OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Videnskabelige Meddelelser fra den Naturhistoriske Forening i Kjöbenhavn

Videnskabelige Meddelelser fra Dansk Naturhistorisk Forening i Kjøbenhavn, (abreujat Vidensk. Meddel. Dansk Naturhist. Foren. Kjøbenhavn), va ser una revista il·lustrada amb descripcions botàniques que es va editar a Copenhaguen (Dinamarca). Es va publicar des de l'any 1849 fins al 1913. Va ser reemplaçada per Videnskabelige Meddelelser fra Dansk Naturhistorisk Forening i Kjøbenhavn.

## Publicació

* Vols. 1–10], (1849/50–58), 1851–59;
* ser. 2, vols. 1–10, (1859–68), 1860–69;
* ser. 3, vols. 1–10, (1869–78), 1870–78;
* ser. 4, vols. 1–10, (1879–88), 1879–88;
* ser. 5, vol. 1–?, (1889–??), 1890–??;
* ser. 6?+, vol. ?–?, ?–19??; vol. 63+, 1911/12+

## Referències

* ↑ a Tropicos

## Enllaços externs

* a IPNI
# Videlicet

L'adverbi videlicet i l'abreviatura viz. (també representada com a viz, sense un punt final) són paraules emprades com a sinònims per «a saber», «que vol dir», i «de la següent manera».

## Etimologia

Viz. és l'abreviatura d'escriptura medieval per a videlicet; que utilitza concretament una abreviatura tironiana. Es compon de les lletres v i i, seguides per ⁊, la contracció llatina medieval comuna per a ''et'' i ''-et''. Ha estat inclòs a Unicode des de la versió 5.1. L'ús actual de ⁊ que significa també «i» (independentment del que significa la paraula «i» en l'idioma del text) és l'únic cas d'ús romanent de qualsevol abreviatura tironiana.

## Ús

Viz. és una abreviatura de videlicet, que al seu torn és una contracció llatina de videre licet que significa «permet conèixer». Ambdues formes introdueixen una especificació o descripció d'alguna cosa indicada anteriorment; usualment això és una llista precedida per dos punts (:). Encara que ambdues formes han sobreviscut, viz. és molt més comú que videlicet
En contraposició amb i.e. i e.g., viz. s'usa per indicar una descripció detallada d'alguna cosa que s'ha dit anteriorment, i quan precedeix a una llista de membres d'un grup i implica una recent exhaustivitat.
* Viz. en general és llegit en veu alta com «és a dir», «a saber», o «que reportarà en», però de vegades es pronuncia com s'escriu, viz.: /ˈvɪz/.
* Videlicet és pronunciat /vɪˈdɛlɨsɛt/ o /wɪˈdeɪlɨkɛt/.
Una expressió similar és scilicet, abreujat com a sc., que en llatí significa «respectivament». Sc. proporciona un aclariment parentètic, elimina una ambigüitat, o subministra una paraula omesa en el text anterior, mentre que viz. s'utilitza en general per elaborar o detallar textos que li precedeixen. En el llenguatge legal, scilicet apareix abreujat com a ss. o, en un subtítol, com a §, on s'ofereix una afirmació de lloc i es llegeix com «que reportarà en». Scilicet es pot llegir com «a saber», «que reportarà en», o «és a dir», o pronunciar-se com a /ˈsɪlɨsɛt / o /ˈskiːlɨkɛt/.

### Exemples

* El punt principal del seu discurs, viz. que la nostra actitud era en realitat perjudicial, no es va entendre.
* «El meu avi tenia quatre fills que han crescut, viz.: Thomas, John, Benjamin i Josiah»
* Els gasos nobles, viz.: heli, neó, argó, xenó, criptó i radó, mostren un comportament imprevist quan s'exposen a aquest nou element...

## Notes

* ↑ D'acord amb E. Cobham Brewer (1810–1897), en el Brewer’s Dictionary of Phrase and Fable, la mateixa abreviatura va ser usada per a «habet» i «omnibus».

## Referències

* ↑ Brewer, Ebenezer. Brewer’s Dictionary of Phrase and Fable. Nova York: Harper and Row, 1970, p. 1132.
* ↑ Oxford English Dictionary.
* ↑ The New Fowler’s Modern English Usage (A Dictionary of Modern English Usage) (tercera edició revisada, 1998): pp. 825, 828.
* 1 2 3 The American Heritage Dictionary of the English Language (quarta edició, 2000): p. 1917.
* ↑ Black’s Law Dictionary (sexta edició, 1990): p. 1403.
* ↑ The American Heritage Dictionary of the English Language (cuarta edició, 2000): p. 1560.
* ↑ The Autobiography of Benjamin Franklin (Autobiografia de Benjamin Franklin) en el Projecte Gutenberg.
# Villalba de Rioja

Villalba de Rioja és un municipi de la Rioja, a la regió de la Rioja Alta, al vessant sud dels montes Obarenes. Limita amb les províncies d'Àlaba i de Burgos. Pel municipi transcorre el rierol Esperamalo tributari del riu Ebre.

## Història

Va pertànyer al Bisbat de Calahorra. Fins a la creació de la província de Logronyo, en 1833, era el partit judicial de la localitat burgalesa de Miranda de Ebro, s'anomenava Villalba de Miranda. La seva història va estar lligada a la de la família dels Ruiz del Castillo, posseïdora d'un fort mayorazgo, i especialment a la del seu il·lustre fill Pedro del Castillo, nascut en 1521 i mort en 1569 a Panamà. Aquest va marxar a les Índies, i va formar part de nombroses expedicions colonitzadores així com en la Guerra d'Arauco, sent immortalitzat en "La Araucana" per Alonso de Ercilla. Va fundar en 1561, la ciutat argentina de Mendoza.

## Referències

* ↑ Govern de La Rioja. «Listado de municipios» (en castellà), 2016. Arxivat de l'original el 20 de gener 2022. [Consulta: 15 febrer 2021].
# Villalba de los Barros

Villalba de los Barros és un municipi de la província de Badajoz, a la comunitat autònoma d'Extremadura.

## Referències

* ↑ EPA.com.es. «Badajoz municipios de más y menos de 5000 habitantes» (en castellà), maig 2020. [Consulta: 21 febrer 2021].
# Vidiàievo

Vidiàievo - Видяево (rus) és un possiólok de l'óblast de Múrmansk, a Rússia. És la seu d'una base de submarins de la Flota del Nord, i té un estatus de ciutat tancada.

## Geografia

Vidiàievo es troba a la península de Kola, al litoral de la mar de Barentsz, a la vora del riu Uritsa. És a 30 km al nord-oest de Múrmansk i a 80 km a l'est de la frontera amb Noruega.

## Història

La fundació de Vidiàievo data del 31 de juliol del 1958 i fou anomenada al començament Uritsa. El 6 de juliol del 1964 fou rebeatejada Vidiàievo en honor de Fiódor Vidiàiev, un cèlebre comandant soviètic de submarins de la Segona Guerra Mundial.
Al començament dels anys 1960 s'hi creà una base de submarins i el 1979 una base per a submarins de propulsió nuclear. Durant els anys 1980 la base de la badia Ara era relativament important i assegurava el servei de tres generacions de submarins (classe Akula, classe Sierra i classe Oscar-II).
# Vilabertran

* Per a altres significats, vegeu «Vilabertran (Dalí)».
Vilabertran és un municipi de la comarca de l'Alt Empordà a l'est de Figueres, entre els cursos dels rius Muga, al nord, i, Manol, al sud.
La primera notícia que hi ha sobre Vilabertran és de l'any 975. Parla d'un llogarret amb una petita església que al cap de poc temps s'amplià i acollí un grup de monjos encapçalats per l'abat Pere Rigau. Com a conseqüència d'una donació de terres l'any 1069, la comunitat de canonges instituí Rigau com a cap i establiren les bases per a la creació del monestir de Santa Maria de Vilabertran, basat en la regla de Sant Agustí. Al llarg del segle xi el monestir va assolir un gran prestigi i durant els segles següents va ampliar el seu patrimoni gràcies a la protecció de la família Rocabertí, vescomtes de Peralada. A partir de l'any 1592 esdevé una col·legiata, que resta operativa fins a la desamortització de Mendizábal l'any 1835.
El poble de Vilabertran sorgeix i es desenvolupa a l'entorn del monestir i basa la seva economia en l'agricultura, principalment en l'horta, i en la ramaderia. Al llarg del seu terme municipal, hi ha canals de rec que condueixen l'aigua provinent de l'embassament de Boadella fins als conreus.

## Geografia

* Llista de topònims de Vilabertran (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).

## Llocs d'interès

* Monestir de Santa Maria de Vilabertran. Romànic del segle xi.
* Torre d'en Reig, edifici modernista del segle xix i principis del xx. És l'edifici on hi ha l'Ajuntament.

## Fills il·lustres

* Narcís Carbonell Tubau (1888-1954), compositor de sardanes.
* Cosme Damià i Hortolà

## Demografia

| 1497 f | 1515 f | 1553 f | 1717 | 1787 | 1857 | 1877 | 1887 | 1900 | 1910 |
| 53 | 55 | 61 | 330 | 707 | 966 | 988 | 988 | 892 | 842 |
| 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1990 | 1992 | 1994 |
| 794 | 742 | 732 | 720 | 778 | 893 | 879 | 785 | 798 | 798 |
| 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |
| 795 | 775 | 784 | 813 | 822 | 843 | 860 | 907 | 911 | 913 |
| 2016 | 2018 | 2020 | 2022 | 2024 | 2026 | 2028 | 2030 | 2032 | 2034 |
| 919 | 951 | 993 | 991 | - | - | - | - | - | - |
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) :

## Referències

* ↑ AADD. Museus i Centres de Patrimoni Cultural a Catalunya. Barcelona: Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, 2010, p. 133. ISBN 84-393-5437-1.
* ↑ «Personatges il·lustres | Web Oficial de l'Ajuntament de Vilabertran». [Consulta: 15 setembre 2022].

## Bibliografia

* GIFRE, Pere. Història de l'Alt Empordà. Diputació de Girona, 2000. ISBN 9788495187031.

## Enllaços externs

* Pàgina web de l'Ajuntament
* Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
# Violant de Valois

Violant de Valois (Tours, 1434 - Chambéry, 1478) fou princesa de França i duquessa consort de Savoia (1465-1472).

## Orígens familiars

Nasqué el 23 de setembre de 1434 sent filla del rei Carles VII de França i la seva esposa Maria d'Anjou. Per línia paterna era neta del rei Carles VI de França i Elisabet de Baviera, i per línia materna del duc Lluís II d'Anjou i Violant d'Aragó. Fou germana del també rei Lluís XI de França.

## Núpcies i descendents

Es casà el 1452 a Clippe amb el futur duc Amadeu IX de Savoia. D'aquesta unió nasqueren:
* l'infant Lluís de Savoia (1453)
* la infanta Anna de Savoia (1455-1480), casada el 1478 amb el rei Frederic III de Nàpols
* l'infant Carles de Savoia (1456-1471), príncep del Piemont
* l'infant Filibert I de Savoia (1465-1482), duc de Savoia, comte d'Aosta i príncep del Piemont
* la infanta Maria de Savoia (?-1511), casada el 1476 amb el marcgravi Felip de Bade-Hachberg
* la infanta Lluïsa de Savoia (1462-1503), casada el 1479 amb Hug de Chalon
* l'infant Bernat de Savoia (1467)
* l'infant Carles I de Savoia (1468-1490), duc de Savoia, comte d'Aosta i príncep del Piemont
* l'infant Jaume Lluís de Savoia (1470-1485), marquès de Gex
* l'infant Joan-Claudi de Savoia (1472)
A la mort del seu marit va esdevenir regent del seu fill Filibert I. Va haver de fer front a les ambicions del seu cunyat, el duc Carles I de Borgonya. Tradicionalment els Savoia eren uns ferms aliats dels Borgonya, però ella veié perillar el futur dels seus fills per la qual cosa demanà ajuda al seu germà, Lluís XI de França. Tot i la seva ajuda Violant arribà a ser presa per Carles I de Borgonya, tot i que finalment va poder escapar-se.
Violant de Valois morí a Chambéry el 28 d'agost de 1478, i fou enterrada a Vercelli.
# Virginia McLaurin

Virginia McLaurin (Carolina del Sud, 12 de març de 1909 - Olney, 14 de novembre de 2022) va ser una supercentenària i activista americana que residia a Washington, D.C.. Va néixer a Cheraw, quan els negres americans patien el règim de segregació racial. El 1941, es va traslladar a Washington, DC, i hi va estar des de llavors. El 2019 havia viscut 18 presidents. El 1963, va assistir a la famosa marxa sobre Washington durant la qual Martin Luther King es va adreçar a la gernació que es congregava davant de l'estàtua del president Lincoln amb el famós "I have a dream". El febrer de 2016, amb 106 anys, va visitar la Casa Blanca i es va posar a ballar amb el president nord-americà Barack Obama i la primera dama, Michelle Obama. El 2018 va celebrar el seu 109è aniversari amb els Harlem Globetrotters.

## Referències

* 1 2 3 Colomines, Agustí. «Quan l'impossible esdevé possible». El Món, 24-02-2016. [Consulta: 10 abril 2020].
* ↑ Patrickis, Caroline. «D.C.'s Virginia McLaurin is celebrating her 111th birthday» (en anglès). WJLA, 12-03-2020. [Consulta: 10 abril 2020].
* ↑ Moye, David. «Woman Celebrates Her 109th Birthday With The Harlem Globetrotters» (en anglès). Huffpost, 06-03-2018. [Consulta: 10 abril 2020].
# Viola (desambiguació)

«Viola» té aquests significats:
* Viola (gènere), gènere de plantes de la família de les violàcies
* Biografies:
** Anselm Viola i Valentí (Torroella de Montgrí, 1738-1798), compositor català
** Bill Viola (1951–2024), artista nord-americà de l'àmbit de la videografia
** Joaquim Viola i Sauret (1913-1978), polític franquista, alcalde de Barcelona (1975-1976)
* Música:
** Viola, instrument de corda habitual en una orquestra i per extensió als seus intèrprets
** Viola Profonda, instrument musical de quatre cordes, que està situat en tessitura i so entre la viola i el violoncel
** Viola de roda, instrument de corda habitual en música popular tradicional
** Viola de mà, instrument musical de corda semblant a una guitarra
* Toponímia:
** Viola (Delaware)
** Viola (Illinois)
** Viola (Kansas)
** Viola (Nova York), concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York
** Viola (Tennessee)
** Viola (Wisconsin)
# Vireo

Vireo és un gènere d'ocells de la família dels vireònids (Vireonidae).

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 11.1, 2021) aquest gènere està format per 34 espècies:
* Vireo hypochryseus - vireó daurat.
* Vireo sclateri - vireó dels tepuis.
* Vireo philadelphicus - vireó de Filadèlfia.
* Vireo leucophrys - vireó de capell bru.
* Vireo gilvus - vireó melodiós.
* Vireo flavoviridis - vireó verd-i-groc.
* Vireo magister - vireó de Yucatán.
* Vireo olivaceus - vireó ullvermell.
* Vireo chivi - vireó chivi.
* Vireo altiloquus - vireó de bigotis.
* Vireo gracilirostris - vireó de Noronha.
* Vireo vicinior - vireó gris.
* Vireo huttoni - vireó de Hutton.
* Vireo flavifrons - vireó gorjagroc.
* Vireo carmioli - vireó alagroc.
* Vireo masteri - vireó del Chocó.
* Vireo cassinii - vireó de Cassin.
* Vireo plumbeus - vireó plumbi.
* Vireo solitarius - vireó capblau.
* Vireo osburni - vireó d'Osburn.
* Vireo modestus - vireó de Jamaica.
* Vireo nanus - vireó de la Hispaniola.
* Vireo bellii - vireó de Bell.
* Vireo latimeri - vireó de Puerto Rico.
* Vireo brevipennis - vireó pissarrós.
* Vireo atricapilla - vireó capnegre.
* Vireo nelsoni - vireó nan.
* Vireo pallens - vireó de manglar.
* Vireo approximans - vireó de Providencia.
* Vireo caribaeus - vireó de San Andrés.
* Vireo bairdi - vireó de Cozumel.
* Vireo griseus - vireó ullblanc.
* Vireo crassirostris - vireó becgròs.
* Vireo gundlachii - vireó de Cuba.

## Referències

* ↑ Gill, F.; Donsker, D.; Rasmussen, P. (Eds). 2021. IOC World Bird List (v11.1). doi: 10.14344/IOC.ML.11.1.[ https://www.worldbirdnames.org/bow/shrikes/]
# Vireolanius

Vireolanius és un gènere d'ocells de la família dels vireònids (Vireonidae ).

## Llistat d'espècies

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 11.1, 2021) aquest gènere està format per 4 espècies:
* Vireolanius melitophrys - vireó botxí de collar.
* Vireolanius pulchellus - vireó botxí verd.
* Vireolanius eximius - vireó botxí cellagroc.
* Vireolanius leucotis - vireó botxí de coroneta grisa.

## Referències

* ↑ F Gill, D Donsker et P Rasmussen (Eds). 2021. IOC World Bird List (v11.1). doi : 10.14344/IOC.ML.11.1.
# Viri Nicòmac Flavià

Viri Nicòmac Flavià (en llatí: Virius Nicomachus Flavianus) va ser un militar romà del segle iv.
Va ser prefecte del pretori d'Itàlia i Il·líria entre els anys 382 i 383. Era amic íntim de Quint Aureli Símmac, que li va dirigir diverses cartes. Gotofredus diu que un altre Flavià era prefecte del Pretori el 391-392, però probablement ambdós són la mateixa persona.
Era pagà com Símmac, i va donar suport a l'usurpador Eugeni, de qui va obtenir la restauració de l'altar de la Victòria a Milà. Probablement és la persona que va amenaçar de convertir l'església de Milà en un estable si guanyava la guerra contra Teodosi (paraules que Paulí de Milà atribueix a un desconegut Fabianus, probablement un error per Flavianus).
Va ser eminent per la seva sagacitat política i com a àugur, i va predir la victòria d'Eugeni, però Teodosi va falsificar els seus auguris i va forçar el pas dels Alps. L'any 394 Eugeni el va nomenar cònsol però el seu nom no apareix als Fasti. Probablement dirigia les forces derrotades per Teodosi als Alps i Rufí sembla indicar que va triar morir abans que rendir-se. Però de les cartes a Símmac, i si els diferents Flavià han estat ben identificats, resulta que va sobreviure a la guerra i va ser perdonat tot i que va perdre els seus càrrecs.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/179?rgn=full+text;view=image;q1=FlavianusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 169-170. ]
# Virididentex acromegalus

Virididentex acromegalus és un peix teleosti de la família dels espàrids i de l'ordre dels perciformes.

## Particularitats

Virididentex acromegalus és l'única espècie del gènere Virididentex.
Pot arribar als 52 cm de llargària total.
Es troba a les costes de Cap Verd.

## Referències

* ↑ MarineSpecies.org (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ ITIS
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Viri Llop

Viri Llop (en llatí: Virius Lupus) va ser un polític i militar romà de finals del segle ii i principis del segle iii.
Va néixer al voltant del 160, fill de Luci Viri i la seva esposa Antònia. Va ser llegat d'una de les províncies romanes de Germània i va fer costat a Septimi Sever durant la guerra civil que va seguir a la mort de l'emperador Pèrtinax. L'any 196, les seves tropes foren derrotades per les de Clodi Albí, que havia deixat Britànnia per reclamar el títol d'emperador. Albí, però, va ser derrotat i mort per Septimi Sever, i quan Sever va ser proclamat emperador el 197, va nomenar Viri Llop governador de Britànnia.
Per aquells temps la província era escenari de múltiples revoltes, perquè quan Albi havia marxat cap a la guerra, s'havia endut gairebé totes les tropes romanes de la regió. Curt de tropes, Llop va haver de comprar la pau al poble dels meates, que vivien al nord en terres properes als territoris dels caledonis, per evitar la unió d'ambdós pobles. Després va anar recuperant a poc a poc el control del territori, si bé el Mur d'Adrià no fou reconstruït fins al 205. Durant el seu càrrec va ser assistit per Sext Vari Marcel, procurator i probablement responsable de la futura divisió de Britànnia en dues províncies (superior i inferior). Llop va governar fins al 201 o 202 i s'han trobat diverses inscripcions a Britànnia amb el seu nom.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/851?rgn=full+text;view=image;q1=LupusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 841. ]
* ↑ Mennen, Inge. Power and status in the Roman Empire, AD 193-284. Boston: Brill, 2011, p. 130-133. ISBN 9789004211926.
# Vicenç Pou i Marca

Vicenç Pou i Marca (Maià de Montcal, 1792 - Montpeller, 1848) fou un sacerdot català, conegut com a un dels principals pensadors i propagandistes del carlisme primerenc, junt amb Magí Ferrer.
A més de la seva activitat política, Pou també va destacar com a pensador i escriptor, i va deixar obres com El Restaurador Catalán i La España en la presente crisis, on va mostrar la seva capacitat analítica i la seva postura ideològica. També va ser una figura influent per al jove Jaime Balmes, amb qui va mantenir una amistat estreta i sobre qui va tenir una gran influència. Tot i que va morir a l'exili a França, la seva figura ha estat reivindicada per diferents sectors carlins i conservadors.

## Referències

* ↑ Mestre i Campi, Jesús. Edicions 62. Diccionari d'història de Catalunya, 2004, p. 448. ISBN 978-84-412-1885-7.
* ↑ Ferrer Dalmau, 1941, p. 111-117.
* ↑ Wilhelmsen, 1995, p. 317.
* 1 2 Josep Maria Mundet i Gifre. «Vicente Pou y Marca» (en castellà). Diccionario biográfico español: Real Academia de la Historia.

## Bibliografia

* Ferrer Dalmau, Melcior. Historia del Tradicionalismo Español (en castellà). Ediciones Trajano, 1941.
* Wilhelmsen, Alexandra. La formación del pensamiento político del carlismo, 1810-1875 (en castellà). Actas, 1995. ISBN 84-87863-31-0.
# Viliútxinsk

Viliútxinsk (rus: Вилю́чинск) és una ciutat tancada de Rússia Es troba al krai de Kamtxatka, a la badia d'Avatxa, a 19 km (54 km per carretera) de Petropàvlovsk-Kamtxatski.

## Història

Es creà el 1938 com una base de submarins a l'abadia d'Avatxa. El 1959 la decisió de Nikita Khrusxov de llançar la quarta expedició hidrogràfica soviètica al Pacífic feu que la vila es desenvolupés. Un decret del Soviet Suprem de la República de Rússia fundà la vila finalment de Viliútxinsk el 16 d'octubre del 1968 fusionant les viles de Ribatxi, una base de submarins nuclears, Primorski, una base de la flota del Pacífic i Seldevaia, una cantera naval.
Fins al 1970 la ciutat s'anomenava Soviet, després Primorski, i el 4 de gener del 1994 fou reanomenada Viliútxinsk, a partir del nom d'un volcà proper.
# Walton (Nova York)

Walton és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 3.070 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Walton tenia 3.070 habitants, 1.366 habitatges, i 818 famílies. La densitat de població era de 750,2 habitants per km².
Dels 1.366 habitatges en un 28,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42,2% hi vivien parelles casades, en un 13,8% dones solteres, i en un 40,1% no eren unitats familiars. En el 34,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,2% tenia menys de 18 anys, un 6,7% entre 18 i 24, un 26,1% entre 25 i 44, un 23,5% de 45 a 60 i un 19,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.550 $ i la renda mediana per família de 40.122 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.744 $ mentre que les dones 19.839 $. La renda per capita de la població era de 16.269 $. Entorn del 8% de les famílies i el 12,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Walton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Walton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.