OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llista d'alcaldes de Sant Antoni de Vilamajor

Llista d'alcaldes de Sant Antoni de Vilamajor:
* Joan Bruguera i Esquís (1898 - 1904)
* Jaume Vidal i Icart (1904 - 1907)
* Marcel·lí Tubau i Illa (1907 - 1909)
* Bonaventura Planas i Sabater (1909 - 1910)
* Josep Vidal i Codina (1910 - 1912)
* Josep Argila i Tramunt (1912 - 1914)
* Àngel Prat i Pujadas (1914 - 1922)
* Josep Llavina i Pla (1922 - 1923)
* Joan Planas i Colomer (1923 - 1924)
* Joaquim Saurí i Saurí (1924 - 1930)
* Joan Bruguera i Esquís (1930 - 1931)
* Josep Llavina i Pla (1931 - 1934)
* Antoni Icart i Carrasco (1934 - 1936)
* Pere Junoy i Jo (1936 - 1938)
* Antoni Icart i Carrasco (1939 - 1951)
* Manuel Massip i Mariné (1951 - 1964)
* Marcel·lí Vidal i Tubau (1964 - 1977)
* Francesc Sesat i Grau (1977 - 1983)
* Joan Sapé i Saboya (1983 - 1994)
* Marià Llobera i Batlles (1994 - 1995)
* Esteve Mas i Roca (1995 - 2002)
* Marià Llobera i Batlles (2002 - 2003)
* Francesc Tella i Macià (2003 - 2011)
* Maria Lluïsa Berdala i Cirera (2011 - 2019)
* Raül Valentín del Valle (2019 -)

## Enllaços externs

* Diccionari biogràfic d'alcaldes i alcaldesses del Vallès Oriental, del Museu de Granollers, amb les biografies dels alcaldes
# Llengües lesguianes

Les llengües lesguianes o llengües daguestaneses sud-orientals, són un grup lingüístic de la família de les llengües caucàsiques del nord-est, classificades de la següent manera:
* Samurià:
** Samurià oriental:
*** Lesguià-Agul-Tabassaran:
**** El lesguià (amb 240.000 parlants a Daguestan i uns 170.000 a l'Azerbaidjan)
**** El tabassaran (uns 90.000)
**** L'agul (uns 12.000)
*** L'udin (aproximadament 3.700)
** Samurià occidental:
*** El rútul (uns 15.000)
*** El tsakhur (aproximadament 11.000)
** Samurià meridional:
*** El kryts (uns 6.000)
*** El budukh (uns 2.000)
* Perifèric:
** L'artxi (amb menys de 1000 parlants)
De vegades s'hi inclou també el khinalug (amb uns 1.500 parlants), però és una llengua més aïllada lingüísticament. La majoria de les llengües lesguianes es parlen al sud del Daguestan, però algunes d'elles (kryz, budukh, khinalug i udin) es parlen principalment a l'Azerbaidjan, i un poble de parlans d'udin es troba a Geòrgia. És important assenyalar que a l'Azerbaidjan, així com a Rússia, tots els dagestanesos, inclosos els àvars, es referien a si mateixos com a lesguians. Entre les llengües lesguianes, només el lesguià i el tabassaran tenen escriptura. L'artxi, el khinalug i l'udin són les llengües més divergents de la divisió lesguiana. Es creu que la llengua udin és una de les llengües de l'antiga Albània caucàsica.

## Referències

* ↑ Gudava, T.E.; Gamkrelidze, Thomas V. «Caucasian languages: the lezgian languages». Encyclopædia Britannica [Consulta: 16 novembre 2018].

## Bibliografia

* Ruiz Vieytez, Eduardo J. «Las lenguas minoritarias de la Federación Rusa: Perspectivas para una ratificación de la Carta Europea de las Lenguas Regionales y Minoritarias». Documentos de Trabajo Mercator - Legislació. CIEMEN (Centre Internacional Escarré per a les Minories Ètniques i les Nacions). ISSN: 1133-3928 [Consulta: 17 novembre 2018].
# Leiarius arekaima

Leiarius arekaima és una espècie de peix de la família dels pimelòdids i de l'ordre dels siluriformes.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Guaiana i el Brasil.

## Referències

* ↑ Bleeker P., 1862-1863. Atlas ichthyologique des Indes Orientales Néêrlandaises, publié sous les auspices du Gouvernement colonial néêrlandais. Tom II. Siluroïdes, Chacoïdes et Hétérobranchoïdes. Amsterdam. Atlas Ichthyol. v. 2 . 1-112.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lundberg, J.G. i M.W. Littmann, 2003. Pimelodidae (Long-whiskered catfishes). p. 432-446. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Llista de comtats de Nou Hampshire

L'Estat de Nou Hampshire, als Estats Units d'Amèrica, s'organitza en 10 counties (comtats), que són els següents, per ordre alfabètic:
* Belknap Capital: Laconia
* Carroll Capital: Ossipee
* Cheshire Capital: Keene
* Coos Capital: Lancaster
* Grafton Capital: Haverhill
* Hillsborough Capitalitat compartida per: Manchester i Nashua
* Merrimack Capital: Concord
* Rockingham Capital: Brentwood
* Strafford Capital: Dover
* Sullivan Capital: Newport
# Llista de comtats de Hawaii

L'Estat de Hawaii, dels Estats Units d'Amèrica, està conformat per les illes de l'arxipèlag del mateix nom, que en són 8 de principals. Les illes s'agrupen en quatre counties (comtats) més un cinquè de peculiar, que és el de Kalawao, que es tracta d'una petita península de 34 km², al nord de l'illa de Molokai, aïllada de la resta per penyasegats i que fou, fins a 1969, un confinament per a malalts de lepra. A partir de llavors s'ha anat deshabitant i no té estructura administrativa pròpia perquè depèn directament del Departament de Salut de l'Estat de Hawaii. És el comtat més petit dels Estats Units i, no arribant als 100 habitants, el segon més buit.

## Llista

Els 5 comtats de Hawaii són, doncs, els següents de Nord-oest a Sud-est:
* Comtat de Kauai: illes de Kauai i Niihau. Capital: Līhu'e
* Comtat de Honolulu: illa d'Oahu. Capital: Honolulu
* Comtat de Kalawao: (Al nord de Molokai, no té estructura pròpia ni capital)
* Comtat de Maui: illes de Maui, Kahoolawe, Lanai i Molokai. Capital: Wailuku
* Comtat de Hawaii: illa de Hawaii. Capital: Hilo
# Lliura xipriota

La lliura xipriota (en grec κυπριακή λίρα, kipriakí lira, o, simplement, λίρα, lira; en turc Kıbrıs lirası o, simplement, lira) fou la moneda oficial de Xipre fins a la seva substitució definitiva per l'euro a començament del 2008. El codi ISO 4217 era CYP, i l'abreviació £C. També es coneixia com a lira xipriota, pel nom que rebia en les dues llengües oficials de l'illa.
Es va introduir el 1879. Fins al 1960 valia igual que la lliura esterlina i es dividia en 20 xílings (σελίνι selini / s¸ilin). De tota manera, a diferència de la lliura esterlina, es dividia en nou piastres (γρόσια grósia / kurus¸), amb què s'establia un lligam amb la moneda anterior, el kurus¸ turc. El 1955, Xipre va adoptar el sistema decimal i la lliura es va passar a dividir en 1.000 mils (μίλς mils / mil), divisió fraccionària que es va canviar per 100 cèntims (σέντ sent / sent) el 1983. Darrerament, les monedes de mils ja no tenien valor legal. Emesa pel Banc Central de Xipre (Κεντρική Τράπεζα της Κύπρου Kentrikí Tràpeza tis Kíprou / Kıbrıs Merkez Bankası), en el moment de la seva substitució per la moneda comuna europea en circulaven monedes d'1, 2, 5, 10, 20 i 50 cents i bitllets d'1, 5, 10 i 20 lliures.
El 2 de maig del 2005 la lliura xipriota va entrar al mecanisme europeu de taxes de canvi ERM II, segons el qual una lira equivalia a 0,585274 EUR. Aquesta taxa de canvi fou considerada definitiva el 7 de desembre del 2007 i la lira maltesa fou reemplaçada per l'euro el primer de gener del 2008.
Abans de la seva substitució per l'euro, era la cinquena unitat monetària de valor més alt del món.

## Vegeu també

* Lliura
# Llista de Creus de Sant Jordi/1993/Persones
#### Persones

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Persona | Wikidata | Descripció | Ocupació |
| Per Denez | Q20731 | | escriptor lingüista esperantista |
| Ricard Bofill i Leví | Q316413 | arquitecte i urbanista català | arquitecte urbanista director de cinema escriptor dissenyador de mobles |
| Enric Valor i Vives | Q704068 | narrador i gramàtic valencià | lingüista escriptor lexicògraf |
| André Ricard Sala | Q4760049 | dissenyador català | dissenyador industrial |
| Joaquim Maria Puyal i Ortiga | Q4892771 | periodista català | periodista professor presentador de televisió director de ràdio |
| Cesáreo Rodríguez-Aguilera Conde | Q8344361 | jurista i crític d'art espanyol. | magistrat polític advocat escriptor crític d'art jurista |
| Guillem Viladot i Puig | Q9001283 | escriptor i poeta català | escriptor poeta |
| Josep Romeu i Figueras | Q9013348 | poeta i crític literari català | poeta crític d'art catedràtic escriptor crític literari |
| Oriol de Bolòs i Capdevila | Q9053109 | botànic i professor català | botànic pteridòleg professor d'universitat |
| Rafael Anglada i Rubí | Q9065716 | actor català | actor |
| Alexandre Argullós i Marimon | Q11904899 | Editor català | editor |
| Antoni Serra i Santamans | Q11905973 | | empresari |
| Enric Mañosas i Barrera | Q11919328 | | empresari |
| Francesc Prat i Puig | Q11922811 | arqueòleg català | arqueòleg |
| Genís Samper Triedu | Q11924057 | religiós escolapi i pedagog català | pedagog escriptor |
| Lluís Figa i Faura | Q11933609 | advocat i jurista català | advocat |
| Mathilde Bensoussan | Q11936196 | filòloga i traductora francesa d'origen català | filòleg |
| Montserrat Andreu Batlló | Q11937517 | | psicòleg |
| Oriol Casassas i Simó | Q11939528 | metge català | metge |
| Pere Mir i Puig | Q11941008 | empresari català | empresari químic professor d'universitat |
| Péter Brachfeld Latzko | Q11944119 | | |
| Alfred Badia i Gabarró | Q16941759 | traductor, assagista, poeta i autor teatral català | traductor filòsof escriptor assagista poeta professor de català |
| Jaume Pla i Pallejà | Q16943459 | | pintor escriptor |
| Miquel Milà i Sagnier | Q17044870 | dissenyador català | dissenyador dissenyador industrial |
| Lluís Folch i Camarasa | Q17047282 | | metge pedagog catedràtic |
| Marcel·lí Moreta i Amat | Q18536350 | polític català | polític |
| Ignasi Ponti i Grau | Q19288987 | | enginyer |
| Aurèlia Muñoz Ventura | Q19289922 | artista | artista dissenyador artista tèxtil teixidor |
| Lluís Riu Bertran | Q19300873 | | empresari |
| Manuel Saderra i Puigferrer | Q19301001 | compositor català | compositor |
# Leszek el Negre

Leszek el Negre -Leszek Czarny en polonès- (1241 - 1288) va ser a partir de 1261 Duc de Sieradz, a partir de 1267 de Łęczyca, i entre 1273i 1278 d'Inowrocław, així com de Sandomierz i Cracòvia a partir de 1279. Gràcies a aquest últim va regir a Polònia entre 1279 i 1288. Leszek va pertànyer a la dinastia Piast.
Leszek era fill del Duc Casimir II, germanastre del posterior Rei de Polònia, Ladislau I i net de Conrad I de Masòvia. Com Boleslau V no va tenir descendència masculina, va decidir lliurar el tron de Cracòvia a Leszek de Łęczyca i Sieradz, el fill del seu cosí Casimir II. Durant el seu regnat van sorgir en la Petita Polònia les primeres idees per reunificar el Regne de Polonès, les quals van culminar amb la reunificació de les quals dos segles després de la seva divisió. Leszek el Negre va ser famós per la seva ideologia en la que buscava el suport del poble i lluitava contra les revoltes de la noblesa. No va poder aconseguir el seu objectiu. Un any abans de morir, la seva terra va ser envaït pels tàtars del l'Horda d'Or i Leszek va fugir al Regne d'Hongria. Els invasors van arribar fins a les portes de Cracòvia, però no van poder prendre la ciutat. Després de la seva mort va haver una lluita pel tron de Cracòvia que duraria diversos anys.
# Lluís I de Bar

«Lluís I de Bar» té aquests significats:
* Lluís de Montbéliard, comte de Montbéliard, Altkirch i Ferrette, comte uxori de Bar (Lluís I de Bar)
* Lluís II de Bar a vegades esmentat com a Lluís I, ja que l'altre Lluís I no fou comte suo jure (dret propi) de Bar sinó comte uxori (per dret de l'esposa).
# Licitar

Els licitars són galetes en forma de cor, fetes amb pasta de mel dolça i decorades amb colors.
Formen part del patrimoni cultural de la República de Croàcia. Els licitars solen incorporar un missatge, un mirall i una cinta per penjar-los, així que tenen un valor més decoratiu que comestible. Són un símbol tradicional de Zagreb, la capital croata. S'utilitzen sovint en celebracions d'amor com ara casaments o el Dia de Sant Valentí. A Eslavònia, els nens i nenes, els regalen a les seves mares en la festivitat del Dia de la Mare (segon diumenge de maig). Per Nadal, la ciutat de Zagreb es decora amb milers de cors licitars.

## Referències

* ↑ Carlos Mustienes; Isabelle Baraton 1000 Extra/ordinary Objects. Taschen, 2000. ISBN 978-3-8228-5851-6.
# Luci Corneli Mèrula (cònsol 193 aC)

Luci Corneli Mèrula (en llatí: Lucius Cornelius L. f. Merula) va ser un magistrat romà.
Va ser elegit cònsol l'any 193 aC juntament amb Quint Minuci Terme i va rebre la província de la Gàl·lia Cisalpina. Va fer una activa campanya contra els bois als que va derrotar totalment en la batalla de Mutina. Però com que la victòria va ser onerosa pels romans, els seus oficials el van acusar de negligència en la marxa fins a Mutina, i el senat romà li va refusar els honors del triomf a la seva tornada.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 1049.
# Luci Corneli Sul·la Fèlix

Luci Corneli Sul·la Fèlix (en llatí Lucius Cornelius P. F. P. N. Sulla Felix) va ser un magistrat romà. Era fill de Luci Corneli Sul·la (cònsol 5 aC).
Va ser elegit cònsol l'any 33 en el regnat de Tiberi, juntament amb Servi Sulpici Galba. És probablement el mateix "L. Sulla, nobilis juvenis" que menciona Tàcit l'any 21 i el L. Sulla que vivia, ja vell, en temps de l'emperador Claudi i menciona Dió Cassi. L'any 52, en el regnat de Claudi, apareix un Luci Corneli Sul·la com a cònsol sufecte, però no se sap si era ell mateix o potser el seu fill.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 944.
# Llegaron de noche

Llegaron de noche (van arribar a la nit) és una pel·lícula espanyola-colombiana dirigida per Imanol Uribe amb els actors Juana Acosta, Juan Carlos Martínez, Carmelo Gómez i Karra Elejalde. És un drama sobre els assassinats de jesuïtes a El Salvador del 1989 per part de l'exèrcit de El Salvador.

## Trama

La trama segueix les passes de Lucía Barrera de Cerna, del personal de neteja de la Universitat Centroamericana i que va ser testimoni de la massacre dels assassinats de jesuïtes a El Salvador el 1989 per part de l'exèrcit de El Salvador. Barrera de Cerna va defensar la veritat i es va negar a amagar la responsabilitat dels militars amb la falsa atribució del crim a la guerrilla del FMLN, tal com va fer el govern de El Salvador en plena Guerra Civil.

## Producció

La pel·lícula es coneixia originàriament amb el nom de La mirada de Lucía a principis de l'etapa de producció. El guió va ser escrit per Daniel Cebrián. La pel·lícula va ser produïda per Bowfinger International Pictures, Tornasol Media i Nunca digas nunca AIE juntament amb 64A Films, i va comptar amb la participació de RTVE i Movistar+ i el suport de l'ICAA, el programa Ibermedia i l'ICO. El rodatge va començar el novembre de 2020 a Navarra. Més tard es va traslladar a Colòmbia, on van rodar al Valle del Cauca, entre Cali i Buga.

## Estrena

La pel·lícula es projectarà el març de 2022 al Festival de Cinema de Màlaga, en el marc de la competició principal del festival. Distribuït per Karma Films, la data d'estrena a Espanya el 25 de març de 2022.

## Actors

* Presentació el maig de 2022, a la Universitat Centroamericana José Simeón Cañas del Salvador.Juana Acosta com a Lucía Barrera de Cerna
* Juan Carlos Martínez
* Carmelo Gómez com a José María Tojeira
* Karra Elejalde com a Ignacio Ellacuría
* Ben Temple
* Angel Bonanni
* Manu Fullola
* Rodrigo Villagrán
* Cristhian Esquivel
* Gerald B. Fillmore
* Eric Francés
* José Roberto Díaz

## Referències

* 1 2 «La matanza de los jesuitas en El Salvador, al cine en marzo». El Día de Valladolid, 21-12-2021.
* ↑ «El director de cine Imanol Uribe recrea el asesinato de Ellacuría y los jesuitas de la UCA». Cadena COPE, 24-01-2022.
* 1 2 3 «Daniel Guzmán, Carla Simón, Jota Linares, Juan Miguel del Castillo e Imanol Uribe, competirán en Festival de Cine». Europa Press, 17-02-2022.
* ↑ «Comienza en Navarra el rodaje de "La mirada de Lucía", sobre el asesinato de Ignacio Ellacuría». Noticias de Navarra, 09-11-2020.
* ↑ «Los rodajes cinematográficos arrancaron en Colombia». El Universal, 08-02-2021.
* ↑ «El Festival de Málaga 2022 avanza las primeras producciones españolas para su Sección Oficial». Cine y Tele, 17-02-2022.
* 1 2 3 4 «Tráiler de 'Llegaron de noche': Imanol Uribe recrea la masacre de los jesuitas en El Salvador», 25-01-2022.
* 1 2 3 4 5 6 7 «Llegaron de noche». [Consulta: 19 febrer 2022].
# Loopz

Loopz és un videojoc de trencaclosques creat el 1990 per a Nintendo Entertainment System i posteriorment exportat a altres consoles i formats. Consisteix a sobreviure el màxim de temps possible posant peces a una pantalla. Aquestes peces tenen diferents formes, trossos de línies i angles, que quan formen figures completes desapareixen. Hi ha un temps límits per col·locar cada peça, fet que el diferencia d'altres jocs similars com «Alchemy», temps que disminueix quan augmenta el nivell de dificultat, alhora que les formes de les peces són més complexes. Hi ha una modalitat de dos jugadors i una altra on es tracta de reconstruir patrons ja donats, usant la memòria visual.»

## Referències

* ↑ Alain Huyghues-Lacour, «Rolling Softs : Loopz », a Tilt n°87, febrer 1991, pàgina 73.
* ↑ Loopz, Joystick, n. 11, p. 230, desembre 1990.

## Enllaços externs

* Loopz a MobyGames (anglès)
* Loopz on the Amiga at The Hall of Light (HOL)
# Llista de l'art públic de Ciutat Vella de Barcelona

La llista de l'art públic de Ciutat Vella de Barcelona inclou les obres del districte de Ciutat Vella identificades en el catàleg raonat d'art públic editat per l'Ajuntament de Barcelona i la Universitat de Barcelona.
La llista es divideix en dues:
* Llista de l'art públic de Ciutat Vella (est), pels barris de Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera i la Barceloneta, situats a l'est de la Via Laietana.
* Llista de l'art públic de Ciutat Vella (oest), pels barris del Gòtic i el Raval, situats a l'oest de la Via Laietana.

## Referències

* ↑ «Catàleg d'Art Públic». Barcelona: Ajuntament de Barcelona, Universitat de Barcelona, 01-05-2004. [Consulta: 25 gener 2013].

## Vegeu també

* Llista de monuments de Ciutat Vella de Barcelona
# Lola Lizaran i Merlos

Lola Lizaran i Merlos (1932 - 7 de juliol de 2003) fou una actriu catalana, germana de la també actriu Anna Lizaran.
Va iniciar la seva carrera com a actriu interpretant diverses vegades el paper de Maria a la Passió d'Esparreguera, des d'on va continuar treballant amb diversos grups de teatre independent i d'aficionats.
No va ser fins que ja era gran que va fer el salt cap al món professional, primer al Teatre Romea i després com a membre dels grups independents de teatre GOC i el teatrí. La seva fama va arribar quan el 1994 va protagonitzar Poblenou a TV3, Allà hi treballaria amb al costat de Miquel Cors i de Margarida Minguillón.
El 2003 va morir de càncer als 71 anys a Esparreguera.

## Premis i reconeixements

* 2001 - Premi Butaca Honorífica, per tota una vida dedicada al teatre.

## Beques Lola Lizaran

Des de 2004 l'Associació Lola Lizaran, amb la finalitat de conservar el llegat artístic i humà de l'actriu, que s'havia inciat en el teatre amateur del Patronat Parroquial de la vila, atorga les Beques que porten el seu nom, Aquestes beques, que es concedeixen anualment, procuren facilitar els estudis superiors als joves de la Vila que vulguin dedicar-se professionalment al teatre, la dansa, la música o al circ.

## Referències

* 1 2 3 «Mor l'actriu Lola Lizaran, als 71 anys, víctima d'un càncer». 324.cat. TVC, 09-11-2006. [Consulta: 12 gener 2013].
* ↑ «NECROLÓGICA: Lola Lizaran, actriz». El País, 2003. [Consulta: 12 gener 2013].
* ↑ «Setzena convocatòria Beques Lola Lizaran». Ajuntament d'Esparreguera. Arxivat de l'original el 2022-04-07. [Consulta: 16 maig 2020].
* ↑ «Resolució de les Beques Lola Lizaran 2019-2020». Setsetset, 01-08-2019. [Consulta: 16 maig 2020].
# Loukozoa

Els loukozous (Loukozoa, gr. loukos, "solc") són un taxon parafilètic usat en algunes classificacions de protists excavats.
El grup més gran dins Loukozoa són els Jakobida. Loukozoa, també inclou Malawimonas.

## Referències

* ↑ Thomas Cavalier-Smith «The excavate protozoan phyla Metamonada Grassé emend. (Anaeromonadea, Parabasalia, Carpediemonas, Eopharyngia) and Loukozoa emend. (Jakobea, Malawimonas): their evolutionary affinities and new higher taxa». International Journal of Systematic and Evolutionary Microbiology, 53, 6, 01-11-2003, pàg. 1741–1758. Arxivat de l'original el 2018-06-12. DOI: 10.1099/ijs.0.02548-0. PMID: 14657102 [Consulta: 2 novembre 2014]. Arxivat 2018-06-12 a Wayback Machine.
* ↑ Thomas Cavalier-Smith «Megaphylogeny, cell body plans, adaptive zones: causes and timing of eukaryote basal radiations». Journal of Eukaryotic Microbiology, 56, 1, 2009, pàg. 26–33. DOI: 10.1111/j.1550-7408.2008.00373.x. PMID: 19340985.
* ↑ Vladimir Hampl, Laura Hug, Jessica W. Leigh, Joel B. Dacks, B. Franz Lang, Alastair G. B. Simpson & Andrew J. Roger «Phylogenomic analyses support the monophyly of Excavata and resolve relationships among eukaryotic "supergroups"». Proceedings of the National Academy of Sciences, 106, 10, 01-02-2009, pàg. 3859–3864. Bibcode: 2009PNAS..106.3859H. DOI: 10.1073/pnas.0807880106. PMC: 2656170. PMID: 19237557.
# Loulad

Loulad (en àrab لولاد, Lūlād; en amazic ⵍⵡⵍⴰⴷ) és un municipi de la província de Settat, a la regió de Casablanca-Settat, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 6.057 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].