OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Comarca d'El Barco de Ávila - Piedrahíta

La Comarca d'El Barco de Ávila-Piedrahíta és la comarca més occidental de la província d'Àvila, Espanya. La seva part occidental és també coneguda com a Comarca de l'Antic Senyoriu de Valdecorneja. A causa de la gran elevació del terreny (més de 1.200 metres d'altitud mitjana), el seu clima es caracteritza per hiverns molt freds i estius curts i frescos, sobretot en les nits. Està delimitada al nord per les estribaciones més occidentals de la Serra d'Àvila, al sud per la Serra de Gredos; per La Serrota a l'est i per la Sierra de Béjar i el riu Tormes a l'oest.
La Serra de Villafranca la travessa en la seva part central d'est a oest fins als voltants del Barco de Ávila. Dos són els principals rius que reguen la comarca: el Corneja al nord i el Tormes al sud i a l'oest. Aproximadament un 10 per cent del territori, corresponent a l'extrem sud-oriental, aboca les aigües a l'Alberche. Està composta per diverses unitats fisiològiques entre les quals destaquen:

## Vall del Corneja

Municipis més destacats:
* Collado del Mirón
* Hoyorredondo
* Malpartida de Corneja
* Mesegar de Corneja
* El Mirón
* Piedrahíta
* Villar de Corneja
* Villafranca de la Sierra

## Vall del Tormes

Municipis més destacats:
* Aldeanueva de Santa Cruz
* La Aldehuela
* El Barco de Ávila
* Bohoyo
* El Losar del Barco
* Navalonguilla

## Valle de l'Alt Alberche

Municipios más destacados:
* Cepeda la Mora
* Garganta del Villar
* San Martín de la Vega del Alberche
* San Martín del Pimpollar

## Municipis que la componen

* Aldeanueva de Santa Cruz
* Arevalillo
* Avellaneda
* Becedas
* Becedillas
* Bohoyo
* Bonilla de la Sierra
* Casas del Puerto
* Cepeda la Mora
* Collado del Mirón
* El Barco de Ávila
* El Losar del Barco
* El Mirón
* Garganta del Villar
* Gilbuena
* Gil García
* Hoyorredondo
* Hoyos de Miguel Muñoz
* Hoyos del Collado
* Hoyos del Espino
* Junciana
* La Aldehuela
* La Carrera
* La Horcajada
* Los Llanos de Tormes
* Malpartida de Corneja
* Martínez
* Medinilla
* Mesegar de Corneja
* Narrillos del Álamo
* Nava del Barco
* Navacepedilla de Corneja
* Navadijos
* Navaescurial
* Navalonguilla
* Navalperal de Tormes
* Navarredonda de Gredos
* Navatejares
* Neila de San Miguel
* Pascualcobo
* Piedrahíta
* Puerto Castilla
* San Bartolomé de Béjar
* San Bartolomé de Corneja
* San Juan de Gredos
* San Lorenzo de Tormes
* San Martín de la Vega del Alberche
* San Martín del Pimpollar
* San Miguel de Corneja
* Santa María de los Caballeros
* Santa María del Berrocal
* Santiago de Tormes
* Santiago del Collado
* Solana de Ávila
* Tormellas
* Tórtoles
* Umbrías
* Vadillo de la Sierra
* Villafranca de la Sierra
* Villanueva del Campillo
* Villar de Corneja
* Zapardiel de la Cañada
* Zapardiel de la Ribera

## Vegeu també

* Alto Tormes, comarca natural formada pels municipis més occidentals.

## Enllaços externs

* Comarques d'Àvila Arxivat 2008-09-13 a Wayback Machine.
* Associació Intermunicipal per al Desenvolupament de la Comarca Barco-Piedrahíta-Gredos
# Comarca d'Haro

La Comarca d'Haro, La Rioja, (Espanya). A la regió Rioja Alta, de la zona Valle.
    Núm. de municipis: 26
    Superfície: 444,86 $Km^{2}$
    Població (2007): 20.353 habitantes
    Densitat: 45,75 hab/$Km^{2}$
    Latitud mitjana: 42º 33' 41" norte
    Longitud mitjana: 2º 53' 58" oeste
    Altitud mitjana: 561,42 msnm

## Municipis de la comarca

* Ábalos
* Anguciana
* Briñas
* Briones
* Casalarreina
* Cellorigo
* Cidamón
* Cihuri
* Cuzcurrita de Río Tirón
* Foncea
* Fonzaleche
* Galbárruli
* Gimileo
* Haro
* Ochánduri
* Ollauri
* Rodezno
* Sajazarra
* San Asensio
* San Millán de Yécora
* San Torcuato
* San Vicente de la Sonsierra
* Tirgo
* Treviana
* Villalba de Rioja
* Zarratón
# Congrés Nacional Kurd

El Congrés Nacional Kurd és una plataforma multi-partidària nacional kurda que agrupa a partits i individuals de totes les tendències, i té com a objectiu la independència o unitat del Kurdistan.
Fou fundada el 14 d'abril de 1985 per iniciativa del Partit dels Treballadors del Kurdistan, i en formen part a més d'aquest partit, i entre molts altres, el Partit Democràtic del Kurdistan i la Unió Patriòtica del Kurdistan. Fou inaugurada el 24 de maig de 1999 a Brussel·les. Més recentment, el grup se l'anomena "Congrés Nacional Kurd a la Diàspora".

## Referències

* ↑ Meho, Lokman I.. The Kurdish Question in U.S. Foreign Policy: A Documentary Sourcebook (en anglès). Greenwood Publishing Group, 2004, p. 392. ISBN 9780313314353.
* ↑ Pojmann, W.. Migration and Activism in Europe since 1945 (en anglès). Springer, 2008, p. 72. ISBN 9780230615540.
* ↑ «What kind of peace? The case of the Turkish and Kurdish peace process» (en anglès), 09-07-2015. Arxivat de l'original el 23 de gener 2019. [Consulta: 23 gener 2019].

## Enllaços externs

* Congrés Nacional Kurd - Lloc web oficial
# Congrés Nacional de Música d'Arrel

El 1r Congrés Nacional de Música d'Arrel és un esdeveniment cultural que se celebrà el 13, 14 i 15 de novembre al Centre Artesà Tradicionàrius de Barcelona l'any 2020.
El 1r Congrés Nacional de Música d'Arrel «De cap per avall» tingué com a objectius posar de manifest la preocupació pel context actual i el futur de la música d'arrel als Països Catalans, analitzant els canvis patits en el món de la música i procedir a la seva revisió, concebre la trobada com una eina per a conèixer les realitats del sector i afrontar el futur amb més coneixement de causa, projectar l'encontre com un altaveu per a explicar la situació actual i reivindicar la seva millora, visibilitzar la pluralitat d'opinions i la divergència de posicionaments, reforçar la memòria col·lectiva fent un recull de les conclusions dels debats, i remarcar la necessitat de teixir complicitats i seguir sumant esforços per a revifar el sector.
Els sis àmbits temàtics que es tractaren foren la identitat, la comunicació i la difusió de projectes i esdeveniments, els sistemes d'organització professional, els models pedagògics, la creació artística, i el llegat i relleu generacional. A més dels debats i les ponències, s'hi realitzaren les actuacions nocturnes de Joana Gomila & Arnau Obiols i El Belda i el Conjunt Badabadoc.

## Referències

* ↑ Martí Fabra, Jordi. «El Congrés Nacional de Música d'Arrel tira endavant». Enderrock, 27-10-2020. [Consulta: 7 desembre 2020].
* ↑ Benavent, Pau. «Naix el primer congrés nacional de música d'arrel». Vilaweb, 13-11-2020. [Consulta: 7 desembre 2020].
* ↑ Lázaro Prat, Laura. «Revifem la Música d'Arrel». Núvol, 31-10-2020. [Consulta: 7 desembre 2020].
* ↑ «Congrés Nacional de la Música d'Arrel: conclusions». Catalunya Ràdio, 22-11-2020. [Consulta: 7 desembre 2020].
* ↑ Vidal, Guillem. «Un ‘sacseig' a la música d'arrel». El Punt Avui, 12-11-2020. [Consulta: 7 desembre 2020].
* ↑ Riera, Ferran. «Saba nova per a la música d'arrel». Directa, 13-10-2020. [Consulta: 7 desembre 2020].
# Comunitat de comunes de la Haute Vallée de Chevreuse

La Comunitat de comunes de la Haute Vallée de Chevreuse (oficialment: Communauté de communes de la Haute Vallée de Chevreuse) és una Comunitat de comunes del departament d'Yvelines, a la regió de l'Illa de França.
Creada al 2012, està formada per 10 municipis i la seu es troba a Dampierre-en-Yvelines.

## Municipis

* Chevreuse
* Choisel
* Dampierre-en-Yvelines
* Lévis-Saint-Nom
* Le Mesnil-Saint-Denis
* Milon-la-Chapelle
* Saint-Forget
* Saint-Lambert
* Saint-Rémy-lès-Chevreuse
* Senlisse

## Referències

* ↑ CC de la Haute Vallée de Chevreuse

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
# Comunitat de comunes de la Côte d'Émeraude

La Comunitat de comunes de la Côte d'Émeraude (en bretó Kumuniezh kumunioù Aod an Emrodez) és una estructura intercomunal francesa, situada al departament de l'Ille i Vilaine a la regió Bretanya, al País de Saint-Malo. Té una extensió de 111,98 kilòmetres quadrats i una població de 29.013 habitants (2010).

## Composició

Agrupa 10 comunes :
Comunes de Costes d'Armor :
* Lancieux
* Plessix-Balisson
* Ploubalay
* Trégon
Comunes d’Ille i Vilaine :
* Dinard
* Le Minihic-sur-Rance
* Pleurtuit
* La Richardais (siège de la communauté)
* Saint-Briac-sur-Mer
* Saint-Lunaire

## Vegeu també

* Intercomunalitats d'Ille i Vilaine

## Enllaços externs

* Comunitat de comunes del la Val d'Ille
* (francès) (bretó) Geografia de Bretanya : portal geogràfic, cartogràfic i estadístic
# Comtat de Međimurje

Međimurje (Međimurska županija, Muraköz en hongarès) és un comtat situat a la zona més septentrional de Croàcia. A la part oriental del comtat, hi ha els peus dels Alps mentre que a l'est hi ha la Planura Pannònica. Limita amb Eslovènia i Hongria, i amb Àustria justament a la cantonada. La zona oriental del comtat està vora la ciutat de Legrad. Les ciutats més properes són Varaždin, Koprivnica, Nagykanizsa, Murska Sobota, Bjelovar, Maribor, i Graz, en tots tres estats.
La regió és coneguda pel nom Hortus Croatiae ("el jardí de Croàcia"). La tòrtora (grlica en croat) i la violeta (ljubičica) són els símbols no oficials locals. Sovint és dit Međimurje malo ("Petit Međimurje"). Una vegada, l'etimologia popular dona origen al terme local de Međi 'entre' + mor(j}e 'mar', perquè la petita massa de terra va sorgir entre dos rius cabalosos, i foren associats amb el mar (more en croat).
La capital és Čakovec, (Csáktornya en hongarès), una ciutat de 17 500 habitants.

## Divisió administrativa

Međimurje es divideix en:
* Ciutat de Čakovec
* Vila de Mursko Središće
* Vila de Prelog
* Municipi de Belica
* Municipi de Dekanovec
* Municipi de Domašinec
* Municipi de Donja Dubrava
* Municipi de Donji Kraljevec
* Municipi de Donji Vidovec
* Municipi de Goričan
* Municipi de Gornji Mihaljevec
* Municipi de Kotoriba
* Municipi de Miklavec
* Municipi de Mala Subotica
* Municipi de Nedelišće
* Municipi d'Orehovica
* Municipi de Podturen
* Municipi de Pribislavec
* Municipi de Selnica
* Municipi de Strahoninec
* Municipi de Sveta Marija
* Municipi de Sveti Juraj na Bregu
* Municipi de Sveti Martin na Muri
* Municipi de Šenkovec
* Municipi de Štrigova
* Municipi de Vratišinec

## Govern comtal

El prefecte del comtat és Josip Posavec (HNS) i la segona autoritat Mladen Križaić (HDZ)
L'assemblea comtal és formada per 41 representants, presidida per Vladimir Ivković (HDZ) i composta per:
* Partit Popular Croat (HNS) 15
* SDP-HSS-HSU: 13
** Partit Socialdemòcrata de Croàcia (SDP)
** Partit dels Camperols Croats (HSS)
** Partit dels Pensionistes Croats (HSU)
* Unió Democràtica Croata (HDZ) 7
* Partit Social Liberal Croat (HSLS) 6
Basat en els resultats de les eleccions del 2005.

## Enllaços externs

* Međimurje-Mapes-Contactes-Links Arxivat 2006-07-28 a Wayback Machine.
* Directori de ciutats i viles
* Ferrocarrils locals
* Međimurje News - en Croat
* Radio Međimurje
# Comtat de Moha

El comtat de Moha fou una jurisdicció feudal del Sacre Imperi Romanogermànic situada a la riba dreta del Mehaigne, dins el país d'Haspengouw. Originalment fou una senyoria que va adoptar el títol de comtat perquè fou governada pels comtes de Dagsburg a Alsàcia. No era un dels quatre pagus en què es va fraccionar Haspengouw però si estava dins aquest país. Els senyors de Moha foren comtes de Dagsburg quan l'hereva d'aquests comtat es va casar amb Albert II. Els comtes de Loon reclamaven Moha però es va produir un acord el 1197 amb un repartiment del territori si el comte de Dagsburg moria sense hereus; no obstant aquest arranjament fou anul·lat pel testament que nomenava el duc de Brabant com a hereu únic de Moha. Malgrat l'acord, el comte Albert III va vendre les seves terres a Hug de Pierrepont, príncep-bisbe de Lieja, el que no va agradar gaire a Enric I de Brabant. Això va ser l'inici d'una sèrie de batalles i querelles entre el ducat i el bisbat.
A la mort del darrer comte de Dagsburg el 1212 i malgrat la venda, el seu nebot Enric I de Brabant va exigir el seu heretatge. El conflicte va encruelir-se fins que el 1213 esclatà la batalla de Steps. Brabant va perdre al combat contra una coalició de l'exèrcit de Pierrepont, les milícies de Lieja i el comte de Loon i va haver de cedir a Lieja els seus drets sobre Moha. Va durar encara fins al 1229 fins que va renunciar definitivament.

## Llista de comtes

* Albert I de Moha (o Adalbert I), esmentat en una donació de l'arquebisbe Poppó de Trèveris vers 1040/1044.
* Albert II de Moha (o Adalbert II), possiblement el seu fill. Comte de Dagsburg el 1089 per matrimoni amn Heilwig de Dagsburg. Apareix en donació de 10 de maig de 1096 i la necrològica de Verdun Saint-Vanne registra la seva mort el 24 d'agost de 1098.
* Heilwig 1098-?, casada el 1089 amb Albert II de Moha (germana d'Hug i/o filla de Gerard III)
* Enric Hug I(fill) ?-1037 de Moha i Dagsburg
* Enric Hug II 1037-1178 (fill) de Moha i Dagsburg
* Albert III de Moha i Dagsburg (1178-1212) (fill)

## Vegeu també

* Comtat de Dagsburg,
* Ducat de Brabant
* Comtat d'Egisheim,

## Referències

* ↑ Assenyalat com a comte de Dagsburg, abat d'Hessen, d'Altorf i Herbreheym, dels castells de Gerbaden, Drotein, Albapai, comte i abat de Metis, i senyor de Musal (Mussal = Moha) i Waleffe
* ↑ Renyer de Sant Jaume (Traduït per Théodore Gobert), Annales Sancti Jacobi Leodiensis Arxivat 2012-04-01 a Wayback Machine., (llatí) in: Liège à travers les âges, Liège, Georges Thone, 1924-1930, pàgines tom I, pàgines 54 ss.

## Enllaços externs

* Genealogia
# Comtat de Miami-Dade

El comtat de Miami-Dade és un dels 67 comtats situats a l'estat nord-americà de Florida. Segons el Cens dels Estats Units de l'any 2010, la seva població era de 2.496.435 habitants. El comtat es va crear el 18 de gener de 1836. La seu de comtat està a Miami. El Comtat de Miami-Dade forma part de l'àrea metropolitana del Sud de Florida.

## Història

El comtat de Dade va ser creat el 1836. El seu nom és el del major Francis L. Dade, militar mort el 1835 durant les Guerres Seminola, en el que ara es coneix com el Camp de batalla de Dade. El nom va ser canviat per comtat de Miami-Dade el 22 de juliol de 1997 després de ser aprovat per votació.
En aquest comtat va ocórrer el segon desastre natural més costós de la història dels Estats Units quan el 24 d'agost de 1992, l'huracà Andrew va assotar el comtat produint 25.000 milions de dòlars en danys materials.

## Lleis i govern

El Comtat de Miami-Dade funciona sota un sistema únic de govern metropolità, organitzat per nivells que corresponen a districtes, ciutats i al govern metropolità.
El departament de policia del comtat és el Departament de Policia de Miami-Dade. El departament de bombers del comtat és el Departament de Bombers i Rescat de Miami-Dade.

## Referències

* «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.

## Enllaços externs

* Govern del Comtat de Miami-Dade
# Conversió

«Conversió» té aquests significats:
* Conversió religiosa
** La conversió de sant Pau (Miquel Àngel), fresc de Miquel Àngel a la Capella Paulina del Palau Apostòlic (Vaticà)
** Pragmàtica de conversió forçosa
** Conversió dels khàzars al judaisme, esdeveniment històric ocorregut al kanat dels khàzars (avui a Rússia)
* Conversió lògica, substitució del subjecte pel predicat
* Conversió d'unitats, transformació d'una unitat de mesura en una altra amb l'ús dels factors de conversió i/o taules de conversió
** Conversió de temperatura
** Factor de conversió, fracció en la qual el numerador i el denominador són la mateixa mesura expressada en unitats diferents
* Conversió química
* Conversió digital
** Conversió analògica-digital, procediment electrònic que té la capacitat de convertir un senyal analògic en un altre de digital
** Conversió digital-analògica, procediment que converteix una entrada digital (generalment binària) a un senyal analògic (generalment voltatge o càrrega elèctrica)
* Conversió de dos punts, tipus d'anotació del futbol americà.
# Comtat de Peralada

El comtat de Peralada és un títol nobiliari concedit el 1599 pel rei Felip III de Castella a favor de Francesc Jofre I de Rocabertí i de Pacs, vescomte de Rocabertí i senyor de Requesens. El 1703 el rei Felip V de Castella li atorgà la grandesa d'Espanya a la persona de Guillem Manuel I de Rocabertí, sisè comte de Peralada i net de Francesc Jofre.
Per a la successió dels comtes de Peralada, vegeu Vescomtat de Rocabertí, excepte pel període 1912-1979:
Sureda
Montaner
A la mort d'aquest darrer el comtat de Peralada passà al titular del vescomtat de Rocabertí, és a dir, al seu fill Pere de Montaner i Cerdà.

## Referències

* ↑ Elenco de Grandezas y Títulos Nobiliarios Españoles. Instituto "Salazar y castro", C.S.I.S.
# Concepción (Santa Cruz)

Concepción és una ciutat de Bolívia, capital de la província de Ñuflo de Chávez en el departament de Santa Cruz.

## Patrimoni de la Humanitat

La ciutat és coneguda com a part de les Missions Jesuíticas de Chiquitos, que es va declarar el 1990 Patrimoni de la Humanitat

## Vegeu també

* Missions jesuïtes de Chiquitos

## Enllaços externs

* Descripció de la Missió Jesuítica (Patrimoni de la Humanitat) amb imatges i informació Arxivat 2011-07-08 a Wayback Machine. (anglès)

## Referències

* ↑ Patrimoni de la Humanitat: Missions Jesuíticas de Chiquitos (Anglès)
# Coptosperma

Coptosperma és un gènere de plantes amb flors de la família Rubiaceae. Conté 19 espècies natives d'Àfrica, la Península Aràbiga i diverses illes de l'oceà Índic (Madagascar, Comores, Maurici, Reunió, etc.).

## Taxonomia

* Coptosperma bernierianum (Baill.) De Block
* Coptosperma borbonicum (Hend.& Andr.Hend.) De Block
* Coptosperma cymosum (Willd. ex Schult.) De Block
* Coptosperma graveolens (S.Moore) Degreef
** Coptosperma graveolens subsp. arabicum (Cufod.) Degreef
** Coptosperma graveolens subsp. graveolens
** Coptosperma graveolens var. impolitum (Bridson) Degreef
* Coptosperma humblotii (Drake) De Block
* Coptosperma kibuwae (Bridson) Degreef
* Coptosperma littorale (Hiern) Degreef
* Coptosperma madagascariensis (Baill.) De Block
* Coptosperma mitochondrioides Mouly & De Block
* Coptosperma neurophyllum (S.Moore) Degreef
* Coptosperma nigrescens Hook.f.
* Coptosperma pachyphyllum (Baker) De Block
* Coptosperma peteri (Bridson) Degreef
* Coptosperma rhodesiacum (Bremek.) Degreef
* Coptosperma sessiliflorum De Block
* Coptosperma somaliense Degreef
* Coptosperma supra-axillare (Hemsl.) Degreef
* Coptosperma wajirense (Bridson) Degreef
* Coptosperma zygoon (Bridson) Degreef

## Referències

* ↑ Hooker, Joseph Dalton. 1873. Genera Plantarum 2: 86
* ↑ «Kew World Checklist of Selected Plant Families, Coptosperma». Arxivat de l'original el 2020-11-16. [Consulta: 7 agost 2018].

## Enllaços externs

* Coptosperma en el World Checklist of Rubiaceae (anglès)
# Convent de Sant Josep (Girona)

El Convent de Sant Josep, dels Josepets o dels Carmelites Descalços és una església del municipi de Girona declarada bé cultural d'interès nacional. Actualment acull l'Arxiu Històric de Girona.

## Arquitectura

L'església és un edifici d'una nau amb creuer, cúpula i tres capelles laterals per banda. La capçalera és plana, amb una sagristia a cada costat del presbiteri. La façana, rematada per un gran frontó triangular amb un òcul central, queda emmarcada per dues antes de tipus toscà que arrenquen del primer pis, on antigament era situada l'entrada. En efecte, l'església es troba excepcionalment situada a la primera planta de l'edifici, raó per la qual l'accés s'efectuava per una escalinata, que fou posteriorment suprimida. En un pla més endarrerit de la façana, hi ha les capelles laterals, les de l'esquerra queden ocultes, però, per un cos afegit en angle recte, segurament d'època posterior, per on s'entra al convent. A l'esquerra de l'església hi ha el claustre, d'una gran senzillesa i de dimensions reduïdes, entorn del qual s'organitza el convent. El claustre és format per una galeria d'arcs rodons, que descansen sobre pilars.

## Història

El convent de Sant Josep fou fundat pels frares carmelites descalços en instal·lar-se a Girona el 1591. Amb tot, la seva església no fou inaugurada fins al 1631. El convent, de grans dimensions, fou construït dins una gran austeritat formal, pròpia de l'orde. Després de l'exclaustració (1835), el convent fou convertit en Delegació d'Hisenda -funció que conservà fins al 1961-. L'edifici es compartimentà, l'escalinata d'accés fou suprimida, la porta de l'església fou convertida en balcó i se n'obrí una de nova a l'antic soterrani, a ran de carrer. Actualment, l'edifici, que ha estat restaurat, allotja l'Arxiu Històric de Girona, que comprèn l'antic arxiu històric provincial i el de la Diputació.
El CRAI Biblioteca de Reserva de la Universitat de Barcelona conserva, arran de la desamortització dels convents del 1835, diverses obres provinents dels fons del convent de Sant Josep. Així mateix, ha registrat i descrit diversos exemples de les marques de propietat que van identificar el convent al llarg de la seva existència.

## Referències

* 1 2 3 4 «Convent de Sant Josep». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 febrer 2015].
* ↑ «Catàleg de les biblioteques de la UB/Fons Antic». [Consulta: 13 maig 2020].
* ↑ «Convent de Sant Josep (Girona, Catalunya)». [Consulta: 13 maig 2020].
# Coordinació Democràtica d'Aragó

Coordinació Democràtica d'Aragó (CDA) fou un organisme unitari d'Aragó resultant de la unió de la Junta Democràtica d'Aragó (JDA) i la Plataforma Democràtica d'Aragó (PDA) a finals de 1975, de la mateixa manera que es formà la Platajunta a nivell estatal. Només hi estaven representats els partits polítics i els sindicats, i quedaven vinculats però no com a integrants, les personalitats independents i entitats socials i culturals que tenien cabuda en la Junta Democràtica d'Aragó. La seva activitat va ser molt més pública que la dels anteriors organismes unitaris de l'oposició, tot i encara ser il·legal. El seu programa insistia en els punts: llibertat, amnistia, govern provisional i eleccions a Corts constituents.
Es desintegra amb el començament de negociacions entre representants de Coordinació Democràtica i el primer govern d'Adolfo Suárez, i la gradual legalització dels partits polítics, que ja tenien veu pròpia. El maig de 1976 convocà una jornada de lluita en defensa de les reivindicacions regionals d'Aragó i a finals d'any es va dissoldre.
# Cube Cove

Cube Cove és una antiga concentració de població designada pel cens i actual àrea no incorporada dels Estats Units a l'estat d'Alaska. Segons el cens del 2000 tenia 72 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cube Cove tenia 72 habitants, 25 habitatges, i 23 famílies La densitat de població era de 2,4 habitants/km².
Dels 25 habitatges en un 48% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 84% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 8% no eren unitats familiars. En el 8% dels habitatges hi vivien persones soles el 8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,88 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,9% tenia menys de 18 anys, un 12,5% entre 18 i 24, un 27,8% entre 25 i 44, un 25% de 45 a 60 i un 2,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones hi havia 111,8 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 113 homes.
La renda mediana per habitatge era de 51.875 $ i la renda mediana per família de 72.708 $. Els homes tenien una renda mediana de 88.756 $ mentre que les dones 38.750 $. La renda per capita de la població era de 27.920 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cube Cove». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 15 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cube Cove». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 15 juliol 2010].