OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Arró

Arró és una entitat municipal descentralitzada del terme d'Es Bòrdes, a la comarca de la Vall d'Aran.
El poble està situat a 885 m d'altitud, a la dreta de la Garona, a l'extrem nord-oest del terme municipal. És un petit nucli de 31 h (2019), unit per un curt brancal a la carretera N-230. És presidit per l'església parroquial de Sant Martí, d'origen romànic i gòtic amb un campanar de torre octogonal. Hi abunden els boscos de pi negre i avets.
Fou municipi independent a 1847 quan es va integrar a Es Bòrdes.
Evolució demogràfica :
| 1990 | 1991 | 1994 | 1995 | 1996 | 2001 | 2003 | 2005 | 2019 |
| 21 | 21 | 21 | 25 | 30 | 29 | 25 | 25 | 31 |

## Referències

* ↑ «Arró». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Entitat Municipal Descentralitzada d'Arró». municat.gencat.cat. [Consulta: 26 agost 2020].
* ↑ «250576 Bòrdes, Es». Idescat. [Consulta: 26 agost 2020].
* ↑ «Arró». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 abril 2013].
* ↑ “Estadística vecinal formada con arreglo á la supresion de Ayuntamientos practicada en las poblaciones que no escedian de 30 vecinos, y rectificada segun los datos últimamente presentados por los pueblos, aprobada por S. M. en Real órden de 21 de mayo del corriente año de 1847.” Boletín oficial de la provincia de Lérida. N°74-81. 11 de juny de 1847. Numeritzat per el Servei d'Arxius, Estudis i Informació de la Diputació de Lleida. p.27 Consultació en línia.
# Antònia Maria Perelló Jorquera

Antònia Maria Perelló Jorquera (nascuda a Palma) és una advocada i política balear, diputada al Parlament de les Illes Balears en la VIII i IX legislatures.
Llicenciada en Dret, ha estat magistrada suplent de l'Audiència Provincial de Balears i funcionària del cos superior de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears. En 2006 fou nomenada directora general d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Obres Públiques, Habitatge i Transports. També ha estat consellera del Consell Insular de Mallorca i membre del consell de redacció de la Revista Jurídica de les Illes Balears.
Militant del Partit Popular, ha estat escollida diputada a les eleccions al Parlament de les Illes Balears de 2011, però l'agost de 2011 renuncià a l'escó quan fou nomenada Directora de l'Advocacia de la Comunitat Autònoma. Fou reelegida com a diputada a les eleccions al Parlament de les Illes Balears de 2015.

## Referències

* ↑ Decret 102/2006, d'1 de desembre, pel qual es nomena la Sra. Antònia Perelló Jorquera, directora general d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Obres Públiques, Habitatge i Transports
* ↑ Massot serà substituït en la Direcció General per Antonia Perelló, exmagistrada de l'Audiència Provincial, Vilaweb, 1 de desembre de 2006
* ↑ Consell de Redacció
* ↑ El lingüicidi a Balears
# Marc Juni Silà (cònsol any 19)

Marc Juni Silà (en llatí Marcus Junius Silanus) va ser un magistrat romà. Era fill de Marc Juni Silà, cònsol l'any 25 aC. Formava part de la gens Júnia, i portava el cognomen de Silà.
Va ser cònsol en el regnat de Tiberi, l'any 19, juntament amb Luci Norbà Balb. Aquestos cònsols van donar nom a la Lex Junia Norbana, que en alguns casos convertia als esclaus que havien rebut la manumissió sense certes formalitats en llatins. Aquestes persones s'anomenaven latini juniani. Tàcit parla de Juni Silà com a molt bon orador i elogia la seva eloqüència.
L'any 20 va aconseguir que Tiberi fes tornar al seu germà Dècim Juni Silà de l'exili. Com els altres senadors, va fer esforços per guanyar-se la simpatia de Tiberi, i l'any 22 va proposar que tots els documents públics i privats no portessin com fins llavors el nom dels cònsols sinó el de qui tingues el poder tribunici, és a dir, l'emperador.
L'any 33 la seva filla Clàudia o Júnia Claudil·la, com l'anomenava Suetoni, es va casar amb Gai Cèsar conegut com a Calígula.
En el regnat d'aquest emperador va ser governador de la província d'Àfrica, però Calígula sospitava de la seva fidelitat i li va enviar un llegat obligant-lo a compartir amb ell el govern provincial i finalment el va obligar a suïcidar-se. Cal·lígula va ordenar a Juli Grecí, el pare de Gneu Juli Agrícola, que acusés Silà de traïció, però aquest ho va refusar.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 820-821.
# Mar C. Llop

Mar Capilla Llop, més coneguda com Mar C. Llop o Mar Llop, (Barcelona, 3 de juliol de 1967 - 25 de febrer de 2022) fou una fotògrafa freelance i activista pels drets de les persones trans, membre de l'associació trans*Generem!
Estudià fotografia a l'Institut d'Estudis Fotogràfics de Catalunya entre 1981 i 1986, i realització de vídeo al Centre de la Imatge entre 1987 i 1988. Muntà el seu primer estudi l'any 1996. Des de llavors treballà en el món editorial i publicitari, i s'especialitzà en interiorisme, arquitectura, moda i retrat.
Des del 2013, va desenvolupar el projecte fotogràfic Construccions identitàries. Work in progress sobre les diversitats i transicions de gènere, que es va publicar en un llibre el 2017. El projecte tingué molta repercussió mediàtica, s'exposà en més de cinquanta ocasions, i també va rebre diversos premis. També treballà en la segona part del projecte, Construccions identitàries Famílies, juntament amb Andrea Basave i amb el suport de l'associació de famílies de menors transsexuals Chrysallis, en què retratà persones de diverses edats durant el procés de trànsit. L'obra també s'exposà en diversos espais i es publicà en un llibre autoeditat.
Fou una de les fundadores i primera presidenta de l'associació catalana de persones trans Generem!, de la qual fou presidenta en dues ocasions: 2015-2018 i 2021-2022. També fou membre de l'associació de cross-dressing EnFemme i fou la directora de fotografia del documental homònim d'Alba Barbé i Serra (2017), que explica les vivències d'un grup de persones que participen en l'associació. S'involucrà activament en la plataforma Trans*forma la Salut, que ha negociat el nou model d'atenció a la salut per a persones trans del Departament de Salut.

## Obra destacada

* Llop, Mar C. Construccions identitàries. Work in Progress. Barcelona: Edicions Bellaterra, 2017. ISBN 9788472907973.

## Referències

* ↑ «Mor la fotògrafa i activista trans Mar C. Llop». Diari de Girona, 26-02-2022. [Consulta: 26 febrer 2022].
* 1 2 3 «Mor la fotògrafa i activista trans Mar C. Llop». Ara, 26-02-2022. [Consulta: 27 febrer 2022].
* ↑ «Mor la fotògrafa i activista trans Mar Capilla Llop als 52 anys». NacióDigital, 26-02-2022.
* ↑ Pascual, Jordi «Mar C. Llop: “Les noies trans no teníem cap possibilitat als 80: O prostitució o cabaret”». elCugatenc [Consulta: 26 febrer 2022].
* 1 2 «Construcciones Identitarias. Work in progress» (en castellà). Idemtv [Consulta: 25 febrer 2022].
* ↑ «Mar C. Llop». Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB). [Consulta: 31 juliol 2020].
* ↑ «Mar C. Llop». Revista Idees. Centre d'Estudis de Temes Contemporanis de la Generalitat de Catalunya, Núm. 47, 2019 [Consulta: 31 juliol 2020].
* ↑ «La fotògrafa Mar Llop retrata 28 famílies que han viscut la transició d’un infant». Betevé, 24-03-2021.
* ↑ ARA. «Mar C. Llop retrata els canvis corporals del procés transgènere», 09-09-2021. [Consulta: 25 febrer 2022].
* ↑ «‘Crossdressing’: Ser hombre, ser mujer y volver a ser hombre otra vez». Pikara Magazine, 14-04-2016.
* ↑ «"M'agrada vestir-me de dona". "Sense ficció" estrena "EnFemme"». 3cat, 24-10-2018.
# Madrid (Nou Mèxic)

Madrid és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nou Mèxic. Segons el cens del 2000 tenia 149 habitants. La ciutat pren el nom de la capital d'Espanya.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Madrid tenia 149 habitants, 82 habitatges, i 27 famílies. La densitat de població era de 40,5 habitants per km².
Dels 82 habitatges en un 17,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 20,7% hi vivien parelles casades, en un 11% dones solteres, i en un 65,9% no eren unitats familiars. En el 52,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,82 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,68.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16,8% tenia menys de 18 anys, un 4,7% entre 18 i 24, un 34,9% entre 25 i 44, un 36,9% de 45 a 60 i un 6,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 106,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.905 $ i la renda mediana per família de 7.386 $. Els homes tenien una renda mediana de 50.385 $ mentre que les dones 28.750 $. La renda per capita de la població era de 20.025 $. Aproximadament el 52,4% de les famílies i el 19,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Madrid». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Madrid». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Arras

«Arras o Arràs» té aquests significats:
* Arras (francès) o Arràs (català), ciutat del nord de França capital del departament de Pas de Calais
* Arras-en-Lavedan, municipi francès al departament dels Alts Pirineus (regió de Migdia-Pirineus)
* Arras-sur-Rhône, municipi francès al departament de l'Ardecha (regió de Roine-Alps)
* Bisbat d'Arràs
* Districte d'Arràs, districte del departament francès del Pas de Calais (regió del Nord-Pas-de-Calais)
# Arrasador

Un arrasador, una rasadora o raser és un bastó que serveix per a rasar (o arrasar) les mesures curulles dels àrids, és a dir, treure'n el sobrant perquè estigui al nivell de les vores. Normalment és de fusta i de forma cilíndrica. S'empra principalment en dues operacions: en bòbiles i en fàbriques de maons emmotllats a mà i en la mesura de grans i llavors.

## Maons i motlles

En el primer cas, el raser sol ser una post de fusta amb un mànec del mateix material, perpendicular a la fusta, o un llistó de fusta de secció quadrada d'uns 3-5 cm de costat per 35-40 de llargària. La vora útil ha de ser perfectament recta i allisada. El seu fi és arrasar la pasta que s'aboca en les gradetes. Per al seu ús, una vegada col·locada la gradeta que serveix de motlle, s'omple amb la pasta ja preparada, estenent-la i comprimint-la amb les dues mans, i després de fer-ho es treu l'excés amb l'arrasador.
Per fer això es pren el patró, que ha d'estar submergit en l'aigua continguda en una pastera al costat, es neteja i, prenent-lo amb la mà dreta o amb les dues mans (segons la seva forma), es passa amb força d'una punta a l'altra de la gradeta, tenint molta cura que es recolzi constantment sobre les vores d'aquesta, de manera que tregui tota la pasta sobrant, mentre que el raser es neteja i s'introdueix novament a l'aigua per tal de tenir-lo preparat per a un nou ús.
A causa de les condicions del treball que executa, el raser es desgasta amb molta rapiditat en els punts que en cada operació passen per les vores de la gradeta. Malgrat que la gradeta pot ser de ferro o reforçada amb aquest material, si el raser és de fusta es creen solcs que el faran inservible, llevat que s'allisi novament per a llevar-ne les desigualtats.

## Grans i llavors

En la mesura de grans i llavors el raser que s'empra és generalment cilíndric, d'uns 4-5 cm de diàmetre, i ha de ser també completament recte i allisat. En aquest cas cal que la fusta del raser no tingui nusos ni sigui resinosa, perquè a més d'adherir-s'hi, podria comunicar a la llavor condicions que, malgrat no ser dolentes, tampoc no són recomanables.
Per al seu ús només cal passar-lo per sobre de la mesura, un cop plena, anant amb compte que es recolzi en les vores durant tota l'operació. Com en el cas anterior, també presenta desgast, si bé no és tan ràpid com en el primer supòsit, no tan sols perquè no hi ha necessitat de prémer tant sinó també pel fet que s'usa sempre completament sec. Si es desgasta es pot igualar amb molta facilitat in situ, a part de polir-lo i efectuar-hi certes operacions de tractament de la superfície, que n'allarguen la durada.
En el cas que la substància a mesurar sigui de tal naturalesa que pugui destruir amb facilitat la fusta de què està fet el raser, tal com la calç viva i altres, cal fer ús de rasers de ferro o d'un altre material apropiat.

## Referències

* ↑ arrasador a Optimot
* ↑ raser a Optimot

## Bibliografia

* El contingut d'aquest article incorpora material del Volum 49 de l'Enciclopedia Universal Il·lustrada Europeo-Americana (Espasa), amb copyright anterior al 1944, que es troba en el domini públic.
# Atharabanka

Atharabanka és un riu de Bengala Occidental, als districtes de North 24 Parganas i South 24 Parganas. Forma una de les vies fluvials que permeten navegar amb bot fins als districtes orientals.
Desaigua al riu Bidyadhari, que al seu torn s'uneix al Karatoya, a l'entorn de Canning (antiga Port Canning), i corre cap al sud amb el nom de riu Matla, desaiguant a la badia de Bengala.
Un rierol amb el mateix nom uneix els rius Madhumati i Bhairab i desaigua en aquest darrer a Alaipur. És navegable i corre pel districte de Khulna a Bangladesh.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Marmosa de la Neblina

La marmosa de la Neblina (Marmosops neblina) és una espècie d'opòssum de Sud-amèrica. Viu al Brasil. El seu nom específic, neblina, es refereix al Cerro de la Neblina.

## Referències

* ↑ Gardner, Alfred. Wilson, D. E. (ed.); Reeder, D. M. (ed.). Mammal Species of the World. 3a edició. Johns Hopkins University Press, 16 novembre 2005, p. 11. ISBN 0-801-88221-4.
* ↑ Gardner, A. L. 1990. «Two new mammals from southern Venezuela and comments on the affinities of the highland fauna of Cerro de la Neblina», pàg. 411-424. A: Redford, K. H. i Eisenberg, J. F. (editors). Advances in Neotropical Mammalogy. Sandhill Crance Press, Gainesville (Estats Units). ISBN|978-1-87774-302-3
Espècies vivents d'opòssums :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Metatheria :
Subfamília Caluromyinae :
Subfamília Didelphinae (continua més avall) :
Subfamília Didelphinae (continua més amunt) :
# Marmosa elegant

La marmosa elegant (Thylamys elegans) és una espècie d'opòssum de la família dels didèlfids. Viu a l'Argentina, Bolívia, Xile i el Perú, a altituds d'entre 0 i 2.500 metres per sobre el nivell del mar.

## Referències

* ↑ Gardner, Alfred. Wilson, D. E. (ed.); Reeder, D. M. (ed.). Mammal Species of the World. 3a edició. Johns Hopkins University Press, 16 novembre 2005, p. 17. ISBN 0-801-88221-4.
* ↑ Solari, S.; Teta, P. Thylamys elegans. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 28 desembre 2008.
Espècies vivents d'opòssums :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Metatheria :
Subfamília Caluromyinae :
Subfamília Didelphinae (continua més avall) :
Subfamília Didelphinae (continua més amunt) :
# BSP

BSP té els següents significats:
* Barcelona Synchrotron Park, parc científic al voltant del sincrotró ALBA de Cerdanyola del Vallès (Vallès Occidental)
* Partit Socialista Búlgar (del seu nom en búlgar Българска Социалистическа Партия, transliterat Balgarska Socialisticeska Partija), partit polític de Bulgària
* Partit Socialista Belga (del seu nom en neerlandès Belgische Socialistische Partij), partit polític històric de Bèlgica
* Bahujan Samaj Party, partit polític de l'Índia
* Birleşik Sosyalist Partisi, partit polític històric de Turquia
* Partit Bosnià dels Drets (del seu nom en bosnià Bošnjačka Stranka Prava), partit polític històric de Bòsnia i Hercegovina
* Banc Central de les Filipines (del seu nom en filipí Bangko Sentral ng Pilipinas), banc central de les Filipines
* Protocol de Cartagena (del seu nom en anglès Biosafety Protocol), acord internacional que regula l'ús d'organismes vius produïts per biotecnologia
* Billing and Settlement Plan, organització de la IATA per a la regulació dels bitllets electrònics
* Broadband service provider, organització que forneix accés a Internet
* Board Support Package, programari de control de placa mare en sistemes incrustats
* Partició binària de l'espai (del seu nom en anglès Binary Space Partitioning), mètode de subdivisió de l'espai utilitzat en disseny per ordinador
* Rosca Whitworth per a tubs (de l'anglès British Standard Pipe), varietat de la rosca Whitworth per a canonades de gas
* Bromosulftaleïna (del seu nom en anglès Bromsulphthalein), tint utilitzat en proves diagnòstiques del fetge
* Bulk synchronous parallel, model de computació per dissenyar algoritmes paral·lels
* BSP també és el codi de la UCI del Cycling Team Bert Story-Piels, equip ciclista dels Països Baixos
# BSM

BSM té els següents significats:
* Barcelona de Serveis Municipals
* Broadband Satellite Multimedia
# Marc Atili (duumvir)

Marc Atili (en llatí Marcus Atilius) va ser duumvir l'any 216 aC, juntament amb Gai Atili. Els dos van fer la dedicatòria del temple de Concòrdia que havia construït Luci Manli Vulsó, pretor el 218 aC.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita XXIII, 22
# Lèpid (historiador)

Lèpid (en llatí Lepidus) va ser un escriptor romà que va viure en data desconeguda. Escrivia en llengua grega.
Va escriure en grec una història del món de la qual Esteve de Bizanci menciona els llibres primer i octau (Τεγέα, Βουθρωτός, Σκόποι).

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/780?rgn=full+text;view=image;q1=LepidusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 770. ]
# Alfred Edward Chalon

Alfred Edward Chalon (Ginebra, 15 de febrer de 1780 - Kensington, Londres, 3 d'octubre de 1860) fou un pintor suís de retrats. Va viure a Londres on va ser pintor de retrats d'aquarel·la per la Reina Victoria.
Alfred Chalon va néixer a Ginebra. El seu pare va ser contractat com a professor a la Reial Acadèmia Militar de Sandhurst, a Anglaterra. Alfred va entrar a la Reial Acadèmia el 1797 on es convertí en artista, juntament amb el seu germà John James Chalon (1778-1854). Es va unir a l'Associació d'Artistes de Water Colours, un grup de aquarellistes, i en l'Acadèmia va ser elegit com a associat (ARA) el 1812, i després com a acadèmic (RA) el 1816.
Conegut pels seus retrats de l'alta societat de Londres, va ser escollit per la Reina Victoria per pintar un regal a la seva mare, Victòria de Saxònia-Coburg Saalfeld: Victòria amb la túnica de l'Estat anant a la Cambra dels Lords pel seu primer acte oficial, la pròrroga del Parlament, el 17 juliol de 1837. Després d'aquest treball, Chalon va ser nomenat pintor de retrats d'aquarel·la de Sa Majestat i va aconseguir certa celebritat. El seu retrat de 1837 fou gravat per Samuel Cosins i distribuït al públic el dia de la coronació de Victoria, el 28 juny de 1838. Llavors, a partir de 1851, el cap de Chalon va aparèixer en alguns segells de correus de les colònies britàniques. Alfred va morir el 1860 a Campden Hill, Kensington, London.

## Referències

* 1 2 Negus, Ron (September 2007). "The Queen in close-up", Stamp Magazine 73-9, page 47.
* ↑ Description of Cousins' engraving Arxivat 2018-06-25 a Wayback Machine., Government Art Collection, item 14946.
* Biografia Arxivat 2013-01-01 at Archive.is, Biblioteca i Archives Canadà, va recuperar 29 desembre 2007.

## Bibliografia

* Stephen, Leslie, ed. (1887). Aquest article incorpora text d'una publicació que es troba actualment al domini públic: «Chalon, Alfred Edward». A: Leslie Stephen. Dictionary of National Biography. 9. Londres: Smith, Elder & Co, 1887. "Chalon, Alfred Edward". Diccionari de Biografia Nacional 9. London: Smith, Elder & Co. p. 455–6.

## Enllaços externs

* Alfred Chalon a ArtCyclopedia
* Retrats d' Alfred Chalon al National Portrait Gallery de Londres.
# M'baka

Els m'baka són una ètnia minoritària a la República Centreafricana i al nord-oest de la República Democràtica del Congo. El president, Jean-Bédel Bokassa, era m'baka, com ho era el primer president de CAR, David Dacko, i el primer ministre Barthélemy Boganda. Els m'baka parlen el ngbaka ma'bo, la seva llengua, i té una població de més o menys 300.000 habitants. Els m'baka constitueixen un gran grup lingüístic que actualment comprèn 35.000 parlants. Viuen al sud-est del territori centrafricà, en una vall voltada de rius, Lobaye al sud i Pama al nord, cobert per boscos i la regió Libende de la República Democràtica de Congo. El seu assentament en aquesta zona data del s. XVIII i principis del s. XIX. Com moltes altres societats centreafricanes, les seves migracions són causades per les incursions musulmanes i més tard pels mandats colonials.
El seu entorn ric els permet viure de la caça, la pesca i la recol·lecció, i l'agricultura és només una activitat complementària. Aquesta relació amb la natura i el bosc és molt present a la pràctica musical, ja que moltes cançons estan dedicades als esperits del bosc o són duts a terme durant els rites o la caça. El tambor, les campanes, la guimbarda, el kundi o el ngombi constitueixen el seu conjunt d'instruments musicals.

## Referències

* 1 2 Appiah & Gates 1999, p. 1278.
* ↑ Le Romin, Sylvie «Le Harpe ngombi des Ngbaka-Ma'bo». La Parole du fleuve : harpes d'Afrique centrale, 1999, pàg. 135-138 [Consulta: 26 maig 2015].

## Bibliografia

* Africana: The Encyclopedia of the African and African American Experience, Appiah; Gates, Henry Louis, Jr., eds., New York: Basic Books, 1999, ISBN 0-465-00071-1, OCLC 41649745
# Brian Smith

Brian Smith, (Paisley, 7 de juliol de 1967) fou un ciclista escocès professional des del 1991 fins al 1996. Es va proclamar dos cops campió del Regne Unit en ruta.
Un cop retirat, ha dirigit diferents equips ciclistes.

## Palmarès

* 1990
** 1r al Lincoln Grand Prix
** Vencedor d'una etapa al Tour de Loir i Cher
* 1991
** Campió del Regne Unit en ruta
* 1993
** 1r al Manx Trophy
* 1994
** Campió del Regne Unit en ruta
** 1r al Gran Premi Midtbank

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Pedret (Pedret i Marzà)

Pedret és una entitat de població del municipi de Pedret i Marzà, a l'Alt Empordà. En el cens de 2007 tenia 20 habitants. El nucli està molt disseminat, però compta amb un petit grup de cases al voltant de la interessant església romànica.

## Referències

* ↑ «Entitats del municipi de Pedret i Marzà». municat.gencat.cat. [Consulta: 7 juny 2012].
# Casa dels Nassos

La casa dels Nassos és un edifici de Tortosa (Baix Ebre) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici de planta baixa i dos pisos, forma una sala de les tres que tanquen l'illa, entorn el pati de la fàbrica Margenat, reelaborant 50 anys més tard el mateix programa d'habitatges de casa Margenat amb un llenguatge arquitectònic pròxim al racionalisme de l'època. La façana presenta força obertures a la planta baixa i composició regular de buits, petits i allargats, als pisos superiors, alternants amb quatre miradors de planta triangular, a sota dels quals hi ha els portals d'accés a les escales de veïns. Paraments arrebossats, amb tota absència d'ornamentació, i cornisa a nivell de primera planta. A la part posterior presenta galeries obertes sobre el pati de l'illa, amb barana correguda.

## Història

Coneguda popularment com a casa dels nassos per la forma del seus miradors, que en són els trets més remarcables. Aquest nom denota la novetat que devia suposar en el seu temps.

## Referències

* 1 2 «Casa dels Nassos». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2014].