalment el Musée National d'Art Moderne i el Musée d'Orsay.

## Història

* El 1861, James Tissot hi va mostrar La trobada de Faust i Margarida, que va ser comprat per l'Estat per a la Galeria de Luxemburg.
* L'il·lustrador André Gill (1840-1885) va ser nomenat conservador del Museu de Luxemburg el 15 de maig de 1871, i va tornar a muntar les col·leccions disperses d'art i va restablir el museu d'escultura. Ell tot just havia començat la seva feina quan va ser interromput per l'agitació associada amb la Comuna de París.
* Quan Ernest Hemingway va fer una visita a Gertude Stein a la propera Rue de Fleurus, es va aturar per veure l'obra dels impressionistes, que el 1921 estaven encara al Musée du Luxembourg.

## Fonts

* Les Grands du Dessin de Press: André Gill (1840-1885) "Quand ouvrira-t-on des maisons pour imbeciles?" Arxivat 2008-06-21 a Wayback Machine. (francès)

## Referències

* ↑ «Web del Museu de Luxemburg». Arxivat de l'original el 2009-04-11. [Consulta: 1r febrer 2013].
* ↑ París era una festa

## Enllaços externs

* Musée du Luxembourg - Lloc web oficial
# Trichomycterus florense

Trichomycterus florense és una espècie de peix de la família dels tricomictèrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4,4 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Valenciennes, A. 1832. Nouvelles observations sur le capitan de Bogota, Eremophilus mutisii. A Voyage de Humboldt et Bonpland, Deuxième partie. Observations de Zoologie et d'Anatomie comparée. París. Humboldt & Bonpland's Voyage v. 2 (Title page 1833): 341-348.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* De Pinna, M. C. C.; Wosiacki, W. «Trichomycteridae (pencil or parasitic catfishes)». A: Reis, R. E.; Kullander, S. O.; Ferraris Jr., C. J. Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America (en anglès). EDIPUCRS, 2003. ISBN 9788574303611.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Miranda Ribeiro, P. de 1943. Dois novos Pigidídeos Brasileiros (Pisces-Pygidiidae). Bol. Mus. Nac. Rio de Janeiro Núm. 9: 1-3.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Kuvasz

El Kuvasz (Kuvaszok) és una antiga raça hongaresa de gos bover.
Ha estat utilitzat com a guardià de bestiar, però durant els últims anys pot trobar-se a les llars com a animal de companyia.

## Història

Encara que alguns creuen que el Kuvasz ja existia a Hongria a l'època dels huns, altres opinen que hi va arribar procedent d'Àsia i Turquia, amb les invasions mongoles. El seu nom deriva d'una paraula turca que significa "guardià segur". Durant alguns segles, especialment en el segle xv, va ser el fidel amic de l'aristocràcia hongaresa. Durant les dues guerres mundials la raça va ser greument delmada i durant la revolta hongaresa del 1956 va ser gairebé exterminada.
És un guardià de ramats incansable, defensant-se dels depredadors. Anteriorment havia estat utilitzat també com a gos de caça per perseguir llops, senglars i ossos. A més és un gran guardià. Al seu país la policia i l'exèrcit el fan servir com a auxiliar. En els últims decennis s'ha convertit també en gos de companyia.

## Descripció

El Kuvasz és de bona mida, sòlidament construït i amb un aire digne. El crani ha de ser lleugerament arquejat i el musell no gaire llarg i en forma de falca. Porta les petites orelles penjant en forma de V. El cos és una mica llarg, amb les costelles lleugerament sortints. Les potes són robustes i no gaire llargues. La cua és llarga, una mica corbada a l'extrem, on llueix un bonic plomall. El pelatge és llarg, aspre i ondulat. El color ha de ser blanc pur, encara que pot acceptar el blanc ivori.
El Kuvasz perd molt pèl a temporades. La resta de cures són poc complicades. Cal tenir en compte que és un gos de personalitat forta, pel que la seva educació ha de ser primerenca i pot posar a prova la paciència de l'educador. Necessita un espai adequat de moviments i exercici.
És un gos sobri i fort, que resisteix a la intempèrie les condicions més dures. Com a gos casolà és amigable, afectuós i intel·ligent, i sobretot un excel·lent guardià, valent i tranquil, desconfiat i reservat amb els estranys. Sota la seva aparença digna s'amaga un temperament juganer que el fa ser un fidel amic dels nens.
* Característiques:
** Bon gos de treball.
** Fiable gos guardià.
** Company casolà agradable.

## Bibliografia

* Hódosi, József, ed. A Kuvasz. Hungaria Kuvasz Klub, 1996. English Translation by International Kuvasz Book Project.

## Enllaços externs

* Kuvasz Breed Standard
* Kuvasz Fanciers of America
* Kuvasz Club of Canada
# Rágol

Rágol és una localitat de la província d'Almeria, Andalusia. L'any 2005 tenia 367 habitants. La seva extensió superficial és de 27 km² i té una densitat de 13,6 hab/km². Les seves coordenades geogràfiques són 36° 59′ N, 2° 40′ O. Està situada a una altitud de 425 metres i a 39 quilòmetres de la capital de la província, Almeria.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 395 | 384 | 398 | 390 | 391 | 392 | 386 | 382 | 367 | 365 |
# Bissetia (arna)

Bissetia és un gènere d'arnes de la família Crambidae.

## Taxonomia

* Bissetia leucomeralis (Hampson, 1919)
* Bissetia poliella (Hampson, 1919)
* Bissetia steniellus (Hampson, 1899)
* Bissetia subfumalis (Hampson, 1896)
* Bissetia tauromma (Kapur, 1950)

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». [Consulta: 30 gener 2019].
# Otto Günsche

Otto Günsche (Nascut a Jena, Alemanya, el 24 de setembre de 1917 † Lohmen, Bonn, el 2 d'octubre de 2003) va ser un oficial alemany de les SS. Últim ajudant de camp d'Adolf Hitler i encarregat de cremar el seu cadàver en el búnquer de la Cancelleria.
El 1931, ingressa a les Joventuts Hitlerianes i el 1934, al Leibstandarte Adolf Hitler de les SS amb el número 257.773, el 1935 s'afilia al Partit Nazi amb el número de fitxa 3.601.524, el 1936, és SS Obersturmführer (Subtinent) a la Guàrdia Personal del Führer. El 1941 i 1942, estudia a l'Acadèmia d'Oficials de Bad Tölz, serveix al front. Entre gener i agost de 1943, és nomenat ajudant personal de Hitler.
Combat al front com a cap de Companyia de la Divisió Cuirassada "Leibstandarte Adolf Hitler"; des de febrer de 1944, de nou Ajudant Personal de Hitler, aquest any és ascendit a SS Sturmbannführer (Major). Després de la mort del dictador, va ser l'encarregat d'ordenar la cremació dels cadàvers de Hitler i la seva esposa Eva Braun un cop que aquests es van suïcidar.
Va ser capturat per les tropes soviètiques que van envoltar la ciutat i ingressa el 2 de maig de 1945 a presó militar soviètica. El 1950, és condemnat a vint anys de presó. El 1955, és lliurat a la República Democràtica d'Alemanya on va estar detingut a Bautzen fins al maig de 1956 quan va ser alliberat. Es fuga a la República Federal d'Alemanya on fixa la seva residència.
El 2 d'octubre 2003 va morir d'un atac de cor, a Lohmen, prop de Bonn, Alemanya, als 86 anys.
# Leopold II d'Àustria

Leopold II d'Habsburg (1328 - 1344) fou un duc d'Àustria, Estíria i Caríntia i marcgravi de Carniola, conjuntament amb el seu germà Frederic II d'Habsburg i el seu oncle Albert II d'Habsburg si bé aquest darrer administrava Àustria i Estíria mentre que Frederic i Leopold estaven destinats a administrar Caríntia i Carniola. Junt al seu germà van succeir al seu pare Otó I l'Alegre, duc conjunt amb Albert II i administrador de Caríntia i Carniola, quan va morir el 1339, i sent menors d'edat van quedar sota tutela del seu oncle. Leopold II va morir el 10 d'agost de 1344 amb 16 anys. El seu germà Frederic II el va seguir abans de final d'any.

## Referències

* Jirí Louda i Michael MacLagan, Lines of Succession: Heraldry of the Royal Families of Europe, 2a edició (Londres, U.K.: Little, Brown and Company, 1999), taula 78.
# Bridei VI

Bridei VI, també conegut amb el nom de Bridei mac Uurad, va ser rei dels pictes el 842.
Era fill d'Uurad mac Bargoit, al qual va succeir al tron. La Crònica picta li atribueix un regnat que va d'un mes a un any, segons els manuscrits. Segurament va caure en combat contra Kenneth mac Alpin, que reivindicava el tron dels pictes.
Dos dels seus germans, Ciniod i Drest mac Uurad, que també apareixen a la llista de reis de la Crònica picta, van regnar després d'ell durant un breu període.

## Referències

* 1 2 Crònica picta (en llatí i anglès). Edimburg: H. M. General register house, 1867, p. 8.

## Bibliografia

* Anderson, Alan Orr. Early Sources of Scottish History A.D 500–1286 (llibre). vol. 1. Stamford: Paul Watkins, 1990. ISBN 1-871615-03-8.
* Calise, J. M. P.. Pictish Sourcebook, Documents of Medieval Legend and Dark Age History (llibre). Londres: Greenwood Press, 2002. ISBN 0313322953.
* Cumming, W. A.. The Age of the Picts (llibre). Londres: Sutton Publishing, 1998. ISBN 0750916087.
* Skene, W. F.. Chronicles Of The Picts,Chronicles Of The Scots, And Other Early Memorials Of Scottish History (llibre). Edimburg: H.M General Register House, 1867. «Reimprès per Kessinger Publishings's (2007) ISBN 1432551051»
* Smyth, Alfred P. Warlords and Holy men Scotland AD 80~1000 (llibre). Edimburg: Edinburgh University Press, 1984. ISBN 0-7486-0100-7.
# Musée national de Préhistoire

El Musée national de Préhistoire és un centre fundat el 1918 per Denis Peyrony a la comuna occitana de Las Eisiás a la Dordonya.
Instal·lat en un edifici d'arquitectura contemporània, el Musée national de Préhistoire presenta in situ un passat històric i prehistòric d'una riquesa exceptional i reuneix una de les col·leccions més importants del paleolític de França. Permet també de descobrir les traces dels humans de la prehistòria mitjançant útils de pedra, objectes d'art en os o ivori, reconstruccions a mida natural d'humans prehistòrics i d'animals desapareguts, que permeten una millor comprensió de l'evolució de les societats humanes des de fa 400 000 anys.
La nova extensió del museu, acabada el 2004, concebuda per l'arquitecte Jean-Pierre Buffi, ocupa més de 3600 m² de nous espais, 700 m² dels quals són galeries destinades a exposició.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del museu (francès)

## Fonts

* Le nouveau musée national de Préhistoire des Eyzies-de-Tayac, Ministère de la Culture et de la Communication, Direction des musées de France. (dossier de premsa accessible en aquest enllaç Arxivat 2009-11-26 a Wayback Machine.) (francès)
# AHT Gelditu! Elkarlana

AHT Gelditu! Elkarlana és el nom de la plataforma del País Basc contra el Tren d'Alta Velocitat (AHT, en èuscar). Inclou onze sindicats, moviments socials, grups ecologistes, partits polítics, municipis, col·lectius i persones afectades. Es va crear el 15 de març de 2001 amb els següents principis:
* Oposició absoluta als projectes de l'AHT que es duen a terme al País Basc (Y basca, Corredor de Navarra i TGV). L'AHT és un projecte antiecològic, antisocial, malbaratador i inadequat per al País Basc. Considerem que l'AHT és inacceptable per les greus conseqüències ecològiques, socials i econòmiques que tindria, així com pels seus efectes sobre l'agricultura i l'equilibri del territori.
* Denúncia ferma del procediment seguit per dur a terme el projecte de l'AHT. El projecte de l'AHT es duu a terme sense cap mena de transparència informativa ni participació social. En aquest sentit, reconeixem l'oposició social generalitzada a l'AHT i exigim als municipis que reconeguin el dret de veto que perjudicaria greument el projecte.
* Més enllà del projecte de l'AHT, es proclama la necessitat de qüestionar el transport, l'organització territorial i els models socials que ens estan imposant les institucions i dur a terme la seva profunda transformació.
Des de llavors, AHT Gelditu! Elkarlanak ha dut a terme i ha impulsat múltiples iniciatives: mobilitzacions i accions informatives, presentació de recursos, enquestes d'opinió pública... Totes amb el mateix objectiu: aturar el projecte de l'AHT.

## Referències

* ↑ Bosch, Xavi. «Tres dècades de resistència a l'alta velocitat basca». Directa, 13-10-2020. [Consulta: 8 desembre 2020].
* ↑ «AHT Gelditu! se moviliza en las obras del TAV en el valle del Urumea el próximo 2 de junio», 26-01-2020.
* ↑ «AHT Gelditu! Nafarroa alerta de «la larga sombra de corrupción» que acompaña al TAV» (en castellà). Naiz, 09-06-2020. [Consulta: 8 desembre 2020].
* ↑ «AHT Gelditu Elkarlana entrega en el Ayuntamiento de Pamplona 1.292 alegaciones contra el TAV». 1 feb 2020.