OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Goa trance

El goa trance és un tipus de música electrònica que va sorgir cap a finals dels anys 1980 a Goa, Índia. El goa trance o goa no és un subgènere musical derivat del trance, en realitat aquest neix a l'Índia entre 1988 i 1990. Deu el seu nom a l'estat indi de Goa, d'on va sorgir, sent l'estat amb major establiment de hippies en els anys 70 i 80.
El goa trance és un gènere molt proper al psytrance. En la cultura popular, la distinció entre els dos gèneres segueix sent bàsicament una qüestió d'opinió (alguns els consideren sinònims, d'altres creuen que el Psytrance és més "metàl·lic", mentre que el Goa trance és més "orgànic"). Existeixen també variants més suaus com el goa chill i altres més progressives. La música goa es caracteritza principalment per tres aspectes: normalment comença amb un o pocs instruments als quals es van afegint altres progressivament, sol anar augmentant la velocitat segons progressa, pot canviar dràsticament la melodia a meitat d'un tema. Va tenir un gran auge a Israel i a Mèxic, llocs on encara se celebren algunes de les concentracions més importants del món pel que fa a música goa es refereix.
Alguns dels precursors de la música goa van ser: Goa Gil, Astral Projection, MFG, Man With No Name, Transwave, The Infinity Project o Hallucinogen.

## Festes de Goa Trance

En l'estat de Goa, les festes de Goa trance poden dur a terme en llocs bastant inusuals, com per exemple en platges, al desert o al mig de la jungla, encara que també és comú que es realitzin en clubs. Avui en dia, han de pagar el baksheesh a la policia local. Quan aquest va ser pagat, els participants de la festa són lliures de portar charas (drogues conreades a mà a la regió), sense que la policia els arresti. Les festes properes a Any Nou tendeixen a ser caòtiques, amb centenars de persones venint de llocs com Bombai, Delhi, i la resta del món. Els viatgers, captaires i faquirs també s'uneixen a les festes.
Les festes de Goa trance també tenen un caràcter visual diferent. S'usa pintura fluorescent a la roba i en les decoracions. Els gràfics d'aquestes decoracions estan usualment relacionades amb coses com a extraterrestres, hinduisme, imatges religioses, fongs (i altres imatges psicodèliques), Xamanisme i tecnologia. Urnes i altres ítems religiosos enfront del discjòquei són també decoracions comuns.

## Referències

* ↑ Bogdanov, Vladimir. All Music Guide to Electronica: The Definitive Guide to Electronic Music. 4th. Backbeat Books, 2001, p. xi. ISBN 978-0879306281.
* ↑ «Psytrance & Progressive Trance Music».
* ↑ Graham St John. The Local Scenes and Global Culture of Psytrance, 2010. ISBN 1136944346.
* ↑ St. John, Graham. Seasoned Exodus: The Exile Mosaic of Psyculture. College Park: Dancecult: Journal of Electronic Dance Music Culture, 2012.
* ↑ «ALTERNATIVE GOA LIFESTYLE GUIDE Alternative Goa Lifestyle Guide». Joomag, 21-11-2014.
* ↑ «Article: Music tourism and factions of bodies in Goa». Open University/University of Minnesota, Sage Publications, UK 2002. Arxivat de l'original el 4 de març 2016. [Consulta: 22 febrer 2016].

## Enllaços externs

* Psychedelic Trance a Curlie
# Gran Premi d'Itàlia del 1999

Resultats del Gran Premi d'Itàlia de Fórmula 1 de la temporada 1999 disputat al circuit de Monza el 12 de setembre del 1999.

## Resultats

| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 8 | Heinz-Harald Frentzen | Jordan - Mugen - Honda | 53 | 1h 17' 02. 923 | 2 | 10 |
| 2 | 6 | Ralf Schumacher | Williams - Supertec | 53 | + 3.272 s | 5 | 6 |
| 3 | 3 | Mika Salo | Ferrari | 53 | + 11.932 s | 6 | 4 |
| 4 | 16 | Rubens Barrichello | Stewart - Ford | 53 | + 17.630 s | 7 | 3 |
| 5 | 2 | David Coulthard | McLaren - Mercedes | 53 | + 18.142 s | 3 | 2 |
| 6 | 4 | Eddie Irvine | Ferrari | 53 | + 27.402 s | 8 | 1 |
| 7 | 5 | Alessandro Zanardi | Williams - Supertec | 53 | + 28.047 s | 4 | |
| 8 | 22 | Jacques Villeneuve | BAR - Supertec | 53 | + 41.797 s | 11 | |
| 9 | 11 | Jean Alesi | Sauber - Petronas | 53 | + 42.198 s | 13 | |
| 10 | 7 | Damon Hill | Jordan - Mugen - Honda | 53 | + 56.259 s | 9 | |
| 11 | 18 | Olivier Panis | Prost - Peugeot | 52 | Motor | 10 | |
| Ret | 17 | Johnny Herbert | Stewart - Ford | 40 | Embragatge | 15 | |
| Ret | 15 | Toranosuke Takagi | Arrows | 35 | Virolla | 22 | |
| Ret | 14 | Pedro de la Rosa | Arrows | 35 | Retirat | 21 | |
| Ret | 1 | Mika Häkkinen | McLaren - Mercedes | 29 | Virolla | 1 | |
| Ret | 19 | Jarno Trulli | Prost - Peugeot | 29 | Sobreescalfament | 12 | |
| Ret | 23 | Ricardo Zonta | BAR - Supertec | 25 | Rodes | 18 | |
| Ret | 20 | Luca Badoer | Minardi - Ford | 23 | Col·lisió | 19 | |
| Ret | 10 | Alexander Wurz | Benetton - Playlife | 11 | Part elèctrica | 14 | |
| Ret | 12 | Pedro Diniz | Sauber - Petronas | 1 | Virolla | 16 | |
| Ret | 9 | Giancarlo Fisichella | Benetton - Playlife | 1 | Virolla | 17 | |
| Ret | 21 | Marc Gené | Minardi - Ford | 0 | Col·lisió | 20 | |

## Altres

* Pole: Mika Häkkinen 1' 22. 432
* Volta ràpida: Ralf Schumacher 1' 25. 579 (a la volta 48)

## Referències

* «La web Oficial de la Fórmula 1». [Consulta: 03 - 04 - 2010].
# Grúids

Les diferents grues, família dels gruids (Gruidae), són una sèrie de grans aus que viuen a tots els continents, a excepció d'Amèrica del Sud i l'Antàrtida. Amb llargues potes i coll, es diferencien en vol dels ardèids, en el fet que mantenen el coll recte, mentre aquests el porten replegat cap arrere.
La major part de les grues estan amenaçades, si no en perill crític. La crítica situació de la Grua cridanera americana va propiciar una de les primeres legislacions proteccionistes d'aus en perill d'extinció.

## Descripció

Amb una alçària de 90 - 180 cm i un pes entre 3 i 10 kg segons l'espècie. Plomatge blanc o gris, amb ornamentacions facials com ara carúncules o plomes vistoses. Potes llargues i bec recte. Cua llarga, de vegades escabellada.

## Alimentació

S'alimenten de manera oportunista, canviant la dieta segons la temporada i les necessitats de nutrients. Mengen una àmplia gamma de productes, des de rosegadors petits, peixos, amfibis i insectes, fins gra, baies i plantes.

## Reproducció

La majoria presenten una elaborada i sorollosa parada de festeig (el ball de les grues). Malgrat que el folklore afirma que les grues s'emparellen per a tota la vida, investigacions recents, demostren que canvien de company diverses vegades a la llarga de la vida (Hayes 2005), que pot durar algunes dècades. Les grues fan el niu en plataformes en aigües poc profundes, on ponen normalment, dos ous. Els dos pares curen dels joves, que els segueixen fins a la següent temporada de cria.

## Hàbits

Són aus gregàries, formant grans esbarts allí on el nombre d'espècimens ho permet. Algunes espècies i poblacions migren a grans distàncies, mentre que altres no migren en absolut.

## Taxonomia

Els membres de l'ordre dels gruïformes s'han classificat en dues subfamílies que contenen 7 gèneres amb 15 espècies:
* Subfamília Balearicinae (Brasil, 1913).
** Gènere Balearica, amb dues espècies.
* Subfamília Gruinae (Vigors, 1825).
** Gènere Anthropoides, amb dues espècies.
** Gènere Bugeranus, amb una espècie: grua carunculada (Bugeranus carunculatus).
** Gènere Antigone, amb 4 espècies.
** Gènere Leucogeranus, amb una espècie: grua siberiana (Leucogeranus leucogeranus)
** Gènere Grus, amb 5 espècies.

## Registre fòssil

El registre fòssil de les grues no és molt complet. Aparentment les diferents subfamílies ja estaven ben diferenciades en l'Eocè tardà (fa uns 35 milions d'anys). Els gèneres actuals tenen una antiguitat d'uns 20 milions d'anys. La biogeografia dels fòssils coneguts i els taxons vius, fan pensar que el grup té el seu origen en el Vell Món.

## Referències

* ↑ Els gruids a John Boyd's Home Page rev. 27/6/2017
* ↑ Josep del Hoyo i J. Nigel. Illustrated checklist of the birds of the world. Vol.1, Non passerines. Lynx Edicions, 2014. ISBN 978-84-96553-94-1
# Grand Prix SAR La Princesse Lalla Meryem 2011

El Torneig de Fes 2011, oficialment conegut com a Grand Prix SAR La Princesse Lalla Meryem 2011, és un esdeveniment de tennis femení sobre terra batuda que pertany als International tournaments de la WTA. L'11a edició del torneig es va celebrar entre el 18 i el 24 d'abril de 2011 al Royal Tennis Club de Fes, Marroc.
La italiana Alberta Brianti va guanyar el primer títol de la seva carrera, mentre la romanesa Simona Halep va tornar a perdre la final com en l'edició anterior.

## Quadre individual femení

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1/WC | A. Rezaï | 6 | 6⁵ | 4 |
| WC | N. Lalami | 2 | 7 | 6 | WC | N. Lalami | 0 | 1 | |
| | K. Flipkens | 6 | 7 | | | K. Flipkens | 6 | 6 | |
| LL | E. Daniilidou | 4 | 5 | | | | | | | | K. Flipkens | 5 | 4 |
| 4 | G. Arn | 6 | 6 | | | | | | | 7 | S. Halep | 7 | 6 |
| Q | K. Plíšková | 4 | 4 | | 4 | G. Arn | 2 | 1 | | | | | |
| | A. Kudriàvtseva | 2 | 4 | | 7 | S. Halep | 6 | 6 | | | | | |
| 7 | S. Halep | 6 | 6 | | | | | | | | | | | 7 | S. Halep | 4 | 3 |
| | K. Pervak | 5 | 2 | | | | | | | | | | | | A. Brianti | 6 | 6 |
| | A. Brianti | 7 | 6 | | | A. Brianti | 7 | 5 | 6 | | | | |
| | P. Hercog | | | | | M. Oudin | 5 | 7 | 0 | | | | |
| | M. Oudin | w/o | | | | | | | | | A. Brianti | w/o | |
| 8 | A. Cornet | 1 | 3 | | | | | | | | D. Safina | | |
| | D. Safina | 6 | 6 | | | D. Safina | 6 | 2 | 6 | | | | |
| | A. Pivovarova | 6 | 7 | | | A. Pivovarova | 4 | 6 | 4 |
| 2 | I. Xvédova | 2 | 6⁵ | | | | | | |

## Quadre doble femení

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Andrea Hlaváčková Renata Voráčová | 6 | 6 |
| | Ahsha Rolle Mashona Washington | 0 | 2 | 1 | Andrea Hlaváčková Renata Voráčová | 6 | 7 |
| 4 | Mervana Jugić-Salkić Darija Jurak | w/o | | 4 | Mervana Jugić-Salkić Darija Jurak | 3 | 5 |
| | Polona Hercog Ksenia Pervak | | | | | | | 1 | Andrea Hlaváčková Renata Voráčová | 6 | 6 |
| | Nina Bratchikova Sandra Klemenschits | 6 | 6 | | | | | | Nina Bratchikova Sandra Klemenschits | 3 | 4 |
| | Sloane Stephens Aurélie Védy | 4 | 4 | | Nina Bratchikova Sandra Klemenschits | w/o | |
| | Dinara Safina Galina Voskobóieva | 6 | 6 | | Dinara Safina Galina Voskobóieva | | |
| | Irina-Camelia Begu Elena Bogdan | 3 | 4 | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial (francès) (anglès)
Casablanca / Rabat / Fes / Marràqueix :
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2022
2023
2024 :
Sony Ericsson WTA Tour 2011
< 2010
2012 > :
WTA Tour Championships, Istanbul  · WTA Tournament of Champions, Bali :
# Golf de Gabès

El golf de Gabès (àrab: خليج قابس, ẖalīj Qābis, pronunciat Khalij Qabis o, en el dialecte local, Gabis) és la zona de la mar Mediterrània que s'endinsa cap a Tunísia entre l'illa de Kneïs (prop de Skhira) i l'illa de Gerba, i que rep el seu nom per la ciutat de Gabès que es troba a la costa al bell mig del litoral del golf. Es correspon al Syrtis Minor dels antics. Els principals ports i viles de la costa són Skhira, Gabès, Zorrat (el port de Mareth), Jorf i Ajim, a Gerba. Hi ha un far a Gabès. Al seu extrem oriental es comunica amb el golf de Boughrara pel canal d'Ajim. El golf està classificat com a reserva natural marina.

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada» (en àrab). Atlas des Paysages de Tunisie, 2009. Arxivat de l'original el 2022-05-24 [Consulta: 12 juny 2022].
* ↑ Séthom, Hafedh; Kassab, Ahmed. Les régions géographiques de la Tunisie (en francès). Université de Tunis, 1981.
* ↑ Kassab, Ahmed; Séthom, Hafedh. Géographie de la Tunisie: le pays et les hommes (en francès). Université de Tunis, 1980.
# Granite Falls (Minnesota)

Granite Falls és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 3.070 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Granite Falls tenia 3.070 habitants, 1.344 habitatges, i 806 famílies. La densitat de població era de 343,6 habitants per km².
Dels 1.344 habitatges en un 27,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,5% hi vivien parelles casades, en un 7,7% dones solteres, i en un 40% no eren unitats familiars. En el 35% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,24 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,91.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,1% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 24,1% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 21,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 81,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.031 $ i la renda mediana per família de 45.536 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.905 $ mentre que les dones 22.957 $. La renda per capita de la població era de 18.356 $. Entorn del 6,6% de les famílies i el 9,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Granite Falls». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Granite Falls». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Grono

Grono és un municipi del cantó dels Grisons (Suïssa), situat al districte de Moesa.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Golubinka

Golubinka (en ucraïnès: Голубинка) és un poble de la República Autònoma de Crimea, a Ucraïna, que el 2014 tenia 1.433 habitants. Pertany al districte de Bakhtxissarai. Fins al 1945 la vila es deia Fotí-Salà.

## Població

Segons les dades del 2001 la composició de la població de la vila de Golubinka d'acord amb la llengua que empren és la següent:

## Referències

* ↑ «Учь азиз дюрбеси (Айвовое / Эфендикой, АР Крым)». IMUSLIM. Arxivat de l'original el 2014-10-06. [Consulta: 3 octubre 2014].
* ↑ Встречается также написание Коджа-Сала
* ↑ «Розподіл населення за рідною мовою, Автономна Республіка Крим». Державна служба статистики України. Arxivat de l'original el 2013-06-26. [Consulta: 26 octubre 2014].
# Guillem de Suècia

Guillem de Suècia, duc de Södermanland (Tullgarn 1884 - Stenhammer 1965). Príncep de Suècia amb el tractament d'altesa reial que ostentà el ducat de Södermanland per concessió reial.
Nascut a Tullgarn el dia 17 de juny de l'any 1884 essent fill del rei Gustau V de Suècia i de la princesa Victòria de Baden. Guillem era net per via paterna del rei Òscar II de Suècia i de la princesa Sofia de Nassau i per línia materna del gran duc Frederic I de Baden i de la princesa Lluïsa de Prússia.
El dia 3 de maig de l'any 1908 es casà a Tsàrskoie Seló amb la gran duquessa Maria de Rússia, filla del gran duc Pau de Rússia i de la princesa Alexandra de Grècia. La parella instal·lada a Estocolm tingué un únic fill:
El dia 13 de març de l'any 1914 es divorcià de la seva muller. Mentre el príncep suec no es tornà a casar, la gran duquessa russa tornar a maridar-se aquesta vegada amb un príncep de l'alta aristocràcia russa amb qui tingué un segon fill.
El príncep Guillem morí a Stenhammer el dia 5 de juny de l'any 1965, set anys després que la seva exesposa.
# Gulli Petrini

Gulli Charlotta Petrini (Estocolm, 30 de setembre de 1867 - ibídem, 8 d'abril de 1941) va ser una física, escriptora, suffragette, activista pels drets de les dones i política sueca. Va ser la presidenta de la branca local de la Landsföreningen för kvinnans politiska rösträtt (Associació Nacional per al Sufragi de les Dones) de Växjö en els anys 1903-1914, i a Estocolm en els anys 1914-1921. A més va formar part de l'ajuntament de Växjö a favor dels liberals en els anys 1910 a 1914.

## Biografia

Gulli Petrini era filla de Carl Jacob Rossander i Emma María Godenius. Es va graduar en la Wallinska skolan l'any 1887, i va aconseguir el doctorat (philosophiæ doctor) a la Universitat d'Uppsala l'any 1901. L'any següent (1902) es va casar amb un altre estudiant i company seu, Henrik Petrini. Va treballar com a professora a l'escola d'educació secundària per a dones de Växjö entre 1902 i 1906, i com a professora en diferents escoles per a noies a Estocolm entre els anys 1914 i 1931.
Petrini es va interessar pel moviment feminista mentre estudiava a la Universitat d'Uppsala en els anys noranta del s. XIX, on a més solia freqüentar el cercle radical d'Ann-Margret Holmgren. El seu interès per aquest moviment es va veure inspirat en la seva vida privada, la qual no va ser convencional. Ajudada per un pare progressista, va assistir a la universitat tot i que era una cosa controvertida per a una dona de l'època. També va ser una professional malgrat contreure matrimoni en un període en el qual la societat no considerava que les dones casades haguessin de mantenir-se per compte propi. Es va involucrar activament en la política l'any 1904, després d'allistar-se en la branca local de la Landsföreningen för kvinnans politiska rösträtt a Växjö, i aviat es convertiria en una figura prominent en el moviment pel sufragi femení a Suècia.

## Vegeu

* Feminisme
* Suffragette

## Referències

* ↑ «Gulli Charlotta Petrini» (en anglès). [Consulta: 6 abril 2020].
* ↑ «Gulli Petrini» (en anglès). [Consulta: 6 abril 2020].

## Fonts

* Barbro Hedvall (2011). Susanna Eriksson Lundqvist. red.. Vår rättmätiga plats. Om kvinnornas kamp för rösträtt.. Förlag Bonnier. ISBN 978-91-7424-119-8
* Gulli C Petrini, urn:sbl:7193, Svenskt biografiskt lexikon (art av Hjördis Levin), hämtad 2015-09-05.
# Gubkin

Gubkin - Губкин (rus) - és una ciutat de l'óblast de Bélgorod, a Rússia.

## Història

La vila fou fundada als anys 1930 a l'emplaçament del poble de Korobkovo per explotar el jaciment de ferro de Kursk. S'anomenà així en honor del geòleg Ivan Gubkin. Rebé l'estatus de ciutat el 1955.
# Guerra de McGowan

La Guerra de McGowan va ser una guerra sense vessament de sang que tingué lloc a Yale, Colúmbia Britànica en la tardor de 1858. El conflicte va plantejar una amenaça per l'autoritat britànica recentment encunyada a la Colúmbia Britànica continental, la qual acabava de ser declarada una colònia l'estiu anterior, en l'inici del Fraser Canyon Gold Rush. Se li va dir Guerra de Ned McGowan després per un dels protagonistes principals del conflicte.

## Enllaços externs

* Passatges de la biografia del jutge Begbie sobre els fets de la Guerra de McGowan (anglès)
* Biografia de McGowan de BC Bookworld (anglès)
# Gran Casablanca

Gran Casablanca (en francès: Grand Casablanca, en àrab: جهة الدار البيضاء الكبرى) era una de les setze regions en què està organitzat el Marroc abans de la reforma administrativa de 2015. La seva capital era Casablanca.
La regió està situada al nord-oest del país, a la costa de l'oceà Atlàntic, sent la regió més poblada del Marroc. Al nord limita amb Rabat-Salé-Zemmour-Zaer, al sud amb Doukkala-Abda i a l'est amb Chaouia-Ouardigha.
Des de 2015 s'ha integrat amb les províncies d'El Jadida i de Sidi Bennour de l'antiga regió de Doukkala-Abda així com les províncies de Settat, Benslimane i Berrechid de l'antiga regió de Chaouia-Ouardigha en la nova regió de Casablanca-Settat.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1994 | 2004 | 2012 |
| 3.100.000 | 3.728.824 | 4.055.807 |
| 1994: avaluació, 2004 : cens oficial ; 2010 : càlcul. |||

## Prefectures i províncies

| Subdivisions | Població en 1994 | Població en 2004 |
| Prefectura de Casablanca | 2.717.125 | 2.949.805 |
| Prefectura de Mohammédia | 257.001 | 322.286 |
| Província de Nouaceur | 89.582 | 236.119 |
| Província de Médiouna | 62.609 | 122.851 |

## Walis de Gran Casablanca

El càrrec fou creat el 27 de juliol de 1981 pel rei Hassan II del Marroc.
Liste des walis :
| Walis | Inici | Fi |
| Khalid Safir | octubre 2013 | |
| Mohamed Boussaïd | 11 de maig de 2012 | octubre 2013 (Nomenat ministre de finances) |
| Mohamed Halab | 22 de gener de 2009 | 11 de maig de 2012 |
| Mohamed Kabbaj | 24 de juny de 2005 | 22 de gener 2009 |
| M'hamed Dryef | 27 de març de 2003 | 24 de juny de 2005 |
| Driss Benhima | juliol 2001 | 26 de març de 2003 |
| Moulay Slimane Alaoui | 31 de desembre de 1999 | juliol de 2001 |
| Hassan Ouchen | 3 d'octubre de 1998 | 31 de desembre de 1999 |
| Hammouda El Caïd | 1995? | 3 octubre 1998 |
| Ahmed Moutii | vers 1991 | 1995? |
| Ahmed Fizazi | 27 de juliol de 1981 | vers 1991 |

## Referències

* ↑ «Décret n°2.15.40 du 20 Février 2015, fixant le nombre des régions, leurs dénominations, leurs chefs-lieux ainsi que les préfectures et provinces qui les composent, publié au Bulletin Officiel n° 6340 du 05 Mars 2015». Arxivat de l'original el 2015-05-18. [Consulta: 15 juliol 2021]. que entrarà en vigor en la mateixa data que el decret preveu a l'article 77 de la Llei orgànica Nº 59-11 sobre l'elecció dels membres del consell de les col·lectivitats locals.
* ↑ «Le nouveau concept de l'autorité territoriale». La Gazette du Maroc, janvier 2003 [Consulta: 14 setembre 2014].
* ↑ La honte Arxivat 2014-01-03 a Wayback Machine., article du site du journal MarocHebdo datant du 15 juin 2012 consulté le 13 août 2012.
* ↑ «Le Roi a nommé aujourd'hui 37 walis et gouverneurs». La Vie éco, janvier 2009 [Consulta: 12 novembre 2011].
* ↑ «Mehdi Regragui, mari de Lalla Soukaïna», 17-10-2013. [Consulta: 14 setembre 2014].

## Enllaços externs

* Dades de les regions del Marroc a Gazetteer.de (en francès)
* Web oficial (en francès i en àrab)