OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Socket 939

Socket 939 :
| Especificacions ||
| Tipus: | PGA-ZIF |
| Pines: | 939 |
| FSB: | 200 MHz 1000 MHz HyperTransport |
| Rang de voltatge: | 0.8 - 1.55 V |
| Processadors: | AMD Athlon 64 (2800+- 4000+) AMD Athlon 64 FX AMD Athlon 64 X2 Alguns AMD Opteron 1xx Alguns Sempron 3xxx |
El Socket 939 és un sòcol de CPU que va ser introduït per AMD en resposta a Intel i la seva nova plataforma per a ordinadors d'escriptori, Socket LGA775. Socket 939 ha estat substituït pel Socket AM2.

## Característiques principals

* Funció completa de 32 bits, IA-32 i (x86). Compatibilitat per a aplicacions futures de 64-bit utilitzant el set d'instruccions AMD64.
* Adreces físiques de 40-bits, Adreces virtuals de 48-bits.
* 8 nous registres de 64-bit, per a un total de 16
* 8 nous registres de 128-bit SSE/SSE2, per a un total de 16
* Inclou el suport per la tecnologia 3DNow, SSE2, i SSE3 fent servir els processadors més recents (revisió E)
* Integra el controlador de "dual channel" (Doble Canal) DDR SDRAM suportant fins a 200 MHz PC3200 ("DDR400")
* Suport fins a 6/4 GB/s bàndol de memòria
* Tecnologia HyperTransport per a connexions ràpides I/O, una de 16 bit suportant fins a 2000MHz
* 64 KB Nivell 1 cache d'instrucció, 64KB Nivell 1 cache de dades.
* Suporta fins a 1 MB Nivell 2 cache
* Certs models (Athlon 64 X2) són processadors dual-core i tenen físicament 2 cores en un processador.

## Nuclis suportats

* Clawhammer Core: Suporta Instruccions L2 1MB Cache/SSE1, SSE2
* Newcastle Core: Suporta Instruccions L2 512KB Cache/SSE1, SSE2
* Winchester Core: Suporta Instruccions L2 512KB Cache/SSE1, SSE2
* Venice Core: Suporta Instruccions L2 512KB Cache/SSE1, SSE2, SSE3
* San Diego Core: Suporta Instruccions L2 1MB Cache/SSE1, SSE2, SSE3
* Manchester Core: Suporta Instruccions (Dual Core) L2 512KB cache per CPU/SSE1, SSE2, SSE3
* Toledo Core: (Dual Core) Suporta Instruccions L2 1MB cache per CPU/SSE1, SSE2, SSE3
* Venice Core CPU inclou: 3000+, 3200+, 3500+, 3800+
* San Diego Core CPU inclou: 3700+, 4000+, FX55, FX57
* Manchester Core CPU inclou: X2 3800+, X2 4200+, X2 4600+
* Toledo Core CPU inclou: X2 3800+, X2 4400+, X2 4800+, FX-60

## Enllaços externs

* http://www.amd.com/us-en/Processors/ProductInformation/Informació
# Socket AM2

Socket AM2 :
| Especificacions ||
| Tipus: | PGA-ZIF |
| Pines: | 940 |
| FSB: | 200 MHz 1000 MHz HyperTransport |
| Processadors: | AMD Athlon 64 AMD Athlon 64 FX AMD Athlon 64 X2 AMD Sempron |
El Socket AM2 , anomenat anteriorment com Socket M2 , és un sòcol de CPU dissenyat per processadors AMD en equips d'escriptori. El seu llançament es va realitzar en el segon trimestre de 2006, com a substitut del Socket 939. Té 940 pins i suporta memòria DDR2, però no és compatible amb els primers processadors de 940 pins (com, per exemple, els processadors Opteron Sledgehammer).
Els primers processador és per al sòcol AM2 van ser els nous Opteron sèrie 100. El sòcol està també dissenyat per als següents nuclis: Windsor (AMD Athlon 64 X2 4200+- 5000+, AMD Athlon 64 FX-62), Orleans (AMD Athlon 64 3500+- 4000+) i Manila (AMD Sempron 3000+- 3600+) - tots construïts amb tecnologia de 90 nm.
El seu rendiment és similar al del sòcol 939, en comparació amb els nuclis Venice .
Socket AM2 és part de la pròxima generació de sockets, juntament amb Socket F (servidors) i Socket S1 (portàtils).

## Successors

S'han anunciat múltiples sòcols que són compatibles pin a pin amb el sòcol AM2, però que difereixen en les seves característiques.

### Socket AM2+

El sòcol AM2+és un successor intermedi per al sòcol AM2, que està dissenyat per al maneig de memòria DDR2 i suport del HyperTransport 3.0. Els processadors per sòcol AM2+poden inserir-se en les plaques mare amb sòcol AM2, però només tindran suport per HyperTransport 2.0.

### Socket AM3

AMD va anunciar que els processadors per sòcol AM3 serien capaços de funcionar en plaques mare amb sòcol AM2, però no al contrari. Els processadors AM3 tindran un nou controlador de memòria que suporta tant memòries tipus DDR2, com DDR3 SDRAM, permetent així mantenir la compatibilitat amb les plaques mare AM2 i AM2+. atès que els processadors AM2 no tenen el nou controlador de memòria, no podran funcionar en les plaques mare amb sòcol AM3.

## Vegeu també

* Socket 940
* Llista de Sòcols
* Socket 939

## Enllaços externs

* http://www.amd.com/la-es/Lloc
# Solegnathus spinosissimus

Solegnathus spinosissimus és una espècie de peix de la família dels singnàtids i de l'ordre dels singnatiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 49 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí de clima temperat que viu entre 114-230 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al sud d'Austràlia i a Nova Zelanda.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ May, J.L. i J.G.H. Maxwell, 1986. Trawl fish from temperate waters of Australia. CSIRO Division of Fisheries Research, Tasmània. 492 p.
* ↑ Stevenson, M.L., 2004. Trawl survey of the west coast of the South Island and Tasman and Golden Bays, Març-abril de 2003 (KAH0304). New Zealand Fisheries Assessment Report 2004/4. 69 p.
* ↑ Hoese, D.F., D.J. Bray, J.R. Paxton i G.R. Allen, 2006. Fishes. A Beasley, O.L. i A. Wells (eds.) Zoological Catalogue of Australia. Volum 35. ABRS & CSIRO Publishing: Australia Part 1, pp. xxiv 1-670; Part 2, pp. xxi 671-1472; Part 3, pp. xxi 1473-2178.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Sokor

Sokor (en rus: Сокорь) és un poble (un khútor) de l'óblast d'Astracan, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 4 habitants.

## Referències

* ↑ «Карты Генштаба L-38 (Б) 1:100000. Астраханская область и Калмыкия». Arxivat de l'original el 2016-10-03. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Akhtubinka». GeoNames. Arxivat de l'original el 2019-02-24. [Consulta: 23 febrer 2019].
* ↑ «Регионы России → Астраханская обл. → Харабалинский р-н → Ахтубинка с.». Arxivat de l'original el 2015-03-24. [Consulta: 10 setembre 2020].
# Spectrolebias

Spectrolebias és un gènere de peixos de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes. Es un gènere de peixos estacionals, que viuen en estanys temporals durant l'estació humida, dels quals els ous estivejen en el fang durant l'estació seca.
Abans era considerat com un subgènere dels Simpsonichthys. Tot i que aquesta divisió és generalment acceptada, un estudi genètic indica que Spectrolebias no és monofilètic. Les espècies del gènere Spectrolebias es diferencien de les espècies dels altres gèneres de la tribu Cynolebiasini per una hiomandíbula significativament més llarga i per una punta cefàlica més estreta del quart ceratobranquial de les brànquies.

## Espècies

* Spectrolebias bellidoi Nielsen & Pillet, 2015
* Spectrolebias brousseaui Nielsen, 2013
* Spectrolebias chacoensis (Amato, 1986)
* Spectrolebias costai (Lazara, 1991)
* Spectrolebias filamentosus (Costa, Barrera & Sarmiento, 1997)
* Spectrolebias gracilis Costa & Amorim, 2018
* Spectrolebias inaequipinnatus (Costa & Brasil, 2008)
* Spectrolebias pilleti Nielsen & Brousseau, 2013
* Spectrolebias reticulatus (Costa & Nielsen, 2003)
* Spectrolebias semiocellatus (Costa & Nielsen, 1997)

## Referències

* 1 2 Costa, Wilson J. E. M. «Descriptive morphology and phylogenetic relationships among species of the Neotropical annual killifish genera Nematolebias and Simpsonichthys (Cyprinodontiformes: Aplocheiloidei: Rivulidae)» (en anglès). Neotropical Ichthyology, 4, 01-03-2006, pàg. 1–26. DOI: 10.1590/S1679-62252006000100001. ISSN: 1679-6225.
* ↑ Costa, Wilson J. E. M. «Historical biogeography of cynolebiasine annual killifishes inferred from dispersal-vicariance analysis: Historical biogeography of cynolebiasines» (en anglès). Journal of Biogeography, 17-06-2010, pàg. no–no. DOI: 10.1111/j.1365-2699.2010.02339.x.
* ↑ Ponzetto, Josi M.; Britzke, Ricardo; Nielsen, Dalton T. B.; Parise-Maltempi, Patricia P.; Alves, Anderson L. «Phylogenetic relationships of Simpsonichthys subgenera (Cyprinodontiformes, Rivulidae), including a proposal for a new genus» (en anglès). Zoologica Scripta, 45, 4, 01-07-2016, pàg. 394–406. DOI: 10.1111/zsc.12159.
* ↑ Nielsen, Dalton Tavares Bressane «Spectrolebias brousseaui (Cyprinodontiformes: Rivulidae: Cynolebiatinae), a new annual fish from the upper río Mamoré basin, Bolivia». Neotropical Ichthyology, 11, 1, 01-03-2013, pàg. 81–84. DOI: 10.1590/S1679-62252013000100009. ISSN: 1679-6225.

## Bibliografia

* Costa, Wilson J. E. M.. «Rivulidae (South American Annual Fishes)». A: Reis, Kullander & Ferraris. Check list of the freshwater fishes of South and Central America. Porto Alegre, Brasil: Edipucrs, 2003, p. 526-548. ISBN 85-7430-361-5.
# Sondra Radvanovsky

Sondra Radvanovsky (Berwyn, Chicago, Estats Units, 11 d'abril de 1969) és una soprano lírica spinto estatunidenca. El seu repertori més aclamat és el verdià.
Va viure i va assistir a l'escola secundària a Richmond (Indiana), una petita ciutat que tenia però la seva pròpia companyia d'òpera. Va començar la seva carrera a l'edat d'11 anys, formada al Centre de Música Tanglewood del Conservatori de música de la Universitat de Cincinnati, amb el Lindemann Young Artist Development Program de la Metropolitan Opera impartit per professors com Martial Singher, Ruth Falcon i Diana Soviero.
Radvanovsky s'ha especialitzat en el repertori verdià més exigent i compromès (Leonora de Il Trovatore i de La Forza del Destino, Elvira d'Ernani, Elisabetta de Don Carlo, Elena de Les vêpres siciliennes, també en la versió italiana, Violeta Valery, Aïda, Lina, Luisa o la part de soprano del Rèquiem) tot i que el seu repertori també abraça a Puccini (Tosca, Suor Angelica, Manon Lescaut, La bohème), Donizetti (Lucrezia Borgia), Alfano (Cyrano de Bergerac), Wagner (Gutrune, Freia), Bizet (Micaela), Mozart (Donna Anna), Dvorak (Rusalka), Floyd (Susannah), Rossini (Stabat Mater), Johann Strauss (Rosalinde), Giordano (Magdalena).
Sondra Radvanovsky ha esdevingut una soprano resident al Metropolitan Opera de Nova York, on va debutar el 12 de setembre de 1996 cantant la Contesa de Ceprano i al cap de dos anys, el 19 de febrer de 1998 ja debutava en un rol protagonista, cantant l'Antonia de Les Contes d'Hoffmann (també va fer en les mateixes funcions la Stella). A partir d'aquell moment, tot i fer alguna col·laboració luxosa com una de les serventes de l'Elektra l'any 1999 o la Gutrune i la Freia en el Ring del 2000, ja no ha fet altra cosa que els primers rols protagonistes, sobretot de les òperes de Verdi.

## Referències

* ↑ http://www.thefreelibrary.com/Sondra+Radvanovsky.-a0109405036
* ↑ http://www.gowaynecounty.com/blog/10-things-you-might-not-know-about-richmond-indiana/
* ↑ http://www.losangelesopera.com/artist/radvanovsky.sondra.aspx

## Enllaços externs

* Sondra Radvanovsky - Lloc web oficial
# Sicà

Sicà (en llatí Sicanus, en grec antic Σικανός "Sikanós") fill de Execestus, va ser un dels tres generals dels siracusans que encapçalats per Hermòcrates de Siracusa es van anomenar en el moment de produir-se la invasió atenenca de l'illa l'any 415 aC.
L'any 413 aC després de rebutjar als atenencs a Epípoles, el van enviar amb tretze vaixells a Agrigent, governat pel partit siracusà, per demanar subministraments, però abans d'arribar l'oposició va prendre el poder i no va poder desembarcar.
En la lluita naval aquell mateix any contra els atenencs, que van ser vençuts i on va morir Eurimedó, Sicà, segons Diodor de Sicília, va ser l'autor del pla per incendiar les naus enemigues que s'havien situat en aigües poc profundes vora la riba. després va dirigir un ala de la flota siracusana en la batalla final del Setge de Siracusa on els atenencs van ser derrotats decisivament.

## Referències

* ↑ Sicanus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 815
# Sophia Brahe

Sophia Brahe (danès: Sophie Brahe) (Castell de Knutstorp, 24 d'agost de 1559 - Helsingør, 1643) va ser germana de Tycho Brahe, a qui va ajudar en moltes de les seves observacions en astronomia, matèria que va estudiar de forma autodidacta i amb oposició de la seva família. Vídua molt jove, va administrar les propietats de la família i va esdevenir una experta en horticultura. A la seva vellesa es va dedicar a escriure sobre genealogia de la noblesa danesa, després de casar-se per segon cop amb un estudiós de l'alquímia, de nou amb oposició familiar (que la va condemnar a la pobresa).
# Escolladura halter

Un vestit de tira (tires) al coll, coll hàlter o escolladura hàlter (anglicismes), esquena nua o escolladura posterior és una peça femenina que té un sol elàstic o més que passa darrere del coll com una mena de cabestre (halter en anglès), més aviat que dos a cada espatlla. El terme s'aplica tant als vestits com als alts (tops).
Aquesta vestimenta es porta sense sostenidor o amb un sostenidor diadema, és a dir sense elàstics. Pot ser que una esquena nua es lligui al coll; sovint és el cas dels vestits de bany.

## Article connex

* Escollladura
* Vestit amb escolladura halter
# Storting

Storting ("la Gran Reunió"), és el parlament de Noruega situat a Oslo. L'edifici del parlament va ser completat el 1866 i va ser dissenyat per l'arquitecte Victor Langlet. El Storting és unicameral, però està dividit en dos departaments quant a afers legislatius. Després de les eleccions el Storting escull un quart dels seus membres per a formar el Lagting una mena de "cambra alta", amb els tres quarts restants forma l'odelsting o "cambra baixa".

## Història

El Parlament en la seva forma actual es va constituir primer a Eidsvoll el 1814, encara que els seus orígens es remunten a les allting o assemblees comunes ja al segle ix. Les alltings eren assemblees encarregades de tractar assumptes jurídics i polítics. Gradualment es van formalitzar de manera que les tings, o assemblees, van créixer en trobades regionalitzades que adquiriren el suport i l'autoritat de la corona, fins al punt que a vegades van ser instrumentals en la introducció de canvis en la mateixa monarquia.
Com que Noruega es va unificar com a entitat geopolítica al segle x els lagtings es van establir com a assemblees regionals superiors. Les arcaiques assemblees regionals, Frostating, Gulating, Eidsivating i Borgarting es van fusionar i el corpus de llei va ser unificat sota el comandament del rei Magnus Lagabøte a mitjans del segle xiii. Aquesta jurisdicció es va mantenir significativament fins que el rei Frederic III de Dinamarca i Noruega van proclamar la monarquia absoluta el 1660, que va ser ratificada per l'aprovació de la Llei Reial de 1665, i esdevingué constitució de la Unió de Dinamarca i Noruega, i així va romandre fins al 1814 i la fundació del Storting.
El nombre d'escons al Storting ha variat: des de 1882 hi havia 114 seients, des de 1903 n'hi havia 117, a partir de 1906 n'hi havia 123, des de 1918 n'hi havia 126, des de 1921 augmentaren a 150, de 1973 a 155, de 1985 a 157, de 1989 a 165 i de 2005 als 169 escons actuals.

## Presidència

La presidència del Storting és detinguda pel president del Storting i consisteix en els presidents i vicepresidents del Storting, de Lagting i de l'Odelsting. Els càrrecs actuals són:
* President del Storting: Thorbjørn Jagland
* Vicepresident del Storting: Carl I. Hagen
* President del Lagting: Inge Lønning
* Vicepresident del Lagting: Ola T. Lånke
* President de l'Odelsting: Berit Brørby
* Vicepresident de l'Odelsting: Olav Gunnar Ballo

## Enllaços externs

* Stortinget – Web oficial
* Storting Arxivat 2009-09-14 a Wayback Machine.
# Storojévskie Khutorà

Storojévskie Khutorà (en rus: Сторожевские Хутора) és un poble de l'óblast de Lípetsk, a Rússia, que el 2011 tenia 563 habitants. Pertany al districte rural d'Úsman.

## Referències

* ↑ «Комсомольская правда». «В Липецкой области в селе сгорело 103 дома». Николай Боков, 30 июля 2010. Проверено 01-08-2010
# Special Calvin Klein

Special CK o Special Calvin Klein és una droga que en realitat consta d'un cóctel d'altres dues, la ketamina en pols (o Special K) i la cocaïna, que es consumeix en forma de pols esnifat. Va aparèixer els anys 70, quan es va fer molt popular sobretot per als consumidors tan habituats a la ketamina, que sola ja no els produïa efecte.
Els efectes comencen entre deu i vint minuts després d'haver esnifat l'Special Calvin Klein, depenent de la dosi. Primer apareix una sensació de dissociació (d'estar fora del propi cos), després un estat d'inconsciència i finalment una amnèsia intensa acompanyada de manca de percepció del dolor. Apareixen al·lucinacions, alteració de l'atenció i la memòria, bradicàrdia, hipertensió, arrítmia, depressió respiratòria, espasme de laringe i reaccions distòniques. La duració total és d'unes dues hores.
Una sobredosi pot provocar un augment de la pressió intracranial o ocular, convulsions, insuficiència cardiorespiratòria, polineuropatia, trisme i hipertonia muscular.

## Referències

* ↑ L'increment de la demanda de Ketamina com a droga d'abús Col·legi de Farmacèutics de Barcelona
* 1 2 3 Alucinaciones de laboratorio Arxivat 2010-08-22 a Wayback Machine. Article publicat a La ciencia y el hombre, volum 17, número 2, maig-agost de 2005. (castellà)
# Sistema de conducció elèctrica del cor

El sistema de conducció elèctrica del cor permet que l'impuls elèctric que es genera en el node sinusal del cor es propagui i estimuli el miocardi (múscul cardíac), causant-ne contracció. Consisteix en l'estimulació coordinada del miocardi que permet la contracció eficaç del cor, i que així la sang sigui bombada per tot el cos. L'impuls del node sinusal passa al node auriculoventricular i es distribueix als ventricles passant al feix de His, les branques del feix i a través de les fibres de Purkinje a les parets dels ventricles.
El sistema de conducció consisteix en cèl·lules musculars del cor especialitzades, situades dins del miocardi. L'activitat elèctrica es pot veure en un electrocardiograma (ECG). La disfunció del sistema de conducció pot causar ritmes cardíacs irregulars, inclosos els ritmes que són massa ràpids o massa lents.

## Referències

* ↑ «Molecular Profiling of the Cardiac Conduction System: the Dawn of a New Era». Curr Cardiol Rep, vol. 23, 8, 01-07-2021, pàg. 103. DOI: 10.1007/s11886-021-01536-w. PMID: 34196831.
* ↑ «How the Heart Works - How the Heart Beats | NHLBI, NIH». www.nhlbi.nih.gov. [Consulta: 24 agost 2022].
* ↑ Goodyer, WR; Beyersdorf, BM; Paik, DT; Tian, L; Li, G «Transcriptomic Profiling of the Developing Cardiac Conduction System at Single-Cell Resolution.». Circulation Research, vol. 125, 4, 02-08-2019, pàg. 379–397. DOI: 10.1161/CIRCRESAHA.118.314578. PMC: 6675655. PMID: 31284824.

## Vegeu també

* Potencial d'acció cardíac
# Sophie Schmidt

Sophie Diana Schmidt (Winnipeg, Manitoba, 28 de juny de 1988), és una futbolista canadenca. Juga com a migcampista en el Sky Blue FC, de la National Women's Soccer League, i en la selecció del Canadà, amb la qual va guanyar una medalla de bronze en els Jocs Olímpics de Londres 2012.
D'ascendència alemanya, Schmidt va viure sis anys al Paraguai, tornant al Canadà quan tenia vuit anys. Els seus pares van ser nascuts i criats al Paraguai, dins d'una colònia menonita. Ella parla fluidament alemany i anglès.

## Clubs

| Club | País | Any |
| Vancouver Whitecaps | Canadà | 2005 - 2010 |
| MagicJack | Estats Units | 2011 |
| Kristianstads DFF | Suècia | 2012 |
| Sky Blue FC | Estats Units | 2013 - |

## Referències

* ↑ «2015 World Cup». Arxivat de l'original el 2016-04-10. [Consulta: 31 juliol 2016].
# Sots Feréstecs

Els Sots Feréstecs és un sot, o vall estreta i feréstega, del terme municipal del Figueró, a la comarca del Vallès Oriental. Pertany al territori del poble rural de Montmany de Puiggraciós.
És a l'extrem central-occidental, tant del terme municipal, com del poble de Montmany de Puiggraciós. El forma el torrent de Maries, entre el poble de Montmany de Puiggraciós i Gallicant. Recorre el vessant nord dels Sots Feréstecs la carretera BV-1489.
Centren aquests sots per un cantó l'església de Sant Pau de Montmany i la masia de l'Ullar, i per l'altre la masia de Ca n'Oliveres.
Està ambientada en aquest paratge la novel·la Els Sots Feréstecs, de Raimon Casellas.

## Enllaços externs

* Els Sots Feréstecs en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sots de la Rua

Els Sots de la Rua és una vall molt marcada del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà, dins del territori del poble de la Rua.
Són sota les cingleres damunt de les quals es troba el poble, al sud-est de la Rua.

## Etimologia

Es tracta d'un topònim romànic modern, de caràcter descriptiu: es tracta dels sots situats sota el poble de la Rua. La profunditat del lloc fa que se l'anomeni sots en lloc de clots, com en altres llocs del terme.

## Enllaços externs

* Els Sots de la Rua en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Estació de Santiga

Mapa sinòptic de la línia orbital ferroviària (en projecte) :
Santiga és una estació de ferrocarril en projecte que s'ubicarà a l'est del municipi de Barberà del Vallès, a la comarca del Vallès Occidental. A l'estació hi pararan trens de la futura línia Orbital Ferroviària (LOF), i se situarà al bell mig del polígon industrial Santiga, a la rotonda que uneix les avingudes d'Arraona i del Castell de Barberà amb el carrers Llobateres i Serra de la Salut.

## Serveis ferroviaris

Rodalia de Barcelona :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Projectat |||||
| Mataró | Santa Perpètua - Can Folguera | Línia Orbital | Can Llobet | Vilanova i la Geltrú |

## Referències

* ↑ «Aprobado el Plan Director Urbanístico de la Línea Orbital Ferroviaria de Barcelona» (en castellà). vialibre.org, 16-04-2010. [Consulta: 31 agost 2017].
* ↑ «LA LÍNIA ORBITAL FERROVIÀRIA: VERTEBRACIÓ DEL TERRITORI METROPOLITÀ». Generalitat de Catalunya. ifercat.gencat.cat. [Consulta: 31 agost 2017].

## Vegeu també

* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Stan Shaw

Stan Shaw (Chicago, 14 de juliol de 1952) és un actor estatunidenc.

## Biografia

Fill del saxofonista Eddie Shaw, i cosí del cantant Sam Cooke.
Abans d'actor, va ser mestre de karate, judo i jujitsu a Chicago. Havia aconseguit el cinturó negre de primer grau en judo i en jujitsu, i en el karate cinturó negre de segon nivell.
Es va diplomar en la Marshall High School de Chicago.
Va començar a actuar en el musicals de Broadway, com ara en el famós Hair, The Me Nobody Knows o Via Galattica, dirigit per Peter Hall.
Les seves primeres feines en el cinema daten dels anys setanta, en què va participar també en la molt premiada pel·lícula del 1976 Rocky en el paper de Dipper, el jove boxador al qual Mickey Goldmill cedeix el gabinet de Rocky Balboa.
L'1 de juny del 2000 va ser condemnat a tres anys de llibertat vigilada pel delicte d'abandó de menor; més tard, el seu fill anirà a viure amb la mare a Las Vegas mentre Shaw vivia a Califòrnia.

## Filmografia

Filmografia:

### Cinema

* 1974: Truck Turner
* 1974: TNT Jackson
* 1976: Rocky
* 1978: Els nois de la companyia C (The Boys in Company C)
* 1979: The Great Santini
* 1979: Roots: The Next Generations
* 1984: Runaway, brigada central (Runaway)
* 1985: El gladiador (Gladiator) (TV)
* 1987: Billionaire Boys Club
* 1988: Red River
* 1989: Nits de Harlem (Harlem Nights)
* 1990: Agent ocult (Fear)
* 1991: Tomàquets verds fregits (Fried Green Tomatoes)
* 1993: Body of Evidence
* 1993: Sol naixent (Rising Sun)
* 1995: Houseguest
* 1995: L'illa dels caps tallats (Cutthroat Island)
* 1996: Daylight
* 1998: Snake Eyes
* 2000: Freedom Song
* 2002: Rag and Bone
* 2003: Detonator

### Sèries de televisió

* 1983–1984: The Mississippi
* 1984: Maximum Security,
* 1985–1994: Murder, She Wrote
* 1985: Hill Street Blues
* 1989: Wiseguy
* 1990: Midnight Caller
* 1992: L.A. Law
* 1994: Heaven & Hell: North & South, Book III
* 2000: Early Edition
* 2009: CSI: Crime Scene Investigation

## Referències

* ↑ «biografia d' Stan Shaw». The New York Times.
* 1 2 3 4 5 Biografia a Imdb, Imdb Official Site.]
* ↑ «filmografia d' Stan Shaw». The New York Times.