OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Moltó dels matolls

El Moltó dels matolls és una figura trobada en les excavacions d'Ur, al sud d'Iraq, datat entre 2600 i 2400 aC. En l'actualitat s'exhibeix al Museu Britànic a Londres.

## Descobriment

Aquest moltó, descrit per alguns com a cabra, van ser descoberts per l'arqueòleg Sir Leonard Woolley durant la campanya de 1928-1929, junt al Gran Pou de la mort, una de les tombes al cementiri reial d'Ur. Woolley estava a càrrec del projecte conjunt entre el Museu Britànic i la Universitat de Pennsilvània, que s'havia iniciat el 1922. La parella de la figura es troba a la Universitat Museu de Pennsylvania a Philadelphia, als Estats Units. Woolley va anomenar la figura el "Moltó dels matolls" per la seva semblança amb el moltó del Gènesi 22 v. 13, en el qual Déu ordena al Patriarca Abraham sacrificar el seu fill Isaac, però, en l'últim moment va canviar d'opinió i va fer sacrificar un moltó: "Llavors va alçar Abraham seus ulls, i va mirar, i vet aquí la seva esquena un moltó travat en una bardissa per les seves banyes. I va anar Abraham i va prendre el moltó, i li va oferir per l'holocaust en el lloc del seu fill".

## Figura

Quan es va descobrir, la figura havia estat aixafada pel pes de la terra i el seu nucli de fusta interior s'havia descompost. Aquest nucli de fusta havia estat tallat per formar la cara i les cames, però el cos havia estat més o menys modelat. Woolley en els seus treballs de restauració va utilitzar cera per mantenir les peces juntes. El cap del moltó i les cames d'or foren repicades sobre la fusta i enganxades amb una capa d'asfalt. Malgrat que les orelles són de coure, ara són de color verd per l'oxidació del metall. Les banyes i el velló sobre les seves espatlles són de lapislàtzuli, i el cos és fet de petxina, unit a una capa més gruixuda d'asfalt. Els seus genitals són d'or, mentre que el seu ventre era de plata, ara oxidat després de la restauració. L'arbre és també recobert d'or amb flors també d'or. La figura se situa en una petita base rectangular, decorada amb un mosaic de petxina, pedra calcària de color vermell i lapislàtzuli. La figura estava associada originalment amb l'arbust amb flors de plata al voltant dels seus esperons, però aquestes s'han desintegrat del tot. Es creu que les dues figures originalment es van utilitzar per suportar alguna cosa, probablement un bol o un objecte similar. La figura segurament representa en realitat una cabra en dues potes menjant les fulles d'un arbust.

## Bibliografia

* Leonard Woolley, Ur: les primeres fases, Penguin Books, Londres i Nova York (1946)
* C.L. Woolley i P.R.S. Moorey, Ur dels caldeus, edició revisada, a Ithaca, Nova York, Cornell University Press, (1982)
* H.W.F. Saggs, Babilonis, Museu Britànic, Londres (1995)
* Sr Collon,Art Antic del Pròxim Orient, Londres (1995)
* C.L. Woolley i altres,Les excavacions d'Ur, vol. II: El cementeri Reial, Londres (1934)
# Moltres

Moltres és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus foc i volador.
Segons GamesRadar+, el disseny d'aquest Pokémon es basa en l'ocell de foc de la mitologia eslava.
El 2020 es descrigué una espècie d'escarabat australià que fou anomenada Binburrum moltres en honor d'aquest Pokémon. Els mateixos autors descrigueren B. articuno i B. zapdos, en referència als dos altres ocells llegendaris de Kanto.

## Referències

* ↑ «Pokémon Franchise Approaches 150 Million Games Sold» (en anglès). PR Newswire. Nintendo, 04-10-2005 [Consulta: 21 setembre 2020].
* ↑ Sullivan, L. «17 Pokemon based on real-world mythology» (en anglès). GamesRadar+, 4 febrer 2014. [Consulta: 9 setembre 2021].
* ↑ Cooper, D. «ENMU Professor's Beetle Discovery Named After Three Legendary Bird Pokémon» (en anglès). Universitat de l'Est de Nou Mèxic, 10 març 2021. [Consulta: 12 agost 2021].

## Enllaços externs

* Moltres a Bulbapedia (anglès)
Espècies de Pokémon :
# Moltxànovo

Moltxànovo (en rus: Молчаново) és un poble de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 62 habitants. Pertany al districte municipal de Rtísxevo.

## Referències

* ↑ «Aleksandrovka». GeoNames.
* ↑ «Схема территориального планирования Ртищевского муниципального района Саратовской области». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП).
* ↑ «Об утверждении реестра административно-территориального деления Саратовской области (с изменениями на 12 апреля 2019 года), Постановление Правительства Саратовской области от 29 октября 2015 года №545-П». docs.cntd.ru. Arxivat de l'original el 2020-11-13. [Consulta: 22 novembre 2020].
# Montberon

Montberon (en occità Montberon) és un municipi francès situat al departament de l'Alta Garona, a la regió Occitània.
# Santa Anna dels Quatre Termes (cim)

Santa Anna dels Quatre Termes és un cim de 1.344,2 m alt amb un antic santuari al capdamunt que fa de límit entre els termes comunals rossellonesos de la Bastida i Bula d'Amunt i del conflentí de Glorianes. És també a prop del límit amb Vallestàvia; aquest terme devia arribar antigament fins a aquest punt, cosa que justificaria l'apel·latiu dels Quatre Termes.
És un dels contraforts de llevant del Canigó, al límit nord-oest del terme de la Bastida, en el sud-oest del de Bula d'Amunt, i a prop de l'extrem sud-est del de Glorianes.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC
L'ermita i antic santuari de Santa Anna dels Quatre Termes és a pocs metres al nord-oest del cim, pla, d'aquesta muntanya, dins del terme de Glorianes.
El cim és un dels escenaris freqüentats per les excursions dels vessants de l'est i nord-est del Massís del Canigó.

## Referències

* ↑ «Santa Anna dels Quatre Termes (cim)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «El cim de Santa Anna dels Quatre Termes en els ortofotomapes de l'IGN». Arxivat de l'original el 2016-08-12. [Consulta: 2 juliol 2016].
* ↑ Becat, 2015.
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
* ↑ Ribera-Mariné, 2003.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «16 - La Bastida, 20 - Bula d'Amunt i 73 - Glorianes». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «La Bastida i Bula d'Amunt». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.
* Ribera-Mariné, Ramon. Travessies pel Massís del Canigó. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2003 (Guies del Centre Excursionista de Catalunya). ISBN 97-88484-754-709.
# Adrian (Oregon)

Adrian és una població dels Estats Units a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2000 tenia 147 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Adrian tenia 147 habitants, 59 habitatges, i 38 famílies. La densitat de població era de 227 habitants per km².
Dels 59 habitatges en un 25,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,5% hi vivien parelles casades, en un 11,9% dones solteres, i en un 33,9% no eren unitats familiars. En el 30,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,21.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,9% tenia menys de 18 anys, un 9,5% entre 18 i 24, un 22,4% entre 25 i 44, un 21,8% de 45 a 60 i un 20,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.000$ i la renda mediana per família de 38.438$. Els homes tenien una renda mediana de 31.250$ mentre que les dones 26.667$. La renda per capita de la població era de 10.740$. Aproximadament el 17,8% de les famílies i el 8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Adrian». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Adrian». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ricardo Zonta

Ricardo Zonta va ser un pilot de curses automobilístiques brasiler que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Va néixer el 23 de març del 1976 a Curitiba, Brasil.

## A la F1

Ricardo Zonta va debutar a la primera cursa de la temporada 1999 (la 50a temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el 7 de març del 1999 el G.P. d'Austràlia al circuit de Melbourne.
Va participar en un total de trenta-vuit curses puntuables pel campionat de la F1 disputades en quatre temporades no consecutives (1999 - 2001 i 2004) aconseguint una sisena posició com millor classificació en una cursa (en tres ocasions), i assolí tres punts vàlids pel campionat del món de pilots.
També va ser el tercer pilot de Toyota F1 la temporada 2005.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | Posició | Punts |
| 1999 | Red Bull Sauber Petronas | Sauber | Petronas | AUS Ret | BRA NVS | SMR | MON | ESP | CAN Ret | FRA 9 | GBR Ret | AUT 15 | ALE Ret | HUN 13 | BEL Ret | ITA Ret | EUR 8 | MAL Ret | JAP 12 | | | | - | 0 |
| 2000 | Lucky Strike Reynard BAR Honda | BAR | Honda | AUS 6 | BRA 9 | SMR 12 | GBR Ret | ESP 8 | EUR Ret | MON Ret | CAN 8 | FRA Ret | AUT Ret | ALE Ret | HUN 14 | BEL 12 | ITA 6 | USA 6 | JAP 9 | MAL Ret | | | 14è | 3 |
| 2001 | Benson & Hedges Jordan Honda | Jordan | Honda | AUS | MAL | BRA | SMR | ESP | AUT | MON | CAN 7 | EUR | FRA | GBR | ALE Ret | HUN | BEL | ITA | USA | JAP | | | - | 0 |
| 2004 | Panasonic Toyota Racing | Toyota | Toyota | AUS | MAL | BAH | SMR | ESP | MON | EUR | CAN | USA | FRA | GBR | ALE | HUN Ret | BEL 10 | ITA 11 | XIN Ret | JAP | BRA 13 | | - | 0 |
| 2005 | Panasonic Toyota Racing | Toyota | Toyota | AUS | MAL | BAH | SMR | ESP | MON | EUR | CAN | USA NVS | FRA | GBR | ALE | HUN | TUR | ITA | BEL | BRA | JAP | XIN | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 38 (36) | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 |
# Daysciaena albida

Daysciaena albida és una espècie de peix de la família dels esciènids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 90 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix de clima tropical i bentopelàgic.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Índic: l'Índia, Sri Lanka i el Pakistan.

## Ús comercial

És important com a aliment per als humans a nivell local.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Talwar P. K., 1970. Taxonomic position of Corvina albida (Cuvier, 1830) (Pisces: Sciaenidae). Proc. Zool. Soc. (Calcuta) v. 23. 191-193.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Cuvier, G. & A. Valenciennes. 1830. Histoire naturelle des poissons. Tome cinquième. Livre cinquième. Des Sciénoïdes. Hist. Nat. Poiss. v. 5: i-xxviii + 1-499 + 4 pp., Pls. 100-140.
* 1 2 3 4 5 FishBase (anglès)
* ↑ Talwar, P.K. i A.G. Jhingran, 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. Volum 2. A.A. Balkema, Rotterdam.
* ↑ De Bruin, G.H.P., B.C. Russell i A. Bogusch, 1995. FAO species identification field guide for fishery purposes. The marine fishery resources of Sri Lanka. Roma, FAO. 400 p.
* ↑ Kapoor, D., R. Dayal i A.G. Ponniah, 2002. Fish biodiversity of India. National Bureau of Fish Genetic Resources Lucknow, Índia. 775 p.
* ↑ Rao, K.V.R., 1995. Pisces. p. 483-506. A: Fauna of Chilka Lake. Wetland Ecosystem Series 1. Zool. Surv. Índia. 673 p.
* ↑ Sasaki, K., 1996. Sciaenid fishes of the Indian Ocean (Teleostei, Perciformes). Mem. Fac. Sci. 16/17:83-95.
* ↑ Talwar, P.K. i R.K. Kacker, 1984. Commercial sea fishes of India. Zoological Survey of India, Calcuta. 997 p.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Riede, K., 2004. Global register of migratory species - from global to regional scales. Final Report of the R&D-Projekt 808 05 081. Federal Agency for Nature Conservation, Bonn, Alemanya. 329 p.
* Robins, C.R., R.M. Bailey, C.E. Bond, J.R. Brooker, E.A. Lachner, R.N. Lea i W.B. Scott, 1991. World fishes important to North Americans. Exclusive of species from the continental waters of the United States and Canada. Am. Fish. Soc. Spec. Publ. (21):243 p.
* Strømme, T., 1992. NAN-SIS: Software for fishery survey data logging and analysis. User's manual. FAO Comput. Inf. Ser. (Fish.) (4):1-103.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Dmitri Sintsov

Dmitri Sintsov (rus: Дмитрий Матвеевич Синцов) (Kírov, 20 de novembre de 1867 - Khàrkiv, 28 de gener de 1946) va ser un matemàtic rus.

## Vida i obra

Sintsov va acabar els seus estudis secundaris a un institut de Kazan el 1886 amb medalla d'or. Aquest mateix any es va matricular a la universitat de Kazan, en la qual es va graduar en matemàtiques el 1890. Els tres anys següents va continuar estudis sota la influència de Alexander Vasil'ev, per obtenir el master i la qualificació docent.
Des de 1894 fins al 1899 va ser professor ajudant de la universitat de Kazan i a partir del 1899 va ser professor de l'Escola Superior de Mines d'Ekaterinoslav (avui anomenada Dnipro Polytechnic a Dniprò). Finalment, el 1903 va ser nomenat professor de la universitat de Khàrkiv, població en la que va viure i treballar la resta de la seva vida. També va ser president de la Societat Matemàtica de Khàrkiv a partir de 1906 en substituir Vladimir Steklov quan aquest va marxar a Sant Petersburg.
Sintsov va ser un dels més destacats geòmetres russos. Va fer recerca sobre tot en la teoria dels connexes i va ser el creador de l'escola geomètrica ucraïnesa. També es va dedicar al conreu de la història de les matemàtiques, escrivint diferents biografies i gloses de matemàtics russos.

## Referències

* ↑ Волков, 2017, p. 1916.
* ↑ Naumov, 1968, p. 208.
* ↑ Березюк, 2017, p. 50.
* ↑ Steffens, 2006, p. 176.
* ↑ Марасова, 2014, p. 87.
* ↑ Наумов, 1955, p. abstract.
* ↑ Марасова, 2014, p. 88.

## Bibliografia

* Березюк, Н.М. «Видатний математик і невідомий бібліограф Дмитро Матвійович Синцов (1867–1946)» (en ucraïnès). Бібліотечний форум: історія, теорія і практика, Vol. 2, Num. 8, 2017, pàg. 49-53. ISSN: 2518-7341.
* Волков, Сергей. Высшее чиновничество Российской империи. Краткий словарь (en rus). Русский фонд содействия образованию и науке, 2017. ISBN 9785040609390.
* Марасова, С.Е. «Д. М. Синцов и Харьковская математическая школа: анализ особенностей философско-метоологического сознания ученых» (en rus). Фiлософiя, Vol. 27, 2014, pàg. 77-91. ISSN: 2079-0783.
* Наумов, И.А.. Дмитрий Матвеевич Синцов (очерк жизни и научно-педагогической деятельности) (en rus). А.М.Горького. Харьковский государственный университет, 1955.
* Naumov, I.A. «Dmitrii Matveevich Sintsov on the 100th anniversary of his birth» (en anglès). Ukrainian Mathematical Journal, Vol. 20, Num. 2, 1968, pàg. 208-212. DOI: 10.1007/BF01085536. ISSN: 0041-5995.
* Steffens, Karl-Georg. The History of Approximation Theory: From Euler to Bernstein (en anglès). Birkhäuser, 2006. ISBN 0-8176-4353-2.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Dmitri Sintsov» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
# Dmitri Sitxov

Dmitri Ievguénievitx Sitxov - Дмитрий Евгеньевич Сычёв (rus) - (26 d'octubre de 1983, Omsk, RSS de Rússia) és un futbolista rus. Format al FC Spartak Tambov, actualment juga de davanter al Lokomotiv de Moscou de la Primera Divisió russa.

## Palmarès
### Club
#### Lokomotiv de Moscou

* Lliga russa (1): 2004
* Supercopa russa (1): 2005
* Copa de la Comunitat d'Estats Independents (1): 2005
* Copa russa (1): 2006-07

### Selecció
#### Rússia

* Tercer al Campionat d'Europa de 2008
Dmitri Sitxov amb Rússia - plantilles de navegació :
Selecció de futbol de Rússia – Copa del Món de Futbol de 2002
1 Nigmatullin •
2 Kovtun •
3 Nikíforov •
4 Smertin •
5 Solomatin •
6 Semshov •
7 Onopko •
8 Karpin •
9 Titov •
10 Mostovoi •
11 Bestxàstnikh •
12 Txertxéssov •
13 Daev •
14 Chugainov •
15 Alenichev •
16 Kerjakov •
17 Semak •
18 Sennikov •
19 Pimenov •
20 Izmailov •
21 Khokhlov •
22 Sitxov •
23 Filimonov •
Seleccionador: Romantsev
Selecció de futbol de Rússia – Eurocopa 2004
1 Ovtxínnikov •
2 Radímov •
3 Sitxov •
4 Smertin •
5 Kariaka •
6 Semxov •
7 Izmàilov •
8 Gússev •
9 Búlikin •
10 Mostovoi •
11 Kerjakov •
12 Malaféiev •
13 Xarónov •
14 Aniukov •
15 Alénitxev •
16 Ievséiev •
17 Sénnikov •
18 Kiritxenko •
19 Bístrov •
20 Loskov •
21 Bugàiev •
22 Aldonin •
23 Akinféiev •
Entrenador: Iàrtsev
Selecció de futbol de Rússia – Eurocopa 2008
1 Akinféiev •
2 V. Berezutski •
3 Ianbàiev •
4 Ignaixévitx •
5 A. Berezutski •
6 Adàmov •
7 Torbinski •
8 Kolodin •
9 Saienko •
10 Arxavin •
11 Semak •
12 Gabúlov •
13 Ivanov •
14 Xirókov •
15 Bilialetdínov •
16 Malaféiev •
17 Ziriànov •
18 Jirkov •
19 Pavliutxenko •
20 Semxov •
21 Sitxov •
22 Aniukov •
23 Bístrov •
Entrenador: Hiddink :
# Deer Park (Califòrnia)

Deer Park és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 1.433 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Deer Park tenia 1.433 habitants, 575 habitatges, i 395 famílies. La densitat de població era de 96,7 habitants per km².
Dels 575 habitatges en un 26,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59% hi vivien parelles casades, en un 6,4% dones solteres, i en un 31,3% no eren unitats familiars. En el 24,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,45 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,7% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 27,6% entre 25 i 44, un 30,9% de 45 a 60 i un 14,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 63.833 $ i la renda mediana per família de 69.741 $. Els homes tenien una renda mediana de 45.197 $ mentre que les dones 40.750 $. La renda per capita de la població era de 34.665 $. Entorn del 3,1% de les famílies i el 4,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Deer Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Deer Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Domènec Espelta i Mussons

Domènec Espelta i Mussons (Barcelona, 12 de juny de 1893 - Barcelona, 17 de desembre de 1940) fou un futbolista i atleta català de la dècada de 1910 i posteriorment destacat àrbitre de futbol.
Era fill de Domènec Espelta i Guasch, arbitre de futbol (+1904) i Carolina Mussons.

## Trajectòria

Durant la dècada de 1910 fou futbolista, jugant al FC Barcelona. Mai fou titular indiscutible però disputà 11 partits oficials entre 1909 i 1914, i diversos partits no oficials fins a la temporada 1917-18, per un total de 44 no oficials. Destacà també com a atleta, especialment en proves de 100 metres llisos.
Fou àrbitre durant les dècades de 1920 i 1930, dirigint partits de primera divisió durant les temporades 1935-36, 1939-40 i 1940-41.
Va morir al voltant del 17 de desembre de 1940 de malaltia.

## Palmarès
### Barcelona

* Copa espanyola:
** 1909-10, 1911-12, 1912-13
* Campionat de Catalunya de futbol:
** 1909-10, 1910-11, 1912-13
* Copa dels Pirineus:
** 1910, 1911, 1912, 1913

## Referències

* ↑ «esquela de: Domingo Espelta y Guasch». La Veu de Catalunya : diari catalá d'avisos, noticias y anuncis: Any 14, Núm. 1923 Ed. Vespre, 16-06-1904, pàg. 1.
* 1 2 3 4 Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* ↑ «Cronologia rècords». Federació Catalana d'Atletisme. Arxivat de l'original el 2013-05-02. [Consulta: 1r octubre 2015].
* 1 2 «Obituario». Mundo Deportivo, 19-12-1940. [Consulta: 1r octubre 2015].
* ↑ «Perfil a BDFutbol». BDFutbol. [Consulta: 1r octubre 2015].
* ↑ «Los referees catalanes». Mundo Deportivo, 20-08-1931. [Consulta: 1r octubre 2015].
# Domènec Comerma i Bonet

Domènec Comerma i Bonet, en algunes fonts Domingo Comerma y Tolzá (Sant Quirze de Besora, Osona, 1766 - Barcelona, Barcelonès, 1831) fou un historiador, religiós i bibliotecari català.
Doctorat en teologia, fou bibliotecari del convent de Santa Caterina de Barcelona i provincial de l'orde dels dominicans entre els anys 1819 i 1825. El 1816 fou elegit membre de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona. Entre les seves publicacions es troben Discurso sobre las épocas de la entrada de los fenicios, griegos y cartagineses en Cataluña i Noticias acerca del jubileo del Año Santo (1826).

## Publicacions

* Breve resumen de la vida, vírtudes y hechos heroicos de la serafica virgen Santa Catalina de Sena de la tercera orden de predicadores (1803?)
* Carta encíclica del M. R. P. provincial de Dominicos de la Corona de Aragon Fr. Domingo Quirico Comérma á los religiosos y religiosas de su provincia (1824)
* Espejo manual para religiosas, así novicias como profesas (1823)
* Estatutos para la escuela gratuita de niños establecida en el Convento de Santa Catalina Virgen y Martyr, Orden de Predicadores, de Barcelona (entre 1803-1831)
* Las Humillaciones y exaltaciones de Jesus meditadas en este octavario en honor de su dulcisimo nombre (ca. 1840)
* Idea del jubileu y método per guanyarlo : instrucció compendiosa que per est fi facilita al poble catlà (1826)
* Noticias historico-morales sobre Jubileo de Año Santo y sobre indulgencias en general (1826)

## Referències

* ↑ «Domènec Comerma i Bonet». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana [Consulta: 23 setembre 2022].
* ↑ «Reial Acadèmia / Miembros / Académicos desde la fundación / Académicos de número por orden de ingreso». Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona. [Consulta: 23 setembre 2022].
* ↑ «Breve resumen de la vida, virtudes, y hechos heroicos de la serafica virgen Santa Catalina de Sena, de la Tercera Orden de Predicadores. Dispuesto por el R.P. Fr. Domingo Comerma y Tolzá, Lector en Sagrada Teología, Exâminador Sinodal del Obispado de Urgèl, Lector actual de Escritura, y Bibliotecario mayor interino de la Biblioteca pública de su Convento de Predicadores de Santa Catalina Vírgen y Mártir de la Ciudad de Barcelona». Johns Hopkins University. [Consulta: 23 setembre 2022].
* ↑ «Comerma, Domingo, 1766-1831». Catàleg Col·lectiu de les Universitats de Catalunya. Arxivat de l'original el 23 de setembre 2022. [Consulta: 23 setembre 2022].