OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Braives

Braives (en való Braive) és un municipi belga de la província de Lieja a la regió valona. Comprèn les viles de Ciplet, Avennes, Latinne, Tourinne, Fallais, Fumal, Ville-en-Hesbaye i Braives, i els llogarets de Hosdent a Latinne, Pitet a Fallais i Foncourt a Fumal.

## Enllaços externs

* Web municipal
* Web de la Maison de la Mehaigne i del Desenvolupament Rural
* Web no oficial del llogaret de Hosdent a Latinne Arxivat 2010-10-01 a Wayback Machine.
* Web no oficial del barri de Brivioulle a Braives Arxivat 2008-06-24 a Wayback Machine.
# Estació de Santa Rosa

Mapa Metro Línies 9 i 10 :
Santa Rosa és una estació de la línia L9 Nord del Metro de Barcelona i pertany al Tram 4 (La Sagrera – Can Zam / Gorg). Es troba a 32 metres de profunditat, a la ciutat de Santa Coloma de Gramenet i dona servei al barri de Santa Rosa. L'estació té un sol accés amb un vestíbul a peu de carrer situat a la nova plaça de Santa Rosa, entre els carrers d'Irlanda, Dalt de Banús i amb l'avinguda de Santa Coloma, com a la resta de la línia totalment adaptat a PMR.
La previsió inicial era obrir l'estació l'any 2004 i posteriorment l'any 2008. però donats els contratemps tot i formar part del tram de 3,9 km entre Can Zam i Can Peixauet, va ser l'única de les sis estacions que no es va inaugurar el 13 de desembre del 2009 perquè la construcció de l'estació encara no està acabada. Les obres de l'estació no han seguit el mateix curs que la resta de les de Santa Coloma perquè ha calgut reallotjar les famílies afectades per a l'alliberament de sòl i la creació del pou que comunica el vestíbul d'accés amb les andanes. Damunt l'estació s'hi construirà la plaça de Santa Rosa.
Finalment es va inaugurar el 19 de setembre del 2011.
Metro de Barcelona :
| Procedència/Destinació | < | > | Procedència/Destinació |
| La Sagrera | Can Peixauet | Fondo | Can Zam |
| Projectat |||||
| Aeroport T1 | Can Peixauet | Fondo | Can Zam |

## Referències

* 1 2 Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet: La creació de les estacions de la L9 del metro comporta importants millores a l'entorn urbà.
* ↑ Borrell, Anna «Metro. Línia 9». Anuari territorial de Catalunya 2005. Institut d'Estudis Catalans, pàg. 230 [Consulta: 3 juny 2011].
* ↑ El Punt: El primer tram de l'L9, en marxa el dia 13.
* ↑ «El Govern posa en marxa les noves estacions de l'L9/L10 de La Sagrera i Onze de Setembre» (PDF). gencat.cat. Generalitat de Catalunya, 26-06-2010. Arxivat de l'original el 2012-04-07. [Consulta: 7 juny 2011].
* ↑ «Santa Coloma estrenarà dilluns l'estació Santa Rosa de la L9». Ara, 16-09-2011. [Consulta: 18 setembre 2011].

## Vegeu també

* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Barret cordovès

El barret cordovès és un barret tradicional fabricat a la ciutat de Còrdova i usat tradicionalment en gran part d'Andalusia. No existeixen unes mesures estàndard pel barret cordovès, les formes i l'ala són variades. La forma pot variar des de 10 a 12 cm, mentre que l'ala pot variar entre els 8 i 12 cm. Pel que fa als colors, hi ha moltes tipologies: marró, grisa perla, verd marí, blau marí, etc.
Els seus orígens no estan clars, ja que encara que en alguns gravats del segle XVII es pot veure a alguns jornalers que ho vesteixen, no va ser fins al segle xix i principis del segle XX quan es generalitza el seu ús. Alguns personatges que l'han vestit han estat el cantaor flamenc Juanito Valderrama, o Antonio Cañero i el torero Manolete. Apareix en les pintures de Julio Romero de Torres. També va ser usat pels Beatles, en la seva visita a Espanya com a símbol del país. I el futbolista del Reial Betis, Finidi George, el va utilitzar, després de marcar, a cada celebració.

## Referències

* ↑ Sombrero cordobés segons la RAE
# Cal Miralles

Cal Miralles és una masia del municipi de Rajadell (Bages) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una construcció Civil, una masia de grans dimensions remodelada en els últims anys perdent l'estructura original de Masia. De l'obra primera només se'n conserva una part de l'edifici al sector de migdia on es pot veure encara quina era l'estructura inicial (edifici de planta basilical, cobert a doble vessant i amb el carener perpendicular a la façana). Tot l'edifici és arrebossat.

## Història

La masia de can Miralles és documentada l'any 1557 juntament amb el seu propietari Francesc Miralles el qual va fer testament l'any 1572 i consta com a propietari del dit mas. El topònim de Miralles no és documentat abans d'aquesta data però per la seva situació al peu de la riera de Rajadell i davant del Mas Puig de Riavall, sembla poder identificar-se amb l'antic mas Soler de Riavall. L'any 1586 hi vivien quatre persones i l'any 1599, nou estadants.

## Referències

* 1 2 «Cal Miralles». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 novembre 2015].
# Il·luminació divina

Segons la il·luminació divina, el procés del pensament humà necessita ser ajudat per la gràcia divina. És l'alternativa més antiga i influent al naturalisme en la teoria de la ment i l'epistemologia. Va ser una característica important de la filosofia grega antiga, el neoplatonisme, la filosofia medieval i l'escola il·luminacionista de la filosofia islàmica.

## Referències

* ↑ Stanford Encyclopedia of Philosophy
# Patrick Clerc

Patrick Clerc (La Tronche, Isèra, 20 de setembre de 1957) va ser un ciclista francès que fou professional entre 1981 i 1986. Va combinar tant el ciclisme en pista com la carretera.

## Palmarès en ruta

* 1982
** Vencedor d'una etapa del Gran Premi del Midi Libre
* 1983
** Vencedor d'una etapa del Critèrium del Dauphiné Libéré

### Resultats al Tour de França

* 1982. 77è de la classificació general
* 1983. 36è de la classificació general
* 1984. 79è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1984. 78è de la classificació general

## Palmarès en pista

* 1977
** 1r dels Sis dies de Grenoble, amb Daniel Gisiger

## Enllaços externs

* Palmarès a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a cyclebase.nl
* Palmarès a museociclismo.it
# Frontó (arquitectura)

En arquitectura, un frontó (del llatí frons, 'front'), és el coronament triangular d'una façana –aleshores s'anomena també testera–, d'un pòrtic o d'una finestra. El frontó ens marca els vessants de la teulada. L'espai interior del frontó s'anomena timpà.

## Tipus

De frontons n'hi ha de diferents tipus:
* Frontó amb volutes, en què les cornises s'enrotllen formant mènsules que tenen el punt de suport a la cornisa horitzontal.
* Frontó calat (o foradat), en què el timpà està perforat amb una obertura on ressalta l'ornamentació emmarcada en un ull de bou.
* Frontó circular, en què la cornisa es troba traçada seguint un arc.
* Frontó corbat, format per un segment d'arc i una base horitzontal. Sovint s'alterna amb frontons triangulars als coronaments de les obertures, de les façanes o dels tambors que serveixen de suport a una cúpula.
* Frontó doble, el que té inscrits dos frontons en un: el més gran és la coronació de l'entaulament i el més petit el coronament d'una obertura o decoració ornamental.
* Frontó esglaonat, el que té les cornises en forma d'esglaons.
* Frontó esventrat (o sense base), el que té la base trencada o inexistent a ull nu.
* Frontó partit, en què les cornises laterals s'enrotllen en volutes o es tallen als eixos deixant un espai on a vegades es podia aixecar una peanya per col·locar-hi una estàtua.
* Frontó rebaixat, típic de la major part dels temples clàssics, que en tenir una longitud de façana considerable es coronaven amb aquest tipus de frontó aplatat.
* Frontó tallat (o entretallat), en què la part superior està interrompuda per tal de rebre un motiu ornamental, una escultura...
* Frontó triangular, en forma de triangle equilàter. Es tracta d'una de les formes més emprades pels arquitectes del Renaixement.
* Frontó truncat, en què la part superior està formada per dues cornises obliqües i una d'horitzontal. Acostuma a anar decorat a la part de dalt.
* Frontó amb volutes
* Frontó calat
* Frontó circular
* Frontó corbat
* Frontó doble
* Frontó esglaonat
* Frontó esventrat
* Frontó partit
* Frontó rebaixat
* Frontó tallat
* Frontó triangular
* Frontó truncat

## Referències

* ↑ Diccionario de Arte I (en castellà). Barcelona: Biblioteca de Consulta Larousse. Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.242. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 30 novembre 2014].
* Lajo, Rosina; José Surroca. Lèxic d'art. Tres Cantos (Madrid): Ediciones Akal, S.L, 2002. ISBN 84-460-0227-2.

## Vegeu també

* Gablet, frontó agusat típic de l'arquitectura gòtica.
* Espadanya, coronament superior de la façana d'una església on es col·loquen les campanes.
Viccionari
# Bàbuixkin

Bàbuixkin (en rus: Ба́бушкин) és una ciutat de la República de Buriàtia, a Rússia.
Està localitzada a la riba meridional del llac Baikal. Disposa d'una estació de la línia del tren Transsiberià.

## Història

La vila fou fundada el 1892 com una oficina postal, i fou coneguda amb el nom de Missovsk fins al 1941. Es reanomenà Bàbuixkin en honor del revolucionari bolxevic Ivan Bàbuixkin, detingut i executat a l'estació de Missovaia el 1906. Del 1926 ençà la vila li té dedicat un museu.

## Economia

Bàbuixkin serveix com a magatzem per a la distribució i el comerç de fusta a través del Ferrocarril Transsiberià. A més, és un dels centres turístics per a les visites a la part meridional del llac Baikal.
# Base nitrogenada

Una base nitrogenada és un compost orgànic que deu les propietats de base a un parell solitari d'electrons d'un àtom de nitrogen.
Són bases nitrogenades l'amoni (NH₄$^+$) i les amines, com la trietilamina, la piridina, etc., que originen els aminoàcids.
En el material genètic (ARN i ADN) existeixen cinc bases nitrogenades, l'adenina (A), la guanina (G), la timina (T), la citosina (C) i l'uracil (U), que es poden classificar en dos grups: les purines -l'adenina i la guanina- i les pirimidines -la citosina, la timina i l'uracil.
Aquestes bases formen una part cabdal dels nucleòtids, i -segons l'ordre amb què estan combinades- contenen la informació genètica i constitueixen els gens, la base del codi genètic universal.
En l'ADN, l'adenina sempre s'associa amb la timina (i vice-versa) i la guanina sempre s'associa amb la citosina (i vice-versa). En l'ARN l'uracil substitueix la timina.

## Fórmules de les cinc bases nitrogenades del material genètic

* Adenina
* Guanina
* Citosina
* Timina
* Uracil

## Vegeu també

* Efecte hipercròmic
# Estació de Santander

Mapa Metro Línia 4 :
Santander serà una estació de la línia 4 del metro de Barcelona, que actualment no disposa data d'obertura.
Metro de Barcelona :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Trinitat Nova | La Pau | | Sagrera-TAV | La Sagrera |
| Font perllongament: PDI 2009-2018. |||||

## Referències

* ↑ «PDI de la regió metropolitana de Barcelona 2009-2018: Programa AX (ampliació de xarxa)» (PDF). Autoritat del Transport Metropolità, 2009. Arxivat de l'original el 2014-02-21. [Consulta: 21 setembre 2010].

## Vegeu també

* Línia 4 del metro de Barcelona
* Metro de Barcelona
* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Poua del Pla dels Estudiants

La Poua del Pla dels Estudiants és un pou de glaç de Vic (Osona) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Pou de glaç d'estructura poc usual perquè és de planta quadrada de 7,2 metres de costat. la seva alçada és de 5,6 metres. Des de l'arrencada de la cúpula hi ha 2,5 metres fins a la clau de la cúpula. Tota la construcció està feta de pedra seca incloent-hi la cúpula d'aresta que la cobreix i on hi ha dues obertures (una cara nord i l'altre cara sud) de,20 per 1,20 metres cadascuna. A un metre del fons del pou i a la paret nord hi ha una porta de 1,6 metres d'alçada amb unes escales que van a parar al fons. L'obertura sud oposada al riu disposa de dos petits contraforts adossats que servien per aguantar el torn i la corriola amb què pujaven i baixaven el gel.

## Història

Els pous del gel, es construïren i obtingueren la seva major rendibilitat en el decurs dels segles XVII, XVIII i part del XIX quan la fabricació o comercialització del gel representava una bona font d'ingressos. No obstant això, durant la primera meitat del segle XX alguns pous continuaren funcionant, malgrat que l'aparició del gel artificial amb l'arribada de l'electricitat i els transports moderns fessin desaparèixer aquest tipus d'indústria. Els últims pous en funcionament ja no comercialitzaven amb els hospitals, mercat, ... de Barcelona, sinó que eren d'ús propi.
Les condicions necessàries per a la construcció d'un pou de glaç, són la proximitat a les vies d comunicació, amb llocs de consum no gaire allunyats i la seva instal·lació en llocs de fortes glaçades i bones aigües. El gel es recollia a l'hivern a les basses o rieres properes al pou. Es tallava en blocs i s'emmagatzemava per capes recobertes de palla, vegetació i gel trossejat dins les poues fins de que l'estiu, segons la demanda, s'anava extraient i transportant dins de sàrries també cobertes de palla i boll.

## Referències

* 1 2 3 «Poua del Pla dels Estudiants». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 octubre 2017].
# Calzedonia

Grup Calzedonia és una empresa Italiana que produeix roba interior, mitges i vestits de bany per a dona, home i nen.

## Història

L'empresa es va fundar el 1986 a Verona i el seu principal accionista i president és Sandro Veronesi, nascut el 1959 a Belluno i llicenciat en Economia i Comerç, que anteriorment havia treballat a Golden Lady. La consellera delegada de l'empresa és Marisa Golo, companya d'estudis de Veronesi. A l'empresa també hi treballen els tres fills de Veronesi: Marcello, Matteo i Federico.
El 2009, segons dades d'una publicació de Mediobanca sobre les principals societats italianes, el Grup Calzedonia va resultar ser un dels set grups empresarials italians en haver superat els mil milions d'euros de facturació anuals. Va obtenir un volum de vendes de 1.500 milions d'euros i un benefici net de 136,9 milions l'any 2012, que va pujar als 1.941 milions d'euros en 2020 i 2.505 milions d'euros en 2021.

## Seus operatives

La seu del grup, actualment, es troba a Dossobuono i compta, a més, amb una seu a Vallese que s'usa per a fins logístics i com a cash and carry del grup, comptant també amb un outlet. Les unitats productives del grup a l'estranger es troben a Croàcia, Bulgària, Sèrbia, Romania i Sri Lanka.

## Marques

Les marques del Grup Calzedonia són:
* Calzedonia
* Intimissimi
* Intimissimi Uomo
* Tezenis
* Falconeri
* Atelier Emé
* Signorvino

## Referències

* ↑ «Calzedonia Group - About Us». [Consulta: 9 gener 2021].
* 1 2 Sabella, Marco. «Calzedonia, i ricavi crescono del 29% a 2,5 miliardi e superano il livello pre-pandemia» (en italià). Corriere de la Sera, 03-02-2022. [Consulta: 15 octubre 2023].
* ↑ Artículo "Calzedonia en el club de los millonarios" publicado en Milano Finanza el 28 de octubre de 2010
* ↑ «Calzedonia Group». [Consulta: 9 gener 2021].
* ↑ «Calzedonia Group - Our Brands - Calzedonia». [Consulta: 9 gener 2021].
* ↑ «Calzedonia Group - Our Brands - Intimissimi». [Consulta: 9 gener 2021].
* ↑ «Calzedonia Group - Our Brands - Intimissimi Uomo». [Consulta: 9 gener 2021].
* ↑ «Calzedonia Group - Our Brands - Tezenis». [Consulta: 9 gener 2021].
* ↑ «Calzedonia Group - Our Brands - Falconeri». [Consulta: 9 gener 2021].
* ↑ «Calzedonia Group - Our Brands - Atelier Emé». [Consulta: 9 gener 2021].
* ↑ «Calzedonia Group - Our Brands - Signorvino». [Consulta: 9 gener 2021].
# Frontó (desambiguació)

«Frontó» té aquests significats:
* Frontó (arquitectura), conjunt que forma part de l'entaulament
* Frontó, canxa de joc
* Per a les parets del trinquet, vegeu trinquet (esport)
* Toponímia: El Frontó, cim de Mallorca
* Biografies:
** Marc Aufidi Frontó, cònsol romà el 199 i el 217
** Caci Frontó, orador romà
** Marc Corneli Frontó, conegut com "l'Orador", destacat orador romà, el més important després de Ciceró
** Frontó d'Emisa, retòric grec
** Juli Frontó, magistrat i militar romà
** Octavi Frontó, pretor romà
** Papiri Frontó, jurista romà del segle II
** Vibi Frontó, militar romà
** Frontó (poeta), poeta grec
Viccionari
# Brewster (Washington)

Brewster és una població dels Estats Units a l'estat de Washington. Segons el cens del 2000 tenia 2.189 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Brewster tenia 2.189 habitants, 662 habitatges, i 485 famílies. La densitat de població era de 704,3 habitants per km².
Dels 662 habitatges en un 49,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,3% hi vivien parelles casades, en un 13,6% dones solteres, i en un 26,6% no eren unitats familiars. En el 23,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,23 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,8.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 35,3% tenia menys de 18 anys, un 11,7% entre 18 i 24, un 26,7% entre 25 i 44, un 14,6% de 45 a 60 i un 11,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 27 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.556 $ i la renda mediana per família de 22.381 $. Els homes tenien una renda mediana de 15.652 $ mentre que les dones 16.154 $. La renda per capita de la població era de 9.555 $. Aproximadament el 29,1% de les famílies i el 31,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Brewster». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Brewster». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 13 agost 2010].
# Menó (diàleg)

* Part de la sèrie: Els diàlegs de Plató
* Primers diàlegs:
* Apologia – Càrmides – Critó
* Eutífron – Alcibíades I
* Hípias major – Hípias menor
* Ió – Laques – Lisis
* Transitoris i diàlegs mitjans:
* Cràtil – Eutidem – Gòrgias
* Menexen – Menó – Fedó
* Protàgoras – El convit
* Diàlegs mitjans posteriors:
* La República – Fedre
* Parmènides – Teetet
* Últims diàlegs:
* Timeu – Crítias
* El Sofista – El Polític
* Fileb – Lleis
* Obres d'autenticitat dubtosa:
* Axíoc - Alcíone
* Clitofont – Epínomis - Eríxias
* Demòdoc – Cartes – Hiparc
* Minos – Rivals d'amor – Sísif
* Alcibíades II – Tèages
* Aquesta caixa:
Menó és un diàleg platònic al qual se li han atribuït diverses dates, entre els anys 386 aC i 382 aC. Mitjançant aquest diàleg, s'iniciarà una nova fase després dels diàlegs socràtics inicials i el Protàgores, i s'introdueixen temes pitagòrics com ara la immortalitat, la reencarnació, el parentiu de la natura, les matemàtiques, fet fonamentat a partir del primer viatge de Plató a la Magna Grècia l'any 387 aC. Altres fonts diuen, però, que el Menó, el Gòrgies, i fins i tot el Fedó van ser redactats abans d'aquest viatge, naixent del contacte amb les comunitats pitagòriques disperses per tota Grècia.
El tema principal del diàleg Menó és la virtut (areté). Es plantegen les preguntes de què és la virtut, si és ensenyable i si es pot adquirir amb la pràctica. La conclusió d'aquest diàleg és que la virtut no és ensenyable sinó que ve donada per adjudicació divina i, gràcies a la reminiscència, la reconeixem.
Aquest diàleg conté una de les paradoxes relatives al coneixement que Plató intenta resoldre amb l'anamnesi. Sòcrates afirma que busca saber què és la virtut, ja que ho ignora. Llavors, Menó respon que si no sap què és allò que està buscant, com podrà saber que ho ha trobat, i si ja sap què busca, és que ja ho té. La teoria de la reminiscència argüeix que les ànimes saben què busquen perquè ja la coneixen d'una vida anterior al món de les idees, però que ho han oblidat i, per això, cerquen recuperar el coneixement perdut.

## Referències

* ↑ Història de la filosofia grega. Volum IV. Plató. L'home i els seus diàlegs: primera època, W. K. C. Guthrie, Editorial Gredos, 1990 (reimpressió 1998), pàgines = 231, n. 50,ISBN 978-84-249-1440-0

## Bibliografia

* Diàlegs, vol. V (Menó. Alcibíades I), intr. i trad. de Jaume Olives Canals, Barcelona, Fundació Bernat Metge, 1956.
# Stana Katić

Stana Katić (Hamilton, Ontario, Canadà, 26 d'abril de 1978) és una actriu canadenca, coneguda per interpretar la inspectora "Kate Beckett" a la sèrie de televisió Castle. Enguany ha estat la guanyadora del premi People's Choice Awards a la millor actriu de drama gràcies el seu paper fonamental a la sèrie Castle. Destaca per la seva quantitat de llengües que parla: l'anglès, el croat, el bosnià, l'eslovac, el francès i l'italià.
Té doble nacionalitat canadenca i estatunidenca, ja que resideix a Los Angeles per realitzar la seva carrera cinematogràfica.

## Filmografia
### Cinema

| Any | Títol | Paper | Notes |
| 1999 | Acid Freaks | Annie | |
| 2003 | Shut-Eye | Angela | |
| 2005 | Pit Fighter | Marianne | |
| 2006 | Faceless | Diana Palos | Telefilm |
| 2006 | Dragon Dynasty | Ava | Telefilm |
| 2007 | El joc de l'amor (Feast of Love) | Jenny | |
| 2008 | Stiletto | Raina | |
| 2008 | Quantum of Solace | Corrine Veneau | |
| 2008 | The Librarian: Curse of the Judas Chalice | Simone Renoir | Telefilm |
| 2008 | The Spirit | Morgenstern | |
| 2008 | Truth About Kerry | Emma | |
| 2010 | For Lovers Only | Sofia | |
| 2011 | The Double | Amber | |
| 2013 | Big Sur | Lenore Kandel | |
| 2013 | CBGB | Genya Ravan | |
| 2013 | Superman: Unbound | Lois Lane | Veu |
| 2014 | The Tourist | | |

### Televisió

| Any | Títol | Paper | Notes |
| 2004 | The Handler | Mariella | Episodi: "Bleak House" |
| 2004 | Alias | Flight Attendant | Episodi: "Facade" |
| 2004 | L.A. Dragnet | Nelson | Episodi: "Retribution" |
| 2004 | The Shield | Ayla | 2 episodis |
| 2004 | JAG | Lucienne Charmoli | Episodi: "This Just in from Baghdad" |
| 2005 | The Closer | Nadia | Episodi: "The Big Picture" |
| 2005 | ER | Blaire Collins | 2 episodis |
| 2006 | 24 | Collette Stenger | 4 episodis |
| 2006 | Brothers & Sisters | Karen Wells | Episodi: "Patriarchy" |
| 2007 | Company Man | Donna Baker | Episodi: "Pilot" |
| 2007 | Herois | Hana Gitelman | 2 episodis |
| 2007 | CSI: Miami | Rita Sullivan | Episodi: "Deep Freeze" |
| 2007 | The Unit | Agent Especial Debra Lane | Episodi: "Binary Explosion" |
| 2008 | Would Be Kings | Julianna Martinelli | Minisèrie; 2 episodis |
| 2009–2016 | Castle | Detectiu Kate Beckett | Paper princial |
| 2012 | Fletcher Drive | Greta | Episodi: "The Intervention" |
| 2017–2019 | Absentia | Agent Especial Emily Byrne | Paper principal |

## Referències

* ↑ Corriston, Michele. «Castle Star Stana Katic Marries Kris Brkljac». People, 27-04-2015. [Consulta: 26 abril 2016].
* ↑ Mathew, Ilin. «Stana Katic Turns 37: Will the 'Castle' Star Renew her Contract?». IB Times, 25-04-2015. [Consulta: 26 abril 2016].

## Enllaços externs

* Stana Katić - Lloc web oficial