OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cal Mirambell

Cal Mirambell és un monument del municipi del Masroig (Priorat) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic Català.

## Descripció

Edifici de planta rectangular, amb façanes al carrer Major i de la Barceloneta, de planta baixa, entresòl, pis i golfes, cobert per teulada a dos vessants, bastit de maçoneria i maó arrebossat i pintat. A la façana principal s'obren tres portes (una de principal); dos balcons i una finestrella a l'entresòl; tres balcons (dos cegats) al pis, i tres finestrelles a les golfes. A la part posterior, oberta al carrer Barceloneta hi ha una galeria oberta. És a destacar la portalada principal, amb la clau apuntada i la data de 1866.

## Història

Aquesta casa, de sòlid aspecte, fou bastida en una època de rellançament econòmic del Priorat a causa dels alts preus del vi. El fill del propietari, el senyor Mirambell, metge, esposà una mestra de la població i posteriorment abandonaren el poble, segons conta la veu popular. Abandonat prematurament, l'edifici no és utilitzat regularment avui dia i tampoc sembla estar en bones condicions.

## Referències

* 1 2 «Cal Mirambell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 desembre 2012].

## Enllaços externs

* «Cal Mirambell». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Seattle (desambiguació)

«Seattle» té aquests significats:
* Geografia: Seattle (Washington), capital de ciutat l'Estat de Washington, a la costa oest dels EUA.
* Biografies: Cabdill Seattle, Seath'tl.
* Esport:
** Seattle Mariners, equip de beisbol dels EUA.
** Seattle Supersonics o Sonics, un equip de basquetbol.
** Seattle Sounders, equip de futbol:
*** Seattle Sounders (NASL) (1974-1983), club de futbol de la North American Soccer League.
*** Seattle Sounders (USL) (1994-2008), club de futbol de la United Soccer Leagues.
*** Seattle Sounders FC (2009-), club de futbol de la Major League Soccer.
** Seattle Thunderbirds, equip d'hoquei sobre gel.
# Senyor Esteve

El Senyor Esteve és un personatge literari, protagonista principal de L'auca del senyor Esteve de Santiago Rusiñol, publicat l'any 1907.
Prèviament a la publicació de la novel·la, el senyor Esteve era una imatge popular que representava el prototipus de la petita burgesia catalana com a nova classe social de finals del segle xix i principis del segle xx, la qual sovint ha estat parodiada i ridiculitzada en sainets, comèdies i revistes humorístiques. Amb aquests antecedents, Rusiñol agafa aquesta figura i la converteix en el personatge principal de la seva novel·la. Hi descriu irònicament les actituds, normes morals i tòpics més paradigmàtics del petit burgès: el seny, l'estalvi, la voluntat de portar una vida grisa, austera, rutinària amb l'únic objectiu d'aconseguir el benefici material. Al llarg de la novel·la, el senyor Esteve només concep la seva vida com a treball de dedicació exclusiva a la seva botiga, La Puntual, fet que s'oposa frontalment amb les idees modernistes de l'existència que representa el seu fill.
La popularitat i divulgació de la novel·la, va consolidar el personatge com a símbol de la burgesia catalana, arribant a tenir la seva iconografia clàssica en l'auca de 1907, dibuixada per Ramon Casas amb rodolins de Gabriel Alomar.

## Referències

* 1 2 «Senyor Esteve». Diccionari de la literatura catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Esteve». A: Diccionari català-valencià-balear. Palma: Moll, 1930-1962. ISBN 8427300255.
# MSB

MSB té els següents significats:
* Le Mans Sarthe Basket, club de bàsquet amb seu a Le Mans (França)
* Bit més significatiu (del seu nom en anglès Most Significant Bit), bit que correspon al valor més alt en un nombre en sistema binari
* Media Stream Broadcast, format especial per a streaming, dissenyat per Microsoft
# Guy Mairesse

Guy Mairesse va ser un pilot de curses automobilístiques Francès que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Mairesse va néixer el 10 d'agost del 1910. Va morir el 24 d'abril del 1954 en un accident mentre disputava les pràctiques per una cursa a Montlhéry, França.

## A la F1

Va participar en la setena cursa de la història de la Fórmula 1 disputada el 13 de setembre del 1950, el GP d'Itàlia, que formava part del campionat del món de la temporada 1950 de F1, on va participar en aquesta única cursa.
Guy Mairesse va participar en tres curses puntuables pel campionat de la F1, al llarg de dues temporades, 1950 i 1951.
Mairesse també va disputar nombroses curses no puntuables pel mundial de la F1 (inclòs el Campionat d'Europa).

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | Posició | Punts |
| 1950 | Guy Mairesse | Talbot-Lago | Talbot | GBR | MON | 500 | SUI | FRA | BEL | ITA 5 | | - | 0 |
| 1951 | Ecurie Belgique | Talbot-Lago | Talbot | SUI NC | 500 | BEL | FRA NC | GBR | ALE | ITA | ESP | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
# Campamar (l'Esquirol)

Campamar és una masia de l'Esquirol (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia de planta quadrada (13 x 13) coberta a dues vessants amb el carener perpendicular a la façana situada a migdia. Consta de planta, primer pis i golfes. Presenta importants i grans annexes al voltant. A la façana principal s'obren uns porxos amb pilastres de totxo a la planta i als dos pisos, seguint la mateixa coberta de l'edifici. A la façana O una bonica cabana d'era amb arc elevat i a la façana E i N dos cossos de corts. Totes les obertures tenen emmarcaments de pedra picada. El portal d'entrada principal té la llinda datada (1801) i una altra de roure (187...).

## Història

Masia del segle xix documentada des del 1350. Apareix mencionat en el "Nomenclator de la Provincia de Barcelona. Partido Judicial de Vich. 1860" com casa de pagès.

## Referències

* 1 2 «Campamar». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 setembre 2017].
# Cenischia

El riu Cenischia (francès: La Cenise) és un torrent de muntanya situat al sud-oest del departament francès de la Savoia (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps), i al nord-oest de la província Torí (regió del Piemont). Forma part de la conca del Po, ja que és un afluent esquerre de la Dora Riparia (afluent del Po). Forma i dona nom a la Vall Cenischia, que marca el límit entre els Alps de Graies al nord-est i els Alps Cottis al sud-oest.
Les fonts es troben a França, prop del coll del Mont Cenis (en italià: Colle del Moncenisio). Abans de creuar a Itàlia, el riu està barrat pel dic de la presa del Mont Cenis, per formar el llac artificial del Mont Cenis, que rep l'aigua de diversos altres torrents a més del mateix Cenischia. Aquest llac s'empra com una font d'energia hidroelèctrica per les plantes hidroelèctriques de Venaus (Itàlia) i de Villarodin (França).
Un cop creuada la frontera, el Cenischia flueix a través dels assentaments de Moncenisio, Novalesa i Venaus. Finalment separa els municipis de Mompantero i Susa, abans de confluir amb el Dora Riparia a l'est del centre de Susa. En el seu últim tram és creuat per la Strada statale 25.
La seva conca té un perímetre de 56 km.

## Referències

* ↑ Elenco grandi dighe italiane www.ingam.com
* ↑ «EDF Aménagement de Villarodin». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 24 maig 2013].
* ↑ Carta Tecnica Regionale raster 1:10.000 (vers.3.0) della Regione Piemonte, 2007
* ↑ AA.VV.. «Elaborato I.c/5». A: Piano di Tutela delle Acque - Revisione del 1º luglio 2004; Caratterizzazione bacini Idrografici. Regione Piemonte [Consulta: 5 juny 2012]. Arxivat 2012-02-25 a Wayback Machine.
# Calze del Papa Luna

El Calze del Papa Luna és una peça d'orfebreria gòtica valenciana.
Es conserva a la parròquia de Santa Maria de Peníscola, i ha sigut exposat a diverses exposicions com La llum de les imatges.
Presenta escuts del Regne de València i del pontífex Benet XIII d'Avinyó, el conegut com Papa Luna.
# MSC.Adams

MSC.Adams (Automated Dynamic Analysis of Mechanical Systems) és un sistema de programari de simulació de dinàmiques multicossos. Actualment és propietat de MSC Software Corporation. El solucionador de programari de simulació s'executa principalment en Fortran i, més recentment, també en C++. Segons l'editor, Adams és el programari de simulació de dinàmiques multicossos més utilitzat. El paquet de programari funciona tant a Windows com a Linux.

## Capacitats

Adams té una Interfície gràfica d'usuari completa per modelar tot el conjunt mecànic en una sola finestra. Les eines de disseny gràfic assistit per ordinador s'utilitzen per inserir un model d'un sistema mecànic en un espai tridimensional o importar fitxers de geometria com STEP o IGS. Es poden afegir articulacions entre dos cossos qualsevol per limitar el seu moviment. Es poden afegir al sistema diverses entrades com ara velocitats, forces i condicions inicials.
Adams simula el comportament del sistema al llarg del temps i pot animar el seu moviment i calcular propietats com acceleracions, forces, etc. El sistema pot incloure elements dinàmics més complicats com molles, fricció, cossos flexibles, contacte entre cossos. El programari també proporciona eines CAE addicionals, com ara l'exploració i l'optimització del disseny en funció dels paràmetres seleccionats. Les entrades i sortides de la simulació es poden connectar amb Simulink per a aplicacions com ara el control.

## Mòduls

* Adams/View. Realitza simulacions d'un mecanisme.
* Adams/Solver. Genera els càlculs per a la solució d'un mecanisme. És usat pels altres mòduls.
* Adams/Cerca. Simulació d'un motor.
* Adams/Car. Simulació de la dinàmica d'un automòbil.

## Referències

* ↑ Ortiz, Jose. «Introduction to Adams/Solver C++». mscsoftware.com, May 18, 2011. [Consulta: June 2, 2020].
* 1 2 «Adams Real Dynamics for Functional Virtual Prototyping». MSC Software, 01-09-2013. [Consulta: June 2, 2020].

## Enllaços externs

* Pàgina web del producte
* Informació del producte en www.mathworks.com
* Informació sobre MSC a www.guiadeprensa.com Arxivat 2005-11-19 a Wayback Machine.
# Arthur Chung

Raymond Arthur Chung (Windsor Forest, 10 de gener de 1918 - Bel Air Springs, 23 de juny de 2008) va ser militant del partit Congrés Nacional del Poble de Guyana. Va ser President de Guyana entre 1970 i 1980, Va ser el primer cap d'Estat d'origen xinès a governar un país no asiàtic.
Arthur Chung va néixer en Windsor Forest, West Coast Demerara a Guyana. Va ser el menor dels vuit fills de Joseph i Lucy Chung. Va estar casat amb Doreen Pamela Ng-See-Quan, va tenir dos fills.
En 1965 es va convertir en membre del Partit Progressista del Poble. En 1966 va participar en l'acta de declaració d'independència de la seva nació, Guyana, i des de 1996 fins a 1970 va participar en diferents càrrecs durant el govern d'Edward Victor Luckhoo.
El 1970 varen celebrar eleccions i Arthur Chung va resultar vencedor com a candidat del Partit Progresista del poble per al període 1970-1977. El seu primer govern va tenir un balanç positiu, encara que es va veure vinculat amb els assassinats de Jonestown, ja que el govern havia cedit unes hectàrees al territori reclamat de Guaiana Essequiba. En les eleccions de 1977 resulta reelegit per governar fins a 1984. El seu segon govern va haver d'afrontar diversos moviments armats interracials, entre cristians i jueus. Finalment, el 1980 va haver de renunciar en no poder controlar la crisi racial que el país estava vivint, succeint-lo el llavors vicepresident Forbes Burnham.

## Referències

* 1 2 3 "Guyana’s first President dies" Arxivat 2009-02-14 a Wayback Machine., GINA, 23 de juny 2008.
# Marcel Oms i Verdaguer

Marcel Oms i Verdaguer (Perpinyà, 16 de desembre de 1931 - Narbona, 22 de juliol de 1993) va ser un historiador i crític de cinema nord-català.

## Biografia

Va passar la seva infantesa al Rimbau (Cotlliure). Es va llicenciar en lletres a la Universitat de Montpeller i va treballar com a professor de filosofia, castellà i història al Lycée du Clos-Banet de Perpinyà. Es va especialitzar en cinema espanyol. Posteriorment va dirigir un seminari sobre cinema espanyol a la Universitat de Montpeller.
Des del 1960 va treballar a la revista de cinema Positif, on va dirigir el monogràfic dedicat al cinema espanyol, i el 1962 va fundar a Perpinyà el cineclub Les Amis du Cinéma, en homenatge a Jean Vigo. El 1965 va crear a Perpinyà, en col·laboració amb la Cinematèca de Tolosa, el Festival Internacional de Crítica Històrica del Film, conegut com a Confrontation, i va col·laborar a les revistes CinémAction, Cinéma i als Cahiers de la Cinémathèque, revista de la crítica cinematogràfica històrica que va fundar el 1971. L'estiu de 1983 va fundar l'Institut Jean Vigo.
Compromès amb la cultura catalana, des del 1968 va ser professor de la Universitat Catalana d'Estiu a Prada de Conflent i el 1976 va aparèixer a la pel·lícula de Francesc Bellmunt, La Nova Cançó. Va morir en un accident de trànsit amb la seva esposa a la carrera entre Besiers i Narbona 3l 22 de juliol de 1993.

## Publicacions

* Leopoldo Torre Nilsson, Serdoc, 1962
* Buster Keaton, Serdoc, 1964
* Alexandre Dovjenko, Serdoc, 1968
* Joseph von Sternberg, Anthologie du cinéma, n° 60, 1970
* Grigori Kozintsev, Anthologie du cinéma, n° 89, 1975
* Carlos Saura, Édilig, 1981
* Don Luis Buñuel, Éditions du Cerf, 1985
* La Guerre d'Espagne au cinéma. Mythes et réalités, Éditions du Cerf, 1986
* Alain Resnais, Rivages, 1988
* Claudia Cardinale, star et femme, Corlet, 1990
* L'Histoire de France au cinéma, avec Pierre Guibbert et Michel Cadé, CinémAction, 1993
* Fonction idéologique de deux films historiques espagnols. Cinéma et société, amb Michel Cadé, Presses universitaires de Perpignan, 1994

## Distincions

* Cavaller de les Arts i les Lettres
* El 1989,va rebre la Medalla d'Or al Mèrit en les Belles Arts del del Ministeri d'Educació, Cultura i Esports espanyol.

## Notes i referències

* ↑ Ciné-Ressources
* ↑ Marcel Oms i Verdaguer al Diccionari del Cinema a Catalunya
* ↑ Diades de Cultura Catalana (1968) al web de l'UCE
* ↑ Marcel Oms, historiador del cine, EL País, 30 de juliol de 1993
* ↑ Juan Carlos d'Espagne; Semprún y Maura, Jorge «REAL DECRETO 194/1989 de 17 febrero por el que se concede la Medalla al Mérito en las Bellas Artes, en su categoria de Oro, a las personas que se citan». Boletin Oficial del Estado, 24 février 1989, pàg. 5481.

## Bibliografia

* L'histoire de France au cinéma. Hommage à Marcel Oms, Institut Jean-Vigo, 1994

## Enllaços externs

* Site www.calindex.eu : llista d'articles de Marcel Oms
* Marcel Oms a l'Institut Jean-Vigo Arxivat 2009-05-18 a Wayback Machine.
# Manuel Egozcue Cintrón

Manuel Egozcue Cintrón (Bilbao, 1855 - San Juan, 1906) fou un empresari i alcalde de San Juan de Puerto Rico.

## Biografia

En acabar la universitat va immigrar a Puerto Rico, llavors una província d'Espanya, per motius empresarials, esdevenint un prominent home de negocis a l'illa.
Fou un membre actiu del Partido Incondicional Español i vicepresident de la Diputació Provincial. El 1896 fou honorat pel govern amb l'Orde del Mèrit Naval pels serveis realitzats a l'armada d'Espanya.
Després de l'ocupació americana es va unir al nou Partit Republicà de Puerto Rico (que tenia l'objectiu principal obtenir la categoría d'estat per l'Illa) i va ser assignat un del membres de la seva junta directiva, treballant de prop amb el fundador de partit José Celso Barbosa.
Durant les eleccions municipals de 1900, les primeres des del començament de l'ocupació americana, el Partit Republicà va aconseguir una victòria aclaparadora i Egozcue Cintrón esdevingué Alcalde de San Juan.
El 1904 fou novament elegit alcalde però aquesta legislatura fou truncada quan el governador de Puerto Rico, William Henry Hunt, ordenà la seva retirada degut a un escàndol de corrupció que afectà al govern de la ciutat. Tot i que finalment fou absolt de tots els càrrecs, la situació el va deixar molt afectat, requerint el seu internament en un hospital psiquiàtric. Manuel Egozcue Cintrón va morir poc després, el 1906.
Durant el mandat d'Egozcue es va crear un cos de policia urbà per patrullar la ciutat. També es van emetre bons municipals per valor de 600,000$ per poder pagar els deutes de la ciutat i es va construir un aqüeducte.

## Referències

* ↑ «Historia breve de la Asamblea Municipal» (en castellà). Legislatura Municipal de San Juan [Puerto Rico], 2010 [Consulta: 22 juliol 2015].
* ↑ Grupo Editorial EPRL «San Juan. Alcaldes» (en castellà). Enciclopedia de Puerto Rico. Fundación Puertoriqueña de las Humanidades, 14-06-2015 [Consulta: 22 juliol 2015].
* ↑ Coll y Toste, Cayetano. Editorial Cultural, Inc.. Puertorriqueňos Ilustres (en castellà). Editorial Cultural, Inc., 1978. ISBN 84-399-5350-X.

## Enllaços externs

* Registre de Porto Rico (castellà)
* La Ilustración Española y Americana Arxivat 2012-02-13 a Wayback Machine. (castellà)
* Guía oficial de España (castellà)
# Margarita Percovich

Margarita Percovich (Montevideo, 21 de gener de 1941) és una política uruguaiana pertanyent al Front Ampli.

## Biografia

Percovich va néixer a Montevideo, descendent de croates. Va ser una de les fundadores del Front Ampli i va lluitar contra la dictadura dels anys 1970. Al final d'aquesta, va participar en la fundació del Plenari de Dones de l'Uruguai, organització autònoma de dones creada per lluitar pels Drets Humans; també va ser fundadora i integrant de la Concertació Nacional de Dones de l'Uruguai el 1985.
El 1999 va ser elegida diputada pel seu partit. El 2004 tornà a ser elegida per al període 2005-2010. No obstant això, fins al 2008 ocupà un lloc al Senat de l'Uruguai, reemplaçant el llavors ministre d'Habitatge, Mariano Arana.
Durant la seva gestió destacà per la seva defensa dels drets dels homosexuals al país i el dret a la unió civil de les parelles del mateix sexe. A més de defensar aquest col·lectiu, Percovich va deixar obert el camí a l'adopció, una mesura avançada a Amèrica Llatina.

## Referències

* ↑ «Margarita Percovich». Casa Grande. [Consulta: 3 desembre 2020].
* ↑ (castellà) Escuela República de Croacia Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
* ↑ (castellà) Entrevista a Margarita Percovich Arxivat 2009-03-26 a Wayback Machine.
* ↑ (castellà) Uruguay: Luz verde a la "adopción gay"

## Enllaços externs

* Pàgina web de Margarita Percovich Arxivat 2009-05-28 a Wayback Machine.
# Margarita Pin Arboledas

Margarita Pin Arboledas (València, 1949) és una política valenciana, diputada al Congrés dels Diputats de la VI a la IX legislatures.

## Biografia

Treballa com a treballadora social i educadora del carrer en l'àrea del Menor de la Generalitat Valenciana. Alhora, com a militant del PSPV-PSOE, és membre de l'executiva comarcal del Camp de Morvedre. A les eleccions municipals espanyoles de 1995 fou elegida regidora de l'ajuntament de Sagunt i diputada de la Diputació de València.
Ha estat diputada per la província de València a les eleccions generals espanyoles de 1996, 2000 i 2004, on ha estat membre de la comissió encarregada de vigilar el compliment del Pacte de Toledo.
També és assessora de l'àrea institucional de l'Institut de Cultura Gitana i germana de José Ramón Pin Arboledas, ex-diputat per la Unió de Centre Democràtic a les eleccions generals espanyoles de 1977 i 1979.

## Referències

* ↑ Javier Paniagua Fuentes y J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.445. ISBN 9788495484802.

## Enllaços externs

* Biografia
* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
# Marc Juni Silà (cònsol 25 aC)

Marc Juni Silà (en llatí Marcus Junius Silanus) va ser un magistrat romà. Era fill de Dècim Juni Silà (cònsol 62 aC). Formava part de la gens Júnia i portava el cognomen de Silà.
Va servir a la Gàl·lia com a llegat de Juli Cèsar l'any 53 aC, però no sembla que dugués a terme cap acció d'importància. Després de l'assassinat de Cèsar el 44 aC va acompanyar al seu cunyat Marc Emili Lèpid als Alps. El 43 aC Lèpid el va enviar amb un destacament a la Gàl·lia Cisalpina, ja que el senat havia demanat a Lèpid d'enviar urgent ajuda als cònsols Aule Hirti i Vibi Pansa que anaven contra Marc Antoni per obligar-lo a aixecar el setge de Mutina. Lèpid no va donar instruccions precises a Silà, i aquest, intuint el que volia Lèpid, es va posar al costat de Marc Antoni.
Després de la derrota d'Antoni, va creuar els Alps i es va reunir amb Lèpid que va fingir estar descontent i no el va voler rebre. Més tard Silà va tenir l'hostilitat dels triumvirs per raons desconegudes i va fugir cap a Sicília amb Sext Pompeu. Després de la pau de Misenum l'any 39 aC va tornar a Roma i va recuperar el favor d'Octavi (August) que el va nomenar cònsol l'any 25 aC.
Tenia dues germanes de nom Junia, una Júnia que es va casar amb Lèpid el triumvir i una altra, Júnia Tèrcia, amb Gai Cassi Longí (assassí de Cèsar).

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 820.
# Seattle Computer Products

Seattle Computer Products (SCP) fou una empresa de maquinari de Seattle (estat de Washington), que fou una de les primeres a fabricar ordinadors basats en l'arquitectura del processador Intel 8086 de 16 bits.
És coneguda per ser el lloc on Tim Paterson desenvolupà el QDOS, que Microsoft comprà per 50.000 $ el 1981 i acabà sent venut a IBM com a PC-DOS (MS-DOS).

## Referències

* ↑ «Seattle Computer Products» (en anglès), 15-12-2015. [Consulta: 6 maig 2023].
* ↑ «Seattle Computer Products - Alchetron, the free social encyclopedia» (en anglès americà), 18-08-2017. [Consulta: 6 maig 2023].
* ↑ «S100 Computers - Seattle Computer Products History». [Consulta: 6 maig 2023].
# Muralles de l'Arboç

Les Muralles de l'Arboç són una obra del municipi de l'Arboç (Baix Penedès) declarada bé cultural d'interès nacional.

## Descripció

La muralla de tancament del nucli medieval i modern de l'Arboç estaria integrada actualment a la zona interior de les cases de diversos carrers de la vila; alguns dels murs posteriors d'aquestes podrien aprofitar o assentar-se al damunt les restes de la muralla. Formen part de la muralla les seves torres, portals d'accés, fossats i altres elements defensius associats, així com les reparacions i modificacions d'època moderna. Se'n conserven restes al subsòl localitzades durant intervencions arqueològiques, així com possibles restes integrades actualment a l'urbanisme de la ciutat.
El seu perímetre hipotèticament discorreria pels carrers Rafael de Casanova (tancament nord), Rambla Josep Gener (oest), Carrer de la Muralla (sud) i Avinguda Mossèn Cinto Verdaguer.
Com a conseqüència d'una intervenció arqueològica preventiva realitzada l'any 2010 a la zona de la plaça d'Antonio Machado s'hi ha pogut delimitar un possible camí i un tram de la muralla medieval amb un fossat que hauria estat amortitzat posteriorment, en època moderna.
A la zona de la plaça de la Badalota es va fer un altre sondeig dins l'edifici del restaurant Pelayo on es localitza una altra part del fossat amortitzat al segle xvii. En aquest punt no s'ha obtingut el perfil complet del fossat.

## Referències

* 1 2 3 4 «Muralles de l'Arboç». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 novembre 2015].

## Enllaços externs

* «Muralles de l'Arboç». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona. Arxivat de l'original el 2016-03-20. [Consulta: 23 novembre 2015].
* «Muralles de l'Arboç». Inventari del Patrimoni Arqueològic i Paleontològic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya.
# Serra del Magre

«Serra del Magre» té aquests significats:
* Serra del Magre: serra del poble de Bertí, en el terme municipal de Sant Quirze Safaja, al Moianès
* Serra del Magre: serra del terme municipal de Gavet de la Conca, al Pallars Jussà