OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Forfoleda

Forfoleda és un municipi de la província de Salamanca a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Limita al Nord amb Valdelosa, a l'Est amb Valdunciel i Calzada de Valdunciel, al Sud amb Valverdón i a l'Oest amb Torresmenudas.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 245 | 252 | 242 | 237 |

## Enllaços externs

* Enllaç a Wikisalamanca
# Fujimoto Hiroshi

Fujimoto Hiroshi (també hi apareix com Hiroshi Fujimoto, en japonès 藤本 弘) va ser un mangaka, nat l'1 de desembre de 1933 a Takaoka, prefectura de Toyama, Japó, i mort el 23 de setembre de 1992.
Va ser reconegut per formar equip artístic amb Motoo Abiko (安孫子 素雄, Abiko Motoo, 1934-), una relació que s'allargaria des de 1951 fins a 1987. A partir del 1954 van signar les seues creacions amb el nom de Fujiko Fujio, especialitzant-se en el manga d'humor i adquirint una gran acceptació entre el públic infantil. Un cop dissolta la seva societat el 1987, per tal diferenciar cadascuna de les seues obres, Fujimoto també va emprar el pseudònim de Fujiko F. Fujio, mentre que Abiko, al seu torn, va prendre el nom de Fujiko Fujio A.
Conjuntament van crear el manga Obake no Q-tarō (オバケのQ太郎) (1964–1966, 1971–1974), que constituiria el seu primer gran èxit. Posteriorment, van crear la seua obra més famosa, Doraemon (ドラえもん) (1970–1996), basada en les aventures d'un gat-robot i el seu company Nobita. Doraimon va esdevenir un dels kodomos més cèlebres de la història del manga i l'anime.
Altres creacions seues són:
* Perman (パーマン) (1967–1968, 1983–1986)
* 21emon (21エモン) (1968)
* Mojacko (モジャ公) (1969–1970)
* Ume Boshi Denka (ウメ星デンカ) (1969)
* Jungle Kurobe (ジャングル黒べえ) (1973)
* Kiteretsu Daihyakka (キテレツ大百科) (1974–1977)
* Hitoribocchi no Uchū Sensō (ひとりぼっちの宇宙戦争) (1975)
* Bakeru-kun (バケルくん) (1976)
* Esper Mami (エスパー真美) (1977–1982)
* TP Bon (T・Pぼん) (1978)
* Pokonyan (ポコニャン) (1978)
* Chinpui (チンプイ) (1985, 1987–1988)

## Referències

* 1 2 Manga: made in Japan (2014), p. 162.

## Bibliografia

* Guiral, Antoni; Estrada, Oriol. Manga: made in Japan (en castellà). 11. Evolution Comics, 2014, p. 162 (Del tebeo al manga. Una historia de los cómics). ISBN 978-8490248904.

## Enllaços externs

* Pàgina web del Museu Fujiko F. Fujio
# Geografia de Singapur

Singapur és una petita illa molt urbanitzada del Sud-est d'Àsia, ubicada a l'extrem sud de la península malaia, en forma de ciutat estat, limitada al sud amb Indonèsia. La superfície total de la ciutat estat asiàtica és d'un 699 quilòmetres quadrats, amb 193 km de costa. El 9 d'agost del 1965 l'illa va obtenir la independència vers el Regne Unit i d'ençà s'ha transformat en una illa molt urbanitzada i densament poblada. L'illa principal de Singapur té forma de diamant, i és coneguda com a Pulau Ujong, però el territori inclou altres illes més properes:
| Isla Jurong Pulau Tekong Pulau Ubin Sentosa | Brani Bukom Hantu Jong | Kusu Palawan Pawai Pedra Branca | Sakijang Bendera Sekudu Semakau Senang | Serangoon Subar Darat Subar Laut Sudong |

## Referències

* http://www.channelnewsasia.com/news
# Gens Àrria

La gens Àrria (en llatí Arria gens) va ser una família romana que no apareix fins al segle i aC. Sota l'Imperi molts personatges van portar aquest cognom, i era més aviat comú entre els emperadors.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0001.001/365?rgn=full+text;view=image;q1=ArriaSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 350. ]

## Enllaços externs

* Universal Historical Dictionary
# Georg Wichtl

Georg Wichtl (Trotsberg, 2 de febrer de 1805 - Bunzlau, 3 de juny de 1877) fou un violinista i compositor alemany.
Als divuit anys, després d'haver fet alguns estudis de música, es traslladà a Múnic per ampliar-los, assolint més tard una plaça en l'orquestra del teatre Isarthor. El 1828 ingressà, com a primer violí, en la capella de la cort del príncep Hohenzollern-Hechingen, a Löwenberg, i el 1852 fou nomenat segon director d'aquesta, retirant-se el 1853.
A més de gran nombre de peces per a violí, destinades a l'ensenyança, va escriure:

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Volum núm 70, pàg. 200 (ISBN 84-239-4570-7)
# Galàxia del Cigar

La Galàxia del Cigar (Messier 82, M82 o NGC 3034) és una galàxia esclat d'estrelles, (Starburst en anglès), durant molt de temps considerada irregular de tipus Irr-II i actualment com una galàxia de tipus Sbc. Situada a la constel·lació de l'Ossa Major. Va ser descoberta per Johann Elert Bode el 1774 i inclosa al catàleg de Charles Messier

## Característiques

M82 està afectada per les forces de marea de M81, una galàxia molt propera. Aquestes forces provocades per la gravetat d'M81 han deformat la galàxia en un procés que va començar fa uns 100 milions d'anys. Aquesta interacció ha incrementat els processos de formació estel·lar en el seu si. M82 es troba a 12 milionsd'anys llum de la Via Làctia i està separada visualment d'M81 per uns 130.000 anys llum. L'Observatori de raigs X Chandra va detectar emissions fluctuants de raigs X provinents d'uns 600 anys llum del centre de M82. Els astrònoms han postulat que aquestes emissions provenen del primer forat negre de massa intermèdia conegut, d'unes 200 a 5.000 masses solars.
En un primer moment es va pensar que M82 era una galàxia irregular. Però, el 2005, es van descobrir dosbraços espirals simètrics en les imatges propores a infraroig (NIR) d'M82. Els braços es van detectar traient un disc exponencial simètric de les imatges NIR. Els braços surten dels extrems d'una barra, per la qual cosa, actualment, es considera una galàxia espiral barrada vista de perfil. El fet que el disc d'M82 tingui una lluentor superficial molt alta, trobar-se situat de costat respecte de nosaltres i a la presència d'una xarxa de filaments de pols en les imatges òptiques han dificultat la detecció d'aquests braços anteriorment.

## Referències

* ↑ Paul Crowther «On the association between core-collapse supernovae and HII regions» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 2013, pàg. 1927–1943. DOI: 10.1093/MNRAS/STS145.
* ↑ «The Local Tully-Fisher relation for dwarf galaxies». Astronomical Journal, 2017, pàg. 6–6. DOI: 10.3847/1538-3881/153/1/6.
* ↑ Afirmat a: The SDSS Photometric Catalog, Release 7. Autor: Jennifer K. Adelman-McCarthy. Pàgina: 0. Data de publicació: 2009.
* ↑ Armando Gil de Paz «The GALEX Ultraviolet Atlas of Nearby Galaxies». The Astrophysical Journal Supplement Series, 2, 01-12-2007, pàg. 185–255. DOI: 10.1086/516636.
* ↑ R. Brent Tully «Cosmicflows-3» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 03-08-2016, pàg. 50. DOI: 10.3847/0004-6256/152/2/50.
* 1 2 Thomas H. Jarrett «The Two Micron All Sky Survey (2MASS)» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 01-02-2006, pàg. 1163–1183. DOI: 10.1086/498708.
* ↑ Patruno, A.; Portegies Zwart, S.; Dewi, J.; Hopman, C. «The ultraluminous X-ray source in M82: an intermediate-mass black hole with a giant companion». Monthly Notices of the Royal Astronomical Society: Letters, 370, 1, 2006, pàg. L6-L9.
* ↑ Mayya, Y. D.; Carrasco, L.; Luna, A. «The Discovery of Spiral Arms in the Starburst Galaxy M82». The Astrophysical Journal, 628, 1, 2005, pàg. L33-L36.

## Enllaços externs

* SEDS (anglès)
* Dades astronòmiques SIMBAD (anglès)
# Gas de fusta

El gas d'aire és un gas combustible format per una barreja de nitrogen, monòxid de carboni i, una part mínima de diòxid de carboni i hidrogen, que s'obté per la combustió de carbó o de fusta en la presència d'una quantitat d'aire insuficient perquè sigui una combustió completa. El gas d'aire s'utilitza en metal·lúrgia. Els cremadors on té lloc el procés anterior es coneixen amb el nom de gasògens, l'equip consta d'una cambra cilíndrica de 3-5 metres d'alçada fet de xapa amb un diàmetre de 2 metres i recoberta interiorment amb un material refractari. A la base hi ha col·locada una reixeta en forma de con on es recull el carbó de coc (de 2 metres d'alçada) i a través del qual es filtra l'aire.

## Producció

S'activa la combustió i s'observa que en la part pròxima a la reixeta pateix una combustió completa:
C + O₂ → CO₂ ΔH = -97.000 cal
Ja que la reacció és exotèrmica, s'arriba a una temperatura de 1.200-1.250 °C, i el diòxid de carboni creat passa més enllà de la capa de coc i es produeix la reacció:
CO₂ + C → 2 CO ΔH = +38.200 cal (equilibri de Boudouard)
A una temperatura de 900 °C s'observa que l'equilibri està gairebé tot desplaçat cap a la dreta, per tant, s'obté pràcticament només monòxid de carboni, encara que pot quedar d'un 2 a un 3% de diòxid de carboni, la reacció final serà:
2 C + O₂ → 2 CO ΔH = -58.800 cal

## Vegeu també

* Gas de síntesi
* Gas pobre
* Gas d'aigua
* Gas mixt
* Gas d'alt forn
* Gas Blau
* Dihidrogen
* Piròlisi

## Referències

* ↑ Elementos de la Siderurgia. Tecnibook / Alsina Ediciones, p. 74–. GGKEY:ZKJ87YH35KA.
* ↑ Librería Española. Diccionario de artes y manufacturas, de agricultura, de minas, etc.: A. en la Librería Española, 1856, p. 2–.
* ↑ Henry Wurtz; Carl H. Schultz; John Torrey. History and value of water gas processes, 1864, p. 2 -.

## Bibliografia

* Silvestroni, Paolo. Fondamenti di chimica. 4. Roma: Veschi Editore, 1974.
# Gevresin

Gevresin és un municipi francès situat al departament del Doubs i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 115 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Gevresin era de 115 persones. Hi havia 44 famílies de les quals 16 eren unipersonals (12 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 8 parelles sense fills i 20 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 58 habitatges, 44 eren l'habitatge principal de la família, 10 eren segones residències i 3 estaven desocupats. 42 eren cases i 15 eren apartaments. Dels 44 habitatges principals, 33 estaven ocupats pels seus propietaris, 10 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 3 en tenien tres, 8 en tenien quatre i 31 en tenien cinc o més. 42 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 27 habitatges hi havia un automòbil i a 16 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Gevresin el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 4 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 8 | 40 a 44 | 12 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 8 | 30 a 34 | 8 |
| 4 | 25 a 29 | 4 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 12 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 69 persones, 56 eren actives i 13 eren inactives. De les 56 persones actives 50 estaven ocupades (25 homes i 25 dones) i 6 estaven aturades (4 homes i 2 dones). De les 13 persones inactives 4 estaven jubilades, 6 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa alimentària, 1 d'una empresa de construcció, 1 d'una entitat de l'administració pública i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
L'any 2000 a Gevresin hi havia 8 explotacions agrícoles.

## Equipaments sanitaris i escolars

El 2009 hi havia una escola maternal integrada dins d'un grup escolar amb les comunes properes formant una escola dispersa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Gevresin a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Gevresin a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Gertrud Svensdotter

Gertrud Svensdotter (1656-1675) fou una camperola sueca. Era la filla de l'agricultor Sven Hwass. Va ser la testimoni i l'acusadora del judici de bruixes contra Märet Jonsdotter el 1668, el judici que va desencadenar la gran histèria contra la bruixeria a Suècia anomenat Stora oväsendet (Gran soroll), que va implicar una sèrie de judicis per bruixes a moltes parts de la nació i que va durar fins al 1676.

## Notes

* ↑ El seu cognom, 'Svensdotter', és un patronímic ho hereditari que significa "filla de Sven"

## Referències

* ↑ Jordan, Charlene Hanson. Whispers in the Church: Swedish Witch Hunt, 1672 (en anglès). Abbott Press, 2012-10-11. ISBN 9781458205988.
* ↑ Lagerlöf-Génetay, Birgitta. De svenska häxprocessernas utbrottsskede 1668-1671: bakgrund i Övre Dalarna : social och ecklesiastik kontext (en suec). Almqvist & Wiksell International, 1990. ISBN 9789122013822.
# Giovanni Sani

Giovanni Sani (Florència, 1852 - Florència, febrer de 1899) fou un tenor italià.
Amb una veu potent i extensa, amb ampli fraseig i estil, va cantar als principals teatres d'Itàlia fins al voltant de 1893. La Temporada 1878-1879 va cantar al Gran Teatre del Liceu de Barcelona.

## Referències

* ↑ Carteggio Verdi-Ricordi, 1882-1885. EDT, 1994, p. 52. ISBN 9788885065116.
* ↑ Rimont, Manuel; Fargas i Soler, Antoni. Almanaque del diario de Barcelona, 1880, p. 104.
# Genotoxicitat

La genotoxicitat és l'acció nociva que afecta la integritat d'una cèl·lula de material genètic. Les substàncies genotòxiques són totes les que tenen afinitat per interaccionar amb l'ADN, aquest fet no constitueix necessàriament una prova de perillositat pel que fa a la salut, però són potencialment mutàgenes o carcinògenes, especialment aquelles capaces de causar una mutació genètica i contribuir al desenvolupament de tumors. Dintre dels agents genotòxics s'inclouen certs composts químics i alguns tipus de radiacions. Es pensa que alguns genotòxics com les amines aromàtiques causen mutacions perquè són nucleòfiles i formen enllaços covalents forts amb el DNA el que dona com a resultat la formació d'un adducte amina aromàtica-DNA que no permet una replicació acurada.
El terme genotòxic va començar a ésser emprat de manera generalitzada a partir de la publicació del treball de Lars Ehrenberg i cols., l'any 1973, sobre la relació entre càncer i dany genètic: The relation of cancer induction and genetic damage. In: Evaluation of Genetic Risks of Environmental Chemicals. Royal Swedish Academy of Sciences.
La toxicologia genètica és una especialitat que s'ocupa de la identificació i estudi de l'acció de qualsevol agent físic, químic o biològic que produeix efectes tòxics, genotòxics, sobre el material genètic. L'interès de la toxicologia genètica se centra principalment en aquells agents que produeixen efectes nocius sobre l'ADN a dosis que, en termes de toxicologia clàssica, es consideren no tòxiques o subtòxiques.

## Referències

* (anglès) Environ Health Perspect 104(Suppl 6):1219-1225 (1996) Arxivat 2008-10-14 a Wayback Machine. - The Mechanism of Benzene-induced Leukemia: A Hypothesis and Speculations on the Causes of Leukemia
# Genotipatge

El genotipatge és el procés de determinar diferències en la composició genètica d'un individu examinant la seqüència d'ADN de l'individu mitjançant assaigs biològics i comparant-la amb la seqüència d'un altre individu o una seqüència de referència. Revela els al·lels que un individu ha heretat dels seus pares. El genotipatge tradicionalment és l'ús de seqüències d'ADN per definir poblacions biològiques mitjançant l'ús d'eines moleculars. No sol incloure la definició dels gens d'un individu.
Els mètodes actuals de genotipatge inclouen la identificació del polimorfisme de longitud del fragment de restricció (RFLP) de l'ADN genòmic, amplificació aleatòria d'ADN polimòrfic (RAPD) d'ADN genòmic, detecció de polimorfismes amplificats per longitud de fragment (AFLPD), reacció en cadena de la polimerasa (PCR), seqüenciació d'ADN, sondes d'oligonucleotids específics d'al·lel (ASO) i hibridació amb xips d'ADN. El genotipatge és important en la investigació de gens i variants de gens associats a malalties. A causa de les limitacions tecnològiques actuals, gairebé tot el genotipatge és parcial. És a dir, només es determina una petita part del genotip d'un individu, com per exemple amb (epi)GBS (genotipatge per seqüenciació) o RADseq. Les noves tecnologies de seqüenciació massiva prometen proporcionar en el futur un genotipatge de genoma complet (o seqüenciació de genoma complet).
El genotipatge s'aplica a una àmplia gamma d'individus, inclosos els microorganismes. Per exemple, es poden genotipar virus i bacteris. El genotipatge en aquest context pot ajudar a controlar la propagació de patògens, rastrejant-ne l'origen dels brots. Aquesta zona sovint es coneix com a epidemiologia molecular o microbiologia forense.
Els humans també es poden genotipar. Per exemple, quan es fan proves de paternitat o maternitat, els científics normalment només necessiten examinar 10 o 20 regions genòmiques (com el polimorfisme de nucleòtids simples (SNPs)), que representen una petita part del genoma humà.
Quan es genotipen organismes transgènics, es pot examinar una regió genòmica única per determinar el genotip. Un sol assaig de PCR és prou típic per genotipar un ratolí transgènic; el ratolí és el model d'elecció dels mamífers per a bona part de la investigació mèdica actual.

## Referències

* ↑ «Genotyping definition». NIH, 21-09-2011. [Consulta: 22 març 2020].
# Genover

«Genover» té aquests significats:
* Toponímia:
** Can Genover, edifici noucentista al municipi de Palafrugell (Baix Empordà)
** Can Genover de Coquells, mas al veïnat de Coquells (municipi de Vilanant, Alt Empordà)
* Biografies:
** Anna Genover i Mas
** Enric Genover i Codina (Sant Privat d'en Bas, Província de Girona, 1891- Olot, Garrotxa, 1976), metge i regidor per la Lliga Catalana
** Fèlix Genover fou monjo bernadí a Poblet, natural de Figueres, catedràtic de teologia a la universitat de Lleida
** Jaume Genover Carreras
** Pere Genové i Colomer, farmacèutic masnoví
** Pere Genové i Soler, farmacèutic barceloní
# Gens Licínia

La gens Licínia - Licinia gens (llatí) - era una gens romana d'ascendència plebea, una de les que més va influir perquè els plebeus poguessin participar en el consolat. Va ser una de les famílies plebees més importants de la República, junt amb les seves branques dels Crassi i els Luculli. El seu origen és incert. Podria ser d'origen etrusc, ja que el nom equivalent etrusc de Licini és Lecne, que apareix en nombroses tombes.
Un dels seus principals membres va ser Gai Licini Calvus Estoló que va ser cònsol l'any 364 aC (el primer cònsol de la família) i en aquest any músics etruscs van participar en els jocs que va organitzar, encara que això no demostra cap connexió especial de Licini i Etrúria. A algunes ciutats llatines apareix també el cognom Licinus (Licí) i Licinius (Licini), per exemple a Tusculum amb els Porcii Licini, i a Lavinium amb els Licinii Murenae (Murena).
El primer membre d'aquesta gens que va obtenir un mandat tribunici amb poder consular va ser Publi Licini Calvus l'any 400 aC., i des d'aquest període fins als últims temps de l'Imperi, els Licinii van mantenir sempre alguns dels càrrecs superiors de l'estat, fins que finalment van obtenir la dignitat imperial.
Van portar els noms familiars de Calvus amb els agnomina Esquilinus i Stolo, Crassus (amb l'agnomen Dives), Geta, Lucullus, Macer, Murena, Nerva, Sacerdos, Var i alguns que semblen ser utilitzats a títol personal: Archias, Caecina, Damasippus, Imbrex, Lartius, Lenticulus, Nepos, Proculus, Regulus, Rufinus, Squillus i Tegula. A les monedes es constaten els noms Crassus, Macer, Murena, Nerva i Stolo. Alguns Licinii que no porten nom familiar són lliberts d'alguna branca dels Licinis.
Els seus personatges més destacats són:
* Gai Licini Calvus Estoló, tribú i cònsol romà al 364 aC i 361 aC.
* Publi Licini Cras (cònsol del 171 aC).
* Publi Licini Cras Dives, cònsol l'any 205 aC.
* Publi Licini Cras Dives Mucià, cònsol el 131 aC.
* Publi Licini Cras Dives, cònsol l'any 97 aC.
* Marc Licini Cras Dives, fill de l'anterior i cònsol al 70 aC i al 55 aC.
* Marc Licini Cras Dives, cònsol l'any 30 aC.
* Marc Licini Cras Dives, cònsol l'any 14 aC.
* Luci Licini Cras, cònsol el 95 aC.
* Luci Licini Lucul, cònsol l'any 151 aC.
* Luci Licini Lucul, cònsol l'any 74 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 782.
# Glenwood (Utah)

Glenwood és una població dels Estats Units a l'estat de Utah. Segons el cens del 2000 tenia 437 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Glenwood tenia 437 habitants, 140 habitatges, i 120 famílies. La densitat de població era de 312,5 habitants per km².
Dels 140 habitatges en un 38,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 82,9% hi vivien parelles casades, en un 3,6% dones solteres, i en un 13,6% no eren unitats familiars. En el 13,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,12 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,44.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,9% tenia menys de 18 anys, un 10,8% entre 18 i 24, un 18,8% entre 25 i 44, un 26,3% de 45 a 60 i un 13,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 105,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 45.192 $ i la renda mediana per família de 47.396 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.875 $ mentre que les dones 19.286 $. La renda per capita de la població era de 14.571 $. Entorn del 2,3% de les famílies i el 6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Glenwood». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Glenwood». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Glyptothorax exodon

Glyptothorax exodon és una espècie de peix de la família dels sisòrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 6,3 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'oest de Borneo.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.