# Gun

El gun (o alada, o gungbe, o seto-gbe, etc.) és una llengua gbe que es parla al sud-est de Benín (departament d'Ouémé i al sud-oest de Nigèria (estat de Lagos i estat d'Ogun). Segons el joshuaproject, hi ha diversos grups ètnics que parlen la llengua gun: els setos, els tolis de Benín, els guns de Benín i de Nigèria, a banda d'una minoria de guns que viuen a Gabon. El seu codi ISO 639-3 és guw i el seu codi al glottolog és gunn1250.

## Població, territori i pobles veïns

Segons l'ethnologue hi ha 579.000 parlants de gun en total i segons el joshuaproject n'hi ha 852.000.

### La llengua gun a Benín

El 2006 hi havia 320.000 parlants de gun a Benín. Segons el joshuaproject n'hi ha 439.000. Aquest viuen al sud-est del país, als municipis d'Akpro-Missérété, d'Avrankou, d'Adjarra i de Porto Novo, al departament d'Ouémé.
Segons el mapa lingüístic de Benín de l'ethnologue, aquest viuen entre la zona nord-est del llac Nokoué i la frontera amb Nigèria a l'est. Viuen al curs baix del riu Ouémé. Els seus veïns són els defis i els xwles orientals, al sud; els tofins i els wemes, a l'oest i els nagos meridionals, que parlen la llengua defoid nago meridional, al nord.

### El gun a Nigèria

El 2000 hi havia 259.000 guns a Nigèria. Segons el joshuaproject n'hi ha 396.000. El seu territori està situat a les LGAs de Badagry, d'Ado-Odo-Ota i d'Idiroko, a l'estat d'Ogun i a l'estat de Lagos, a la ciutat de Lagos.
Segons el mapa lingüístic de Nigèria, el territori gun d'aquest estat està situat a l'extrem sud-occidental del país, a la zona costanera. Els seus veïns del nord i de l'est parlen llengües defoids, principalment el ioruba.

### El gun a Gabon

Segons el joshuaproject a Gabon hi viu un grup de 17.000 guns.

## Família lingüística

El gun és una llengua kwa, família lingüística que forma part de les llengües Benué-Congo. Concretament, segons l'ethnologue, forma part del grup lingüístic de les llengües gbes. Segons l'ethnologue, hi ha 21 llengües gbe: l'Aguna, l'ewe, el gbe, ci, el xwla oriental, el gbesi, el kotafon, el saxwe, el waci, el xwela occidental, el xwela, el kpessi, sis llengües aja (aja, ayizo, defi, tofin, weme i gun), dues llengües fons (fon i gbe, maxi) i la llengua gen, considerada l'única llengua mina. Segons el glottolog, és una de les llengües gbes orientals juntament amb el gbe, gbesi; l'ayizo; el gbe, xwla oriental; el fon; el gbe, ci; el gun; el kotafon; el gbe, maxi; el saxwe; el tofin; el weme; el xwla occidental; el wudu i el gbe, xwela.

## Dialectes

Els dialectes del gun que es parlen a Benín són l'ajra, l'alada, el seto i el toli.
A Nigèria s'hi parlen les variants dialectals: alada, asento, gbekon, egun, phela, savi, seto i weme.

## Sociolingüística, estatus i ús de la llengua

El gun és una llengua desenvolupada (EGIDS 5): Gaudeix d'un ús vigorós, té literatura i està estandarditzada, tot i que no és totalment sostenible ni està fora de perill. Existeixen programes de ràdio en llengua gun i s'hi va traduir la Bíblia (1923-72). S'escriu en alfabet llatí. Entre l'1 i el 5% dels guns estan escolaritzats en aquesta llengua com a primera llengua. Els parlants de gun de Benín també parlen el fon i el francès. El gun és utilitzat com a segona llengua pels xweles orientals, els kotafons i els tofins.

## Bibliografia

* Aboh, Enoch. 1998. From the syntax of gungbe to the grammar of gbe. Universitat de Ginebra. 366 pàgines. Gramàtica
* Capo, Hounkpati B. Christophe. 1987. Renaissance du gbe (une langue de l'Afrique occidentals): réflexions critiques et constructives sur l'eve, le fon, le gen, l'aja, le gun. Hamburg: Helmut Buske Verlag. 256pp. (Edició de la tesi 'Renaissance de gbe, une langue de l'Afrique occidentals: étude critique sur les langues ajatado', Institut National des Sciences de l'Education, Universitat de Benín-Lomé, 1986.). Sociolingüística
* Aboh, Enoch Oladé. 1996. On argumental topicalization in Gungbe. A: GenGenP (Geneva generative papers), nº4. pp. 80-93.
* Akplogan, J. A. 1996. Etude Grammaticale de la langue Gun (Porto-Novo, Bénin). París: INALCO.
* Aboh, Enoch Oladé. 1998. Focus constructions and the focus criterion in Gungbe. A: Linguistique Africaine nº20. pp. 5-50.
* Aboh, Enoch Oladé. 1999. From the syntax of Gungbe to the grammar of Gbe. Sierre (Suïssa): Editions à la Carte SA. (Edició de la dissertació de l'autor a la Universitat de Ginebra el 1998.)
* Aboh, Enoch Oladé. 2006. Complementation in Saramaccan and Gungbe: the case of c-type modal particles. A: Natural language and linguistic theory nº24. pp. 1-55.
* Hazoume, Marc-Laurent. 1979. Étude descriptive du "Gungbe" (phonologie, grammaire). Universitat de París III. 300 pàgines.
* Capo, Hounkpati B. Christophe. 1990. Towards a viable orthography for Egungbe. A: African languages and culturesnº 3. pp. 109-125.
* Aboh, Enoch Oladé. 1996. A propos de la syntaxe du gungbe. A: Rivista di grammatica generativa nº21 (o 20?). pp. 3-56.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 «Gun, a language of Benin». ethnologue. [Consulta: 15 febrer 2015].
* 1 2 3 4 5 6 «Language: Gun». joshuaproject. [Consulta: 15 febrer 2015].
* 1 2 «Language: Gun». glottolog. [Consulta: 15 febrer 2015].
* ↑ «Mapa lingüístic de Benín. El gun és el número 50». ethnologue. [Consulta: 15 febrer 2015].
* ↑ «Mapa lingüístic de Nigèria». ethnologue. [Consulta: 16 febrer 2015].
* 1 2 «Gbe». ethnologue. [Consulta: 5 febrer 2015].
* ↑ «Gun in the Language Cloud» (en anglès). ethnologue. [Consulta: 16 febrer 2015].
Viccionari