OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Joan Maria Mundó i Freixes

Joan Maria Mundó i Freixes (Barcelona, 27 de març de 1879 - Ciudad Bolívar, 30 d'abril de 1932) va ser un explorador i topògraf català. Era fill de Joan Mundó i Anglès i de Teresa Freixas i Caballé (+1946) nascuts a Barcelona. L'avi Francesc Mundó provinent de Malla ja era fabricant tèxtil deixant als fills l'empresa "Hijos de Francisco Mundó". Després de traslladar-se a viure a Veneçuela l'any 1907, va interessar-se en el riu Caroní, que posteriorment l'exploraria. Va descobrir, juntament amb Fèlix Cardona i Puig, les cascades del massís de l'Auyantepuy, conegudes avui dia con el Salt de l'Àngel en honor de Jimmy Ángel que les donà a conèixer. S'encarregà de dibuixar diversos plànols de les zones explorades amb Cardona, que serien publicades l'any 1930 pel mateix Cardona.
Mor a Veneçuela casat amb Maria Serrano i deixant diverses filles: Maria, Carme, Montserrat, Teresa i Nuria.

## Referències

* ↑ «Naixements. 1879. Registres. Llibre 2 (núms. 1681 al 3360) Registre núm.2821». Arxiu Municipal Contemporani de Barcelona, 27-03-1879. [Consulta: 17 abril 2022].
* ↑ «esquela de Joan Mª Mundó i Freixas». La Vanguardia, 12-06-1932, pàg. 1.
* ↑ «esquela de Teresa Freixas Caballé». La Vanguardia, 05-11-1946, pàg. 10.
* ↑ «Joan Maria Mundó i Freixes». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* http://www.catradio.cat/audio/131545/Felix-Cardona-i-Joan-Mundo-descobridors-del-salt-de-lAngel
# Joan Maria Roig Claret

Joan Maria Roig Claret (Barcelona 1934) fou navegant de les classes Snipe, Vaurien, Dragó i Creuer, va presidir durant vint-i-dos anys la Federació Catalana de Vela.
Va entrar a la Federació Catalana de Vela durant la presidència de Miquel Company, a qui va substituir el 1971, quan aquest va marxar a la Federació Espanyola, i després de sortir guanyador en diversos processos electorals s'hi va mantenir fins al 1993, quan va optar a presidir la federació estatal. Es va iniciar en l'esquí nàutic en el Reial Club Nàutic de Barcelona i després es va passar a la vela, esport en el qual va ser campió de Catalunya i d'Espanya i va arribar a participar en el Campionat del Món de Vaurien que el 1968 es va celebrar a Vilassar de Mar. Com a directiu, va ser secretari de la classe Optimist abans d'arribar a la presidència de la Federació Catalana de Vela, i posteriorment també va ser president de l'Associació Espanyola d'aquesta classe i del Comitè Nacional de Vela Lleugera de la Federació Espanyola. El 1985 va ser elegit com a millor dirigent de federació per l'Associació Catalana de Dirigents Esportius, va crear també l'Escola Catalana de Vela i va ser un home clau en la decisió que la competició de vela dels Jocs Olímpics de 1992 es fes a Barcelona i no a Palma, com inicialment estava previst en el projecte. Rebé la medalla de Forjador de la història esportiva de Catalunya de l'any 2003.

## Referències

* ↑ Enciclopèdia de l'Esport Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2012. ISBN 978-84-412-2106-.
* ↑ Gallen Utset, Carles. Les Federacions Esportives Catalanes i els seus presidents. Barcelona: UFEC, 2013. ISBN Gi.1233-2013.
* ↑ Forjadors de la història esportiva de Catalunya. 7a ed.. Barcelona: Generalitat de Catalunya, 2003. ISBN B-51.809-2002.
# Joan Maria Pou i Camps

Joan Maria Pou i Camps (Girona, 1 de setembre de 1801 - Madrid, 16 d'octubre de 1865) va ser un farmacèutic i químic gironí, acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals.
Estudià farmàcia a la Universitat de Barcelona i en 1829 fou catedràtic d'anàlisi química al Reial Col·legi de Medicina, Cirurgia i Farmàcia del Regne de Navarra a Pamplona, on es llicencià en medicina en 1837. En 1838 va obtenir la càtedra d'anàlisi química a la Facultat de Medicina de la Universitat Complutense de Madrid. Publicà nombrosos estudis a publicacions científiques i en 1852 fou escollit acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals. Va morir de còlera el 16 d'octubre de 1865, contagiat durant l'epidèmia de 1865 a Madrid i en la que es va distingir pel seu humanitarisme.

## Obres

* Filosofía de la elocuencia, edició revisada de l'obra d'Antoni de Capmany (1836)
* Traduí al castellà l' Histoire naturelle de Georges-Louis Leclerc, comte de Buffon
* Exposición... y descripción del daguerreotipo y del diorama (1839)

## Referències

* ↑ Juan María Pou Camps, Enciclopedia Vasca Auñamendi
* ↑ Biografia Arxivat 2016-04-17 a Wayback Machine. al web de la RAC
* ↑ «Joan Maria Pou i Camps». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* Joan Maria Pou i Camps | Galeria de Metges Catalans
# Federació Valenciana de Motociclisme

La Federació Valenciana de Motociclisme o Federació de Motociclisme de la Comunitat Valenciana (FMCV), és l'òrgan director de les diferents modalitats d'aquest esport al País Valencià. Està presidida per José Luis Berenguer. Les diferents categories que acull aquesta federació són Trial, Trial "Els Nanos" i clàssiques, Enduro i resistència, Motocròs, Supermotard, Minimotard IMR, Turismes, Velocitat Territorial, Velocitat Mediterrània, Escola de Motocròs i Escola de Trial. La federació va començar a impartir un curs d'entrenador de pilots durant el curs 2009-2010 per tal de regularitzar el sector i professionalitzar-lo.
La federació es va formar el 1982 i durant 27 anys, va ser presidida per Salvador Gascón Ortega, que havia estat presidint prèviament el Moto Club Cullera. Durant l'etapa al capdavant, la FMCV va intentar construir un gran circuit a Cullera, malgrat que no reeixí per problemes en la titularitat dels terrenys. Els anys següents, es plantejaren d'altres possibles ubicacions, com Llaurí, però tampoc reixiren.

## Referències

* 1 2 Entrevista a Salvador Gascón, president de la FMCV entre 1982 i 2009, a Levante-EMV (castellà)
* ↑ «Reglamento disciplina deportiva FMCV» (PDF) (en castellà). fmcv.es. Arxivat de l'original el 2012-06-23. [Consulta: 8 març 2012].
* ↑ «Esports: Motor: Motos». nosaltres.cat. [Consulta: 8 març 2012].
* ↑ «Tibi pone el colofón a la temporada.» (en castellà). diari Información, 27-12-2012. [Consulta: 19 gener 2013].
* ↑ «Trial : La primera prueba del Campeonato de Trial Els Nanos se celebró en Castellón.» (en castellà). motobsession.com, 27-02-2012. [Consulta: 8 març 2012].
* ↑ La Federació Valenciana posarà en marxa en setembre un curs d'entrenador de pilots. Article a El Economista (castellà)

## Enllaços externs

* Web oficial (castellà)
* Dos líderes valencianos para el motor español. Article a Levante-EMV (castellà)
# Federació Valenciana d'Estudiants

La Federació Valenciana d'Estudiants (FAAVEM) és una organització d'estudiants del País Valencià que fou fundada l'any 1987, fruit de les reivindicacions estudiantils del curs 1986/1987 i després de l'aprovació del Decret d'Associacions d'Alumnat de la Generalitat Valenciana. La federació manca d'ideologies polítiques.
L'organització considera com un dels objectius més importants el millorar el sistema educatiu des d'una perspectiva en què el voluntariat, la participació, la diversitat i la lluita contra qualsevol tipus de discriminació o marginació siguin punts clau.
L'organització va ser fundada com a Federació Valenciana d'Associacions d'Alumnes d'Ensenyament Mitjà al 1987. D'entre les persones que han passat per l'organització destaca Jorge Alarte, que va ser secretari general de FAAVEM el 1991 i, posteriorment seria alcalde d'Alaquàs i candidat del PSPV a la presidència de la Generalitat Valenciana el 2011. Al 2007, la seua Assemblea Federal va decidir modificar la denominació de l'organització a Federació Valenciana d'Estudiants. A l'any 2012 l'organització convocà una manifestació estudiantil en el marc de la Primavera Valenciana, que degut a les actuacions policials va deixar deu detinguts, d'entre ells Albert Ordóñez, president llavors de la federació. Albert Ordóñez deixaria la presidència de FAAVEM al novembre de 2012.

## Referències

* ↑ «La Federació – FAAVEM». Arxivat de l'original el 2020-02-25. [Consulta: 30 abril 2020].
* ↑ «Jorge Alarte | Elecciones Autonómicas y Municipales 2011 | abc.es». [Consulta: 30 abril 2020].
* ↑ Levante-EMV. «Los alumnos de institutos eligen a Sofía Mangiagli» (en castellà). [Consulta: 30 abril 2020].
* ↑ «Diez días de primavera valenciana» (en castellà). [Consulta: 30 abril 2020].

## Enllaços externs

* Federació Valenciana d'Estudiants - Lloc web oficial
# Federació Etíop de Futbol

La Federació Etíop de Futbol (EFF) —en Amharic: የኢትዮጵያ እግር ኳስ ፌዴሬሽን— és la institució que regeix el futbol a Etiòpia. Agrupa tots els clubs de futbol del país i es fa càrrec de l'organització de la Lliga etíop de futbol i la Copa. També és titular de la Selecció de futbol d'Etiòpia absoluta i les de les altres categories.
Fou membre fundador de la Confederació Africana de Futbol (CAF).
Va ser formada el 1943.
* Afiliació a la FIFA: 1952
* Afiliació a la CAF: 1957

## Referències

* ↑ «Ethiopia FA elects new president». BBC Sport. [Consulta: 7 desembre 2015].
* ↑ Taddele, Omna «Esayas Jira elected as new boss of Ethiopia Football Federation». BBC, June 3, 2018.
* ↑ Ethiopia Arxivat 2011-07-22 a Wayback Machine. at the FIFA website.
* ↑ Ethiopia at CAF Online
* ↑ Taddele, Omna «Who is vying for control of the Ethiopia Football Federation?». BBC, January 4, 2018.

## Enllaços externs

* Federació Etíop de Futbol - Lloc web oficial
# Joncet (Serdinyà)

Joncet és el segon poble de la comuna de Serdinyà, a la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord. Segons Joan Becat, la comuna de Serdinyà s'hauria d'anomenar Serdinyà i Joncet.
Es troba a banda i banda de la Tet, entre la Bastida d'Oleta i Serdinyà. El poble té estació de tren del tren groc (Estació de Joncet). A cada riba de la Tet hi ha un dels dos barris que formen el poble: a l'esquerra, el Solà de Joncet; a la dreta, el Bac de Joncet.
En el Bac de Joncet hi ha l'església de Sant Joan Baptista de Joncet, sufragània de la de Sant Cosme i Sant Damià de Serdinyà.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «161 - Serdinyà i Joncet». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Pélissier, Jean-Pierre. Paroisses et communes de France : dictionnaire d'histoire administrative et démographique, vol. 66 : Pyrénées-Orientales. París: CNRS, 1986. ISBN 2-222-03821-9.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Serdinyà». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Referències

* ↑ Becat, 2015.
* ↑ Joncet en els ortofotomapes de l'IGN
* ↑ «Joncet (Serdinyà)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Jody Wilson-Raybould

Jody Wilson-Raybould (Vancouver, 23 de març de 1971) és una política canadenca kwakiutl i diputada del Partit Liberal per la circumscripció de Vancouver Granville. Va acceptar el càrrec de ministra de Justícia el 4 de novembre de 2015; i va ser la primera persona indígena en ser nomenada per a aquesta posició. Abans d'entrar a la política federal del Canadà, va ser fiscal provincial de la Corona, comissària del Tractat de la Colúmbia Britànica i directora regional de l'Assemblea de les Primeres Nacions.

## Enllaços externs

* Jody Wilson-Raybould Arxivat 2016-10-16 a Wayback Machine. al web del govern canadenc (anglès)
# Joe's Diner

Joe 's Diner és un pantònim típic dels Estats Units d'Amèrica per a un restaurant fictici o hipotètic. Encara que hi ha franquícies que usen el nom, sovint s'utilitza de manera retòrica per a descriure una empresa local o de mida reduïda, per contraposició a grans empreses conegudes. La frase "Eat at Joe 's" és un anunci típic fictici o de ficció que fa referència a un establiment menut o desconegut, i s'ha convertit en un cliché o snowclone, amb frases com Eat at Joe's. També s'ha fet notar que noms comuns com Joe fan que no es puguen registrar, i menys demandar a altre comerç amb el mateix nom. Hi ha hagut casos de restaurants anomenats així, i la popularització del pantònim feu que augmentara la popularitat dels restaurants. L'expressió Eat at Joe's s'utilitzava sovint en els dibuixos animats de Warner Bros. i MGM des de la dècada de 1940, normalment utilitzada quan apareixia una imatge d'un rètol de neó o un altre tipus de cartell publicitari.

## Referències

* ↑ Barry M. Levenson, Habeas Codfish: Reflections on Food and the Law (2001), p. 116.
* ↑ Larry Cultrera, Classic Diners of Massachusetts (2011), p. 112.
* ↑ Singin' in the Rain (1952), t. 1:17:02
# Ferenc Münnich

Ferenc Münnich (en hongarès: [ˈfɛrɛnt͡s ˈmynnih]; Seregélyes, 18 de novembre de 1886 - Budapest, 29 de novembre de 1967) va ser un polític comunista hongarès que va exercir com a president del Consell de Ministres de la República Popular d'Hongria des de 1958 fins al 1961.

## Biografia

Va servir a l'exèrcit austrohongarès a la Primera Guerra Mundial i va lluitar al front oriental. Va ser capturat el 1915 i després deportat a una lager a Tomsk, a Sibèria. El 1918 va ser alliberat i va tornar a Hongria on va participar en el govern de la República Soviètica Hongaresa de 1919.
Va lluitar a la Guerra Civil espanyola i va ser comissari del Batalló Rakosi de la XIII Brigada Internacional.
Es va unir al Partit Comunista Hongarès l'octubre de 1945. Després de la Segona Guerra Mundial, va tornar de l'exili i es va convertir en superintendent en cap de la policia de Budapest. Durant la Revolució hongaresa de 1956, primer va formar part oficialment del govern d'Imre Nagy, exercint com a ministre de l'Interior del 27 al 31 d'octubre, i després va marxar a la Unió Soviètica. Va tornar amb János Kádár el 4 de novembre de 1956, exercint com a ministre de l'Interior i ministre de Defensa al Govern Obrer-Camperol Revolucionari, ocupant aquests càrrecs fins a l'1 de març de 1957. Un parell de mesos després, va organitzar les Milícies Obreres. El 1965 i el 1967, va ser condecorat amb el Premi Lenin de la Unió Soviètica.

## Obra publicada

* A proletár osztályhadsereg; Németországi Egyesült Kommunista Párt Magyar Csoportja, Bp., 1921 (Kommunista kiskönyvtár)
* A szocialista építés ötéves terve; összeáll. Münnich Ferenc; Centrizdát, Moszkva, 1930 (Sarló és kalapács könyvtára)
* A magyar nép a Nagy Októberi Szocialista Forradalom útján; Kossuth, Bp., 1957 (Az MSZMP Központi Bizottsága Politikai Akadémiája)
* Az októberi forradalom és a Magyar Vöröshadsereg (különlenyomat a Hadtörténelmi Közlemények 1959. 1. számából, Bp., 1959)
* Egységben a békéért, a szocializmusért (válogatott beszédek és írások; Kossuth, Bp., 1959)
* Viharos út (önéletrajz; Szépirodalmi, Bp., 1966)
* A Magyar Tanácsköztársaságról; sajtó alá rend., bev. Liptai Ervin, közrem. M. Berényi Etelka; Kossuth, Bp., 1969
* Tankok ellen, száz halálon át. Münnich Ferenc a spanyol polgárháborúban; összegyűjt. Münnichné Berényi Etelka, szerk. Münnichné Berényi Etelka, Györkei Jenő, bev. Györkei Jenő; Gondolat, Bp., 1976
* Három forradalom hőse. Münnich Ferenc válogatott beszédei és írásai; vál., bev. Hetés Tibor; Zrínyi, Bp., 1986

## Referències

* ↑ «Ferenc Münnich». [Consulta: 12 gener 2023].
* ↑ https://neb.hu/hu/munnich-ferenc
* ↑ Hugh Thomas, The Spanish Civil War, 4th Rev. Ed. 2001, p 927
* ↑ «1990: ledöntötték Münnich Ferenc szobrát» (en hongarès), 21-03-2008. [Consulta: 12 gener 2023].
# Jordi Aristí

Jordi Aristí (en llatí Georgius Aristinus) fou un historiador grec quasi desconegut. Fou esmentat com autoritat per Josep bisbe de Modon durant el concili de Florència del 1439, en el que deixava constància de què la paraula "filioque" al credo de Nicea es va afegir poc després del Concili de Constantinoble el 381 en temps del papa Damas I i no existia abans, com esgrimia el bisbe Marc d'Efes.

## Referències

* ↑ Georgius Aristinus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 248
# Federico Martínez Miñana

Rafael Frederic Martínez Miñana († Belgrad, aleshores Iugoslàvia, 1954) fou un periodista i polític valencià, diputat a les Corts Espanyoles durant la Segona República.

## Biografia

Treballà com a periodista a La Semana Gráfica i El Mercantil Valenciano. Va escriure poemes en català, un dels quals, La barca vella, va inspirar una pel·lícula de Luis Rodríguez Alonso en 1926.
Després de la proclamació de la Segona República Espanyola va fundar i dirigir la secció valenciana del Partit Republicà Radical Socialista fins que finalment es va integrar a Izquierda Republicana, partit amb el qual fou elegit diputat a les eleccions generals espanyoles de 1936 per la província de València.
Durant la guerra civil espanyola fou nomenat Director general de Camins (1936) i subsecretari del Ministeri de Propaganda (1937). En acabar la guerra civil es va exiliar, passant els seus darrers anys a Iugoslàvia com a ambaixador de la República espanyola en l'exili.

## Obres

* La barca vella (1925), amb Ferran Miranda.

## Referències

* ↑ «Federico Martínez Miñana». Diccionari de la literatura catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Federico Martínez Miñana». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ Vicente Lloréns, Manuel Aznar Soler. Memorias de una emigración: Santo Domingo, 1939-1945. Sevilla: Biblioteca del Exilio, 2006, p.88.
# Johan Christian Gebauer

Johan Christian Gebauer (Copenhaguen, 6 d'agost de 1808 - Copenhaguen, 24 de gener de 1884) va ser un compositor danès, teòric i organista de la música.
El fill del pintor Christian Gebauer va ser des del 1826 alumne de Friedrich Kuhlau, més tard de Christoph Ernst Friedrich Weyse i Peter Casper Crossing. Des de 1842 va editar "Sangfuglen", una sèrie de subscripcions en la qual apareixien obres de joves compositors danesos. El 1846 esdevingué organista a la "Petrikirche" de Copenhaguen. El 1859 va assumir el càrrec d'organista a l'"Helligåndskirken", que va ocupar fins a la seva mort. De 1866 a 1883 va ensenyar harmonia al Conservatori de Copenhaguen.
Com a compositor Gebauer es va donar a conèixer sobretot amb cançons infantils, que originalment havia escrit per als seus propis fills. També va compondre peces de piano, preludis d'orgue i diverses corals. També va publicar escrits sobre teoria musical.

## Referències

* Gyldendal - Den Store Dansk - J.C. Gebauer
* Gamle Danske Sange - med melodi af J. C. Gebauer
* Hans Christian Andersen and Music - Johan Christian Gebauer (1808-1884)
# Jocs Olímpics d'Hivern de la Joventut de 2012

El 2012 va ser el primer any que van ser organitzats els Jocs Olímpics d'Hivern de la Joventut. Són organitzats cada quatre anys sota els auspicis del Comitè Olímpic Internacional i és pels joves d'entre 14 i 18 anys. El 12 de desembre de 2008 Innsbruck va ser elegida pel COI com a ciutat amfitriona.

## Programa

| CO | Cerimònia d'obertura | ● | Dia de competició | 1 | Finals | EP | Exhibició de patinatge | CC | Cerimònia de clausura |
| Gener | 13 Dv | 14 Ds | 15 Dg | 16 Dl | 17 Dt | 18 Dc | 19 Dj | 20 Dv | 21 Ds | 22 Dg | Proves |
| Cerimònies | CO | | | | | | | | | CC | |
| Esquí alpí | | 2 | 2 | | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | | 9 |
| Biatló | | | 2 | 2 | | | 1 | | 1 | | 5,5 |
| Esquí de fons | | | | | 2 | | 2 | | 1 | | 4,5 |
| Bobsleigh | | | | | | | | | | 2 | 2 |
| Cúrling | | ● | ● | ● | ● | 1 | | ● | ● | 1 | 2 |
| Esquí acrobàtic | | ● | 2 | | | | ● | 2 | | | 4 |
| Hoquei sobre gel | ● | ● | ● | ● | ● | ● | 2 | ● | ● | 2 | 4 |
| Patinatge artístic | | ● | ● | 2 | 2 | | | | 1 | EP | 5 |
| Combinada nòrdica | | | 1 | | | | | 1 | | | 1,5 |
| Salt amb esquís | | 2 | | | | | | 1 | | | 2,5 |
| Luge | | | 1 | 2 | 1 | | | | | | 4 |
| Patinatge de velocitat | | 2 | | 2 | | 2 | | 2 | | | 8 |
| Patinatge de velocitat en pista curta | | | | | | 2 | 2 | | 1 | | 5 |
| Tobogan | | | | | | | | | 2 | | 2 |
| Surf de neu | | ● | 2 | | | | ● | 2 | | | 4 |
| Proves totals | | 6 | 10 | 8 | 6 | 6 | 8 | 8 | 6 | 5 | 63 |
| Total acumulat | | 6 | 16 | 24 | 30 | 36 | 44 | 52 | 58 | 63 | |
| Gener | 13 Dv | 14 Ds | 15 Dg | 16 Dl | 17 Dt | 18 Dc | 19 Dj | 20 Dv | 21 Ds | 22 Dg | Proves |

## Medaller

| Jocs Olímpics d'hivern de la Joventut de 2012 | Jocs Olímpics d'hivern de la Joventut de 2012 | Jocs Olímpics d'hivern de la Joventut de 2012 | Jocs Olímpics d'hivern de la Joventut de 2012 | Jocs Olímpics d'hivern de la Joventut de 2012 | |
| Posició | CON | | | | Total |
| 1 | Alemanya | 8 | 7 | 2 | 17 |
| 2 | R.P. de la Xina | 7 | 4 | 4 | 15 |
| 3 | Àustria | 6 | 4 | 3 | 13 |
| 4 | Corea del Sud | 6 | 3 | 2 | 11 |
| 5 | Rússia | 5 | 4 | 7 | 16 |
| 6 | Països Baixos | 4 | 1 | 2 | 9 |
| 7 | Suïssa | 3 | 0 | 5 | 8 |
| 8 | Japó | 2 | 5 | 9 | 16 |
| 9 | Noruega | 2 | 5 | 2 | 9 |
| 10 | Estats Units | 2 | 3 | 3 | 8 |

## Referències

* ↑ (anglès)"Innsbruck Elected To Host the Inaugural Youth Olympic Winter Games In 2012" Arxivat 2010-12-28 a Wayback Machine., GamesBids.com, 12 de desembre de 2008
# Fort

«Fort» té aquests significats:
* Arquitectura: Fort o fortificació, edificació de caràcter defensiu
* Biografies:
** Jaume Fort, diversos personatges
** Eufemià Fort i Cogul (la Selva del Camp, 1908 - Barcelona, 1972), escriptor i historiador català
** Margarida Fort i Mollar (Oviedo, 1915 - Barcelona, 2000), teixidora i política catalana
** Pascual Fort (Reus, 1927 - Barcelona, 1991), gravador i galerista
** Josep Iglésies i Fort (Reus, 1902 - Barcelona, 1986), geògraf i historiador català, militant catalanista
** Charles Hoy Fort (Albany, Nova York, 1874 - Bronx, 1932), escriptor i investigador de fenòmens anòmals estatunidenc
* Toponímia:
** Fort Walton Beach, ciutat al sud del comtat d'Okaloosa de l'estat estatunidenc de Florida
** Fort Worth, ciutat de l'estat de Texas (Estats Units)
** Viols-le-Fort, municipi francès, situat al departament de l'Erau i a la regió de Llenguadoc-Rosselló
** Grand-Fort-Philippe, municipi francès a la regió de Nord – Pas-de-Calais
** Fort Lauderdale, ciutat ubicada al Comtat de Broward a Florida (EUA)
** Fort Victoria o Bankot, vila i antic fort de l'Índia a Maharashtra a la desembocadura del riu Savitri
** Clermont-le-Fort, municipi francès del departament de l'Alta Garona a la regió de Migdia-Pirineus
** Districte de Fort-de-France, divisió administrativa francesa al departament i regió de Martinica
** Fort Pienc, barri de la ciutat de Barcelona del districte de l'Eixample
** Fort-Mardyck, municipi francès a la regió de Nord – Pas-de-Calais
** Fort Wayne, ciutat ubicada al comtat d'Allen a l'estat d'Indiana (EUA)
** Presidència de Fort William a Bengala, nom oficial de la presidència de Bengala (1700-1854)
** Fort-de-France, ciutat francesa situada en el departament d'ultramar de Martinica
** Vieux-Fort, municipi francès situat a Guadalupe regió i departament d'ultramar de França situat a les Petites Antilles
** Reserva índia de Fort Peck, reserva índia de les nacions sioux i assiniboine creada per l'Ordre Executiva del 1888
** Fort-Louis, municipi francès, situat a la regió d'Alsàcia al departament del Baix Rin
* Miscel·lània:
** Fort Tryon Park, parc públic de la ciutat de New York al barri de Washington Heights al nord de Manhattan
** Agnosticisme fort, postura que afirma que és impossible conèixer l'existència d'un déu o déus
** Fort Lauderdale Strikers, equip de futbol professional de la ciutat de Fort Lauderdale (Florida)
** Ateisme fort o ateisme positiu, negació de l'existència de qualsevol déu, entès com un ésser superior, preexistent
** Fort Farell conegut també com el Gegant del Pi, popular gegant de la mitologia catalana
** Cavall Fort, revista quinzenal en llengua catalana destinada a infants i joves
** Gra Fort, grup de rock dur de Corbera d'Ebre