# Gesher

Gesher (hebreu: גֶּשֶׁר, lit. «Pont») és un jaciment arqueològic situat al marge sud de Nahal Tavor, a prop del quibuts Gesher, al centre de la vall del Jordà (Israel). Porta signes d'ocupació de dos períodes, el neolític molt primerenc i l'edat del bronze mitjà. Va ser excavat per primera vegada entre 1986 i 1987 per Yosef Garfinkel, de la Universitat Hebrea de Jerusalem, i entre el 2002 i el 2004 per Susan Cohen, de la Universitat Estatal de Montana. La mitjana dels resultats de quatre datacions basades en el carboni 14 suggereixen que l'assentament va estar habitat cap al 8000 aC.
Durant el neolític preceràmic A, el lloc era un petit poble compost per algunes estructures arrodonides. Les troballes típiques de sílex incloïen un nombre elevat de punts d'El Khiam que Garfinkel argumentava, juntament amb la data relativament primerenca, podrien classificar Gesher com a lloc Khiamià. Un dels descobriments destacats, desconeguts de cap altre jaciment del període neolític a l'Orient Pròxim, és un taller per a la producció d'artefactes de basalt. El taller va produir destrals de basalt i altres eines que després van ser enviades a altres centres neolítics primerencs, com ara Jericó i Netiv HaGdud. Segons dades radiomètriques, Gesher és un dels primers llocs neolítics de l'Orient Pròxim. Durant aquest període es van establir els primers pobles i es va produir la transició a l'agricultura.
El 2006 es va publicar un informe final de l'excavació del jaciment neolític.
* Una construcció arrodonidade Gesher del Neolític preceràmica A
* Puntes de fletxes de sílex de Gesher dels Neolític preceràmic A
Durant l'edat del bronze mitjà IIA, Gesher va servir de cementiri. S'han descobert unes 20 tombes. Es tracta de fosses-pou excavades al sediment local, que s'utilitzen per a enterraments individuals i no es tornaven a obrir. Això facilita l'estudi dels costums d'enterrament, incloent-hi la posició del cos, la quantitat de béns sepulcrals i la seva relació amb el difunt. Es van trobar a quatre de les fosses quatre puntes de llança i destrals de bronze.
L'any 2007 es va publicar un informe final de l'excavació del cementiri de bronze mitjà.

## Cronologia comparativa

Cronologia del període neolític   Neolític preceràmic   Neolític ceràmic :
| aC 11000 | Europa | Egipte | Síria Llevant | Anatòlia | Khabur | Jabal Sinjar Assíria | Tigris mitjà | Baixa Mesopotàmia | Iran (Khuzistan) | Iran | Indus/ Índia | Xina |
| 10000 | | | Neolític preceràmic A Gesher Mureybet (10,500 aC) | | | | | | | | | Ceràmica primerenca (18.000 aC) |
| 9000 | | | Jericó Tell Abu Hureyra (Agricultura) | | | | | | | | | Ceràmica primerenca (18.000 aC) |
| 8000 | | | Neolític preceràmic B Jericó Tell Aswad | Göbekli Tepe Çayönü Aşıklı Höyük Karahan Tepe | | | | | | | | Neolític inicial (Ceràmica) Nanzhuangtou (8500–8000 aC) |
| 7000 | | Egipte neolític Nabta Playa (7500 aC) | Neolític preceràmic B Jericó Tell Aswad | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Tell Sabi Abyad Bouqras | Jarmo | | | | Ganj Dareh Chia Jani Ali Kosh | Mehrgarh I | Neolític inicial (Ceràmica) Nanzhuangtou (8500–8000 aC) |
| 6500 | Europa neolítica Franchthi Sesklo (Agricultura) | Egipte neolític Nabta Playa (7500 aC) | Neolític preceràmic C ('Ain Ghazal) | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Neolític ceràmic Tell Sabi Abyad Bouqras | Neolític ceràmic Jarmo | | | Chogha Bonut | Teppe Zagheh | Mehrgarh I | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 6000 | Neolític ceràmic Sesklo Dímini | Egipte neolític Nabta Playa (7500 aC) | Neolític ceràmic Cultura Jarmukiana (Sha'ar HaGolan) | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Neolític ceràmic Tell Sabi Abyad Bouqras | Neolític ceràmic Jarmo | | Neolític ceràmic Obeid 0 (Tell el-'Oueili) | Neolític ceràmic Chogha Mish | Neolític ceràmic Sang-i Chakmak | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 5600 | Neolític ceràmic Sesklo Dímini | Faium A | Amuq A | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Halaf Halaf-Obeid | Umm Dabaghiya | Samarra (6000–4800 aC) | Neolític ceràmic Obeid 0 (Tell el-'Oueili) | Tepe Muhammad Djafar | Tepe Sialk | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 5200 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Faium A | Amuq B | Neolític ceràmic Hacilar Mersin 24–22 | Halaf Halaf-Obeid | Hassuna | Samarra (6000–4800 aC) | Obeid 1 (Eridu 19–15) Obeid 2 (Hajji Mohammed) (Eridu 14–12) | Susiana A | Yarim Tepe Hajji Firuz Tepe | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 4800 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Neolític ceràmic Merimde (Agricultura) | Amuq C | Hacilar Mersin 22–20 | Halaf Halaf-Obeid | Hassuna tardà Gawra 20 | Samarra (6000–4800 aC) | Obeid 1 (Eridu 19–15) Obeid 2 (Hajji Mohammed) (Eridu 14–12) | Tepe Sabz | Kul Tepe Jolfa | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 4500 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Neolític ceràmic Merimde (Agricultura) | Amuq D | Gian Hasan Mersin 19–17 | Obeid 3 | Obeid 3 (Gawra) 19–18 | Obeid 3 | Obeid 3 | Khazineh] Susiana B | Kul Tepe Jolfa | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 3800 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Badariana Naqada | Amuq D | Gian Hasan Mersin 19–17 | Obeid 4 | Obeid 4 | Obeid 4 | Obeid 4 | Obeid 4 | | | | Kul Tepe Jolfa | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |

## Referències

* 1 2 «Nadel D., Garfinkel Y., The Sultanian Flint Assemblage from Gesher and its Implications for Recognizing Early Neolithic Entities in the Levant, Volume 15, Number 15-2, pp. 139-151» (en anglès). Paléorient, 1989.
* ↑ Shukurov, Anvar; Sarson, Graeme R.; Gangal, Kavita «The Near-Eastern Roots of the Neolithic in South Asia» (en anglès). PLOS ONE, 9(5), 07-05-2014, pàg. Appendix S1. DOI: 10.1371/journal.pone.0095714. ISSN: 1932-6203. PMC: 4012948. PMID: 24806472.
* ↑ Liverani, Mario. The Ancient Near East: History, Society and Economy (en anglès). Routledge, 2013, p. 13, Taula 1.1 "Chronology of the Ancient Near East". ISBN 9781134750917.
* 1 2 Shukurov, Anvar; Sarson, Graeme R.; Gangal, Kavita «The Near-Eastern Roots of the Neolithic in South Asia» (en anglès). PLOS One, 9 (5), 07-05-2014, pàg. e95714. Bibcode: 2014PLoSO...995714G. DOI: 10.1371/journal.pone.0095714. ISSN: 1932-6203. PMC: 4012948. PMID: 24806472.
* ↑ Bar-Yosef, Ofer; Arpin, Trina; Pan, Yan; Cohen, David; et al. «Early Pottery at 20,000 Years Ago in Xianrendong Cave, China» (en anglès). Science, 336(6089), 29-06-2012, pàg. 1696-1700. Bibcode: 2012Sci...336.1696W. DOI: 10.1126/science.1218643. ISSN: 0036-8075. PMID: 22745428.
* ↑ Thorpe, I. J.. The Origins of Agriculture in Europe (en anglès). Routledge, 2003, p. 14. ISBN 9781134620104.
* ↑ Price, T. Douglas. Europe's First Farmers (en anglès). Cambridge University Press, 2000, p. 3. ISBN 9780521665728.
* ↑ Stiebing, William H. (Jr); Helft, Susan N. Ancient Near Eastern History and Culture (en anglès). Routledge, 2017, p. 25. ISBN 9781134880836.

## Bibliografia

* Cohen, Susan L. «Gesher 2003» (en anglès). Hadashot Arkheologiyot – Excavations and Surveys in Israel, 12-05-2004.
* Cohen, Susan L. «Gesher 2004» (en anglès). Hadashot Arkheologiyot – Excavations and Surveys in Israel, 24-03-2005.
* Garfinkel, Y; Dag, D. Gesher: A Pre-Pottery Neolithic A Site in the Central Jordan Valley, Israel. A Final Report (en anglès). Berlín: Ex Oriente, 2006.
* Garfinkel, Y; Cohen, S. The Early Middle Bronze Cemetery of Gesher. Final Excavation Report (en anglès). AASOR 62. Boston: American Schools of Oriental Research, 2007.