OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Palma y Don Jaime

Palma y Don Jaime va ser una sèrie de televisió, estrenada per TVE a l'agost de 1959. Es tracta d'una de les primeres sèries de ficció de producció pròpia emeses en Espanya i un dels primers èxits de Televisió espanyola. Sobre arguments d'Agustín Isern, va estar dirigida per Alfredo Castellón Molina.

## Argument

La sèrie narra, en to de comèdia, la no sempre fàcil relació entre Palma, una secretària jovial i divertida i Don Jaime, el seu rígid cap. Enfront d'altres espais de l'època, els diàlegs eren informals i pròxims al llenguatge quotidià dels espectadors.

## Repartiment

En la primera temporada de la sèrie, els papers de Palma i Don Jaime, van correspondre respectivament a María Fernanda D'Ocón i Antonio Casal. En la segona temporada, Palma va ser interpretada per l'actriu Elena María Tejeiro i Don Jaime per, successivament, José Luis López Vázquez i Pastor Serrador.

## Referències

* ↑ Fátima Gil, Javier Mateos-Pérez Qué cosas vimos con Franco ...: Cine, prensa y televisión de 1939 a 1975, p. 104

## Enllaços externs

* "Palma y Don Jaime", el primer efecto Darrin español a carta-de-ajuste.blogspot
# Padula

Padula, també conegut com a Puerto Gómez, és un centre poblat de l'Uruguai ubicat a l'est del departament de Treinta y Tres. Té una població aproximada de 140 habitants, segons les dades del cens del 2004.
Es troba a 4 metres sobre el nivell del mar.

## Referències

* 1 2 (anglès) Mapa, localització, clima i altres dades
# Padua

«Pàdua o Padua» té aquests significats:
* Pàdua, ciutat de la regió del Vèneto (nord d'Itàlia)
* Província de Pàdua, part de la regió del Vèneto dins d'Itàlia
* Universitat de Pàdua, universitat d'Itàlia
* Estació de Pàdua, estació de la xarxa de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya a la L7, al districte de Sarrià -Sant Gervasi de Barcelona
# Ren Gill

Ren Eryn Gill (Bangor, 29 de març de 1990), més conegut artísticament com Ren, és un cantautor, raper, poeta, productor, músic de carrer i multiinstrumentista gal·lès. Va ser membre dels grups de Brighton Trick The Fox i The Big Push.
Ren és un artista independent que el 2022 va publicar el videoclip «Hi Ren» a Youtube, el qual es va fer viral i va assolir 6,8 milions de visualitzacions en dos mesos. Les següents tres cançons que Ren va publicar, «Sick Boi», «Bittersweet Symphony (The Verve Retake)» i «Illest of Our Time», també van aparèixer al Trending Music Video Chart del Regne Unit a YouTube.

## Discografia

* Love Music (2015)
* Freckled Angels (2016)
* Demos (Do Not Share), Vol 1 (2020)
* Demos (Do Not Share), Vol 2 (2020)
* Violet's Tale (2022)

## Referències

* ↑ «Ren - the Welsh musician attracting millions to his extraordinary music» (en anglès britànic), 08-03-2023. [Consulta: 2 abril 2023].
* ↑ Branwyn, Gareth. «UK rapper Ren releases video for "Illest of Our Time"» (en anglès americà), 01-04-2023. [Consulta: 2 abril 2023].
* ↑ Brighton Dome. «The Big Push / What's On / Brighton Dome» (en anglès). brightondome.org. [Consulta: 30 gener 2023].
* ↑ Keirl, Sam. «The Big Push Interview» (en anglès). The Bodega, 28-01-2021. [Consulta: 4 febrer 2023].
* ↑ «Buskers Reach 11M Views With Awesome “Super Soulful” Live Performance» (en anglès britànic), 14-02-2023. [Consulta: 2 abril 2023].
* ↑ Smith, Bob. «Ren's Poignant, Disturbing & Brilliant 'Hi Ren' - The Static Dive» (en anglès americà). [Consulta: 2 abril 2023].
# Wilhelm Marstrand

Wilhelm Nikolai Marstrand (24 de desembre de 1810 - 25 de març de 1873) fou un pintor danès.
Va ser educat a l'Academía d'Art entre 1826 i 1833 sota Christoffer Wilhelm Eckersberg. Fou membre de l'Acadèmia 1843 (Det Kongelige Danske Kunstakademi) 1843), catedràtic allà 1848 i director de 1853 a 1857 i de 1863 fins a la seva mort el 1873. Marstrand fou qualificat en vida com un dels més grans artistes danesos de tots els temps. Era excessivament productiu. Pintava com a jove a l'academía preferentment els anomenats motius quotidians copenhaguenses i des de 1830 també molts retrats i grans treballs ordenats per la burgesia de Copenhaguen.
Marstrand se'n va anar per primer cop a Itàlia el 1836, on va vendre moltes pintures de la vida folklòrica més o menys idealitzada. Va començar després del seu retorn a Dinamarca el 1841 a pintar més pintura històrica, per exemple un gran nombre d'escenes de Holberg i treballs ordenats com l'adorn de la Capella de Cristià IV a la Catedral de Roskilde. Al voltant de l'any 1900 es van escriure moltes biografies sobre els artistes de l'«Edat d'Or danesa», Marstrands'hi esmena pels seus esbossos i dibuixos. Darrerament s'han reconegut les obres que van fer famós Marstrand en la seva pròpia època, és a dir les grans pintures literàries i narratives, que donen a Marstrand una posició com un dels primers artistes danesos, que, com el francès Jean-Baptiste Greuze trasllada la pintura històrica acadèmica a motius més seculars.

## Bibliografia

* Madsen, Karl. Wilhelm Marstrand. Copenhaguen: Societat d'Art, 1905
* Marstrand, Otto. Maleren Wilhelm Marstrand. Copenhaguen: Thaning & Appel, 2003.
* Valentiner, Gitte. Wilhelm Marstrand: Scenebilleder. Copenhaguen: Gyldendal, 1992.

## Enllaços externs

* KID Art Index (Kunstindex Danmark) (danès)
* Enciclopèdia biogràfica danesa (Dansk biografisk Leksikon) al Projecte Runeberg. (danès)
# Serra d'Albarells

La Serra d'Albarells és una serra situada entre els municipis d'Argençola i Jorba a la comarca de l'Anoia, amb una elevació màxima de 606 metres.
# Serra de Rastell

La Serra de Rastell és una serra situada al municipi de Roquetes (Baix Ebre), amb una elevació màxima de 1.440,6 metres.
Aquesta serra és part del massís dels Ports de Tortosa-Beseit.

## Referències

* 1 2 Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serralada Nahoni

La serralada Nahoni (en anglès Nahoni Range) és una serralada que es troba al territori del Yukon, Canadà. S'estén per una superfície de 4.535 km² i és una serralada secundària de les muntanyes Ogilvie, que al seu torn formen part de les serralades Yukon. Les fonts del riu Porcupine es troben en aquesta serralada.

## Referències

* ↑ Nahoni Range a Canadian Mountain Encyclopedia
* ↑ Jettmar, Karen. The Alaska River Guide: Canoeing, Kayaking, and Rafting in the Last Frontier. 3a edició. Birmingham, Alabama: Menasha Ridge Press, 2008, p. 132–34. ISBN 978-0-89732-957-6.
# Serralada Negra

La Serralada Negra (en castellà Cordillera Negra) és una cadena de muntanyes rocalloses que es troba al departament d'Ancash, al Perú. Els seus cims més elevats són el Coñocranra, amb 5.181 msnm, i el Flery Punta, o Carhuacocha, amb 5.070 m. Junt amb la Serralada Blanca formen l'anomenat Callejón de Huaylas, per on discorre el riu Santa.
La Serralada Negra s'estén sobre una àrea d'uns 180 km de llarg per 25 a 40 km d'amplada, estrenyent-se al NNW-SSE en direcció paral·lela a la costa del Pacífic, formant part de la serralada andina. En l'estreta franka costanera que hi ha entre la serralada i el mar hi ha deserts costaners.

## Enllaços externs

* Serralada Negra a peakbagger.com (anglès)
# Sext Clodi

* Aquest article tracta sobre l'associat de Publi Clodi Pulcre. Vegeu-ne altres significats a «Sext Clodi (retòric)».
Sext Clodi (en llatí Sextus Clodius) era probablement descendent d'un llibert de la gens Clàudia. Era de baixa condició i el va agafar sota el seu patrocini Publi Clodi Pulcre.
L'any 58 aC era el superintendent de la celebració del festival de la Compitàlia. Va ser el cap de les bandes armades que utilitzava Publi Clodi contra el seu enemic Papià Miló. Publi Clodi també li va encarregar la redacció de les lleis que presentava al senat quan era tribú de la plebs i el va comissionar per l'aplicació i el seguiment de la llei Clodia frumentaria sobre la distribució de gra. Sext Clodi va ser el dirigent de tots els actes violents que s'atribueixen a Publi Clodi. Papià Miló el va acusar, però va ser absolt.
Finalment va ser acusat per Gai Cesenni Filó i Marc Aufidi Lurcó i condemnat. Va estar exiliat durant 8 anys però Marc Antoni el va fer tornar a Roma l'any 44 aC. Ciceró l'acusa de mantenir correspondència amb Clòdia Quadrantaria per a cometre actes criminals.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 775.
# Sext Digiti

* Per a altres significats, vegeu «Sext Digiti (pretor)».
Sext Digiti (llatí: Sextus Digitius) va ser un mariner italià que va servir a la marina com a socius navalis (aliat) de Publi Corneli Escipió Africà.
Després de la conquesta de Cartago Nova l'any 210 aC, juntament amb Quint Trebel·li va rebre d'Escipió una corona mural, perquè els dos homes es disputaven l'honor d'haver estat els primers d'escalar els murs de la ciutat. Segurament Digiti va obtenir la ciutadania romana, car un Sext Digiti, que podria ser ell mateix o el seu fill també de nom Sext Digiti, va ser pretor l'any 194 aC.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0001.001/1024?rgn=full+text;view=image;q1=DigitiusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 1009. ]
# Volta a Turíngia

La Volta a Turíngia (en alemany Thüringen-Rundfahrt) és una competició ciclista per etapes que es disputà a l'estat de Turíngia, Alemanya. La cursa formava part de l'UCI Europa Tour en la categoria 2.2U, estant reservada a ciclistes menors de 23 anys.
La primera edició de la cursa es disputà el 1976 i des d'aquell moment es disputà ininterrompudament, amb excepció del 1991, fins al 2013, darrer any en què es va disputar. Fins aquell any la cursa havia estat organitzada per TeamSpirit GmbH sota la direcció de Jörg Werner, però amb la seva retirada la cursa va desaparèixer del calendari.
Uwe Ampler, amb tres victòries, és el ciclista que més vegades l'ha guanyat.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 1976 | Joachim Vogel | Bernd Fischer | Ladislav Heller |
| 1977 | Andreas Neuer | Peter Koch | Michael Schiffner |
| 1978 | Norbert Dürpisch | Joachim Hentzen | Detlef Kletzin |
| 1979 | Hans-Joachim Hartnick | Andreas Petermann | Bernd Drogan |
| 1980 | Andreas Petermann | Olaf Ludwig | Thomas Barth |
| 1981 | Andreas Petermann | Detlef Macha | Bodo Straubel |
| 1982 | Uwe Raab | Hardy Gröger | Matthias Lendt |
| 1983 | Mario Hernig | Uwe Ampler | Dan Radtke |
| 1984 | Matthias Lendt | Harald Wolf | Bodo Straubel |
| 1985 | Uwe Ampler | Andreas Lux | Lutz Lötzsch |
| 1986 | Uwe Ampler | Matthias Lendt | Hardy Gröger |
| 1987 | Uwe Ampler | Jens Heppner | Matthias Lendt |
| 1988 | Olaf Ludwig | Jan Schur | Stephan Gottschling |
| 1989 | Steffen Rein | Thomas Barth | Uwe Raab |
| 1990 | Bert Dietz | Falk Boden | Frank Khün |
| 1991 | no disputada |
| 1992 | Bert Dietz | Jörn Reuss | Achmed Wolke |
| 1993 | Ralf Schmidt | Alexander Kastenhuber | Steffen Uslar |
| 1994 | Steffen Uslar | Jens Zemke | Thomas Liese |
| 1995 | Steffen Blochwitz | Josef Holzmann | Timo Scholz |
| 1996 | Michael Schlickum | Thomas Liese | Martin Müller |
| 1997 | Timo Scholz | Thomas Liese | Ronny Lauke |
| 1998 | Lars Teutenberg | Thomas Liese | Stephan Schreck |
| 1999 | Stephan Schreck | Gerhard Trampusch | Jamie Burrow |
| 2000 | Patrick Sinkewitz | Mathias Jelitto | Ronny Scholz |
| 2001 | Christian Pfannberger | Mart Louwers | Ronald Mutsaars |
| 2002 | Pieter Weening | Christian Knees | Thomas Ziegler |
| 2003 | Joost Posthuma | Bernhard Kohl | Pieter Weening |
| 2004 | Thomas Dekker | Rory Sutherland | Marc de Maar |
| 2005 | Kai Reus | Luigi Sestili | Miha Svab |
| 2006 | Tony Martin | William Walker | Edvald Boasson Hagen |
| 2007 | Mathias Frank | Tony Martin | Mathias Belka |
| 2008 | Patrick Gretsch | Martin Reimer | Tony Gallopin |
| 2009 | Stefan Denifl | Steven Kruijswijk | Jack Bobridge |
| 2010 | John Degenkolb | Timothy Roe | Rohan Dennis |
| 2011 | Wilco Kelderman | Jakob Steigmiller | Tom Dumoulin |
| 2012 | Rohan Dennis | Johan Le Bon | Marc Goos |
| 2013 | Dylan van Baarle | Lasse Norman Hansen | Damien Howson |

## Referències

* 1 2 3 «Thüringen Rundfahrt (All) - Ex». [Consulta: 21 desembre 2022].
* ↑ (alemany) gibt es keine U23-Thüringen-Rundfahrt

## Enllaços externs

* Web oficial
# Sclerophrys xeros

El Sclerophrys xeros, o gripau del subdesert, és un gripau de la familia dels bufònids. Va ser descrit com a Bufo xeros el 1976. De 2006 fins a 2016 va ser classificat com a Amietophrynus xeros. El 2016 Ohler & Dubois van reorganitzar el tàxon i classificar-lo en el gènere dels Sclerophrys. L'epítet xeros prové del grec ξηρός xērós ‘sec’.

## Descripció

El gripau Sclerophrys xeros és una espècie de mida mitjana amb un cap ample i el musell arrodonit. Les femelles mesuren de 55 a 87 mm i els mascles 52 a 86 mm. Al dors té berrugues còniques amb puntes negres. El color varia del crema o gris pàl·lid al marró fosc. Té tres parells de marques simètriques amb els cantells foscos i diverses taques fosques. La part inferior és crema amb quantitats variables de piguellat. Les goles de les femelles son pàl·lides i les del mascles són més fosques. Els mascles també tenen sacs bucals (a la gola) i algunes taques vermelles irregulars a l'exterior de les cuixes. Aquest gripau viu a altituds entre 200 i 1.800 m

## Comportament

Aquest gripau viu en regions àrides i pot estivar per períodes llargs. Al nord de la part occidental d'Àfrica és en activitat en el període entre setembre i març. S'aparella als mesos de setembre i octubre. La femella pon els ous en bassals i basses provisionals dins les lleres de rius. És principalment nocturn i s'alimenta de invertebrats petits: aranyes, escarabats i altres insectes.

## Distribució

És troba a Algèria, Camerun, el Txad, Djibouti, Eritrea, Etiòpia, Gàmbia, Guinea, Kenya, Líbia, Mali, Mauritània, Níger, Senegal, Somàlia, Sudan, Tanzània, Uganda, Sàhara Occidental així com possiblement a Angola, Benín, Burkina Faso, República Centreafricana, República Democràtica del Congo, Guinea Bissau, i Nigèria.
Els seus hàbitats naturals són la Sabana, masses subtropicals o tropicals de matolls, prats secs subtropicals o tropicals de poca altitud, rius intermitents, aiguamolls d'aigua dolça, brolladors d'aigua dolça, deserts calents, i terra cultivable. El seu estat de conservació és avaluat per la Unió Internacional per a la Conservació de la Natura com de risc mínim.

## Referències

* ↑ Tandy, Mills; Tandy, Jocelyn; Keith, Ronalda; MacKay, Alex Duff «A New Species of Bufo (Anura: Bufonidae) From Africa's Dry Savannas». The Pearce-Sellards Series. Texas Memorial Museum, 01-12-1976. ISSN: 0079-0354.
* ↑ Ohler, Annemarie; Dubois, Alain «The identity of the South African toad Sclerophrys capensis Tschudi, 1838 (Amphibia, Anura)» (en anglès). PeerJ, 4, 11-01-2016, pàg. e1553. DOI: 10.7717/peerj.1553. ISSN: 2167-8359. PMC: PMC4715445. PMID: 26788431.
* ↑ Pabón S. de Urbina, José M.; Reglà i Jiménez et alii, Vicenç. «ξηρός». A: Diccionari manual grec clàssic-català. Barcelona: Larousse, 2011, p. 416. ISBN 978-84-7153-909-0.
* ↑ Roedel, M. O.. «Amietophrynus xeros». AmphibiaWeb, 26-02-2001. [Consulta: 24 setembre 2014].
* ↑ IUCN SSC Amphibian Specialist Group 2013 versió 2013.2 Amietophrynus xeros 2014-09-24
# Sforza Appiani d'Aragona

Sforza Appiani d'Aragona (Valle 1526-Florència 1581) fou fill de Ferran Appiani d'Aragona. Fou senyor de Valle i Montioni del 1559 a la seva mort el 1581. Casat amb Camilla Gonzaga de Gazzuolo, va tenir 12 fills: Ferran (mort jove), Carles del Piombino, Belisari (mort jove), Juli (mort jove), Horaci (mort jove), Camil conegut per Escipió (cavaller de Malta el 1589, mort a Bari el 1613), Valeri (mort jove), Cèsar (mort jove), Pirros (abat comendatari de San Pietro in Palazzuolo mort a Gaeta el 1617), Lucrècia (morta jove), i Júlia (morta jove). Va tenir també un fill natural de nom Belisari.
# Winnsboro (Carolina del Sud)

Winnsboro és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2007 tenia 3.564 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Winnsboro tenia 3.599 habitants, 1.454 habitatges i 984 famílies. La densitat de població era de 428,9 habitants/km².
Dels 1.454 habitatges en un 33,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 37,7% hi vivien parelles casades, en un 25,4% dones solteres, i en un 32,3% no eren unitats familiars. En el 29,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 14% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,8% tenia menys de 18 anys, un 9,5% entre 18 i 24, un 24,8% entre 25 i 44, un 21,6% de 45 a 60 i un 16,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 75,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.094 $ i la renda mediana per família de 29.550 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.275 $ mentre que les dones 18.925 $. La renda per capita de la població era de 14.135 $. Entorn del 23,6% de les famílies i el 24,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Fills Il·lustres

* Kelly Miller (1863-1939); matemàtic, sociòleg i columnista.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Winnsboro». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Winnsboro». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Winona (Kansas)

Winona és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 228 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Winona tenia 228 habitants, 84 habitatges, i 56 famílies. La densitat de població era de 352,1 habitants/km².
Dels 84 habitatges en un 36,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,3% hi vivien parelles casades, en un 6% dones solteres, i en un 33,3% no eren unitats familiars. En el 29,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 19% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,71 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,52.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32% tenia menys de 18 anys, un 10,1% entre 18 i 24, un 25,4% entre 25 i 44, un 18% de 45 a 60 i un 14,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.875 $ i la renda mediana per família de 35.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.821 $ mentre que les dones 12.500 $. La renda per capita de la població era de 15.596 $. Entorn del 14,5% de les famílies i el 16,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Winona». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Winona». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Sindicat Cooperatiu (el Vendrell)

El Sindicat Cooperatiu és una obra del municipi del Vendrell (Baix Penedès) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Es tracta d'una construcció, originàriament aïllada, situada a la carretera de Valls. El conjunt és format per diferents edificacions annexes entre si. L'edifici principal, de planta rectangular amb coberta a dues vessants, presenta la façana principal, rematada per un frontó triangular decorat amb ceràmica vidriada blava i blanca. La façana lateral dreta, que es divideix en diferents trams, mostra una mateixa tendència estilística: presenta un tram de maó dividit per pilastres adossades i finestres d'arc escarser, a l'ala dreta ja s'hi veuen les característiques comunes com l'arrebossat i emblanquinat, la sanefa de ceràmica vidriada blava i blanca, alternada amb les finestres amb llinda retranquejada i amb un frontó triangular que culmina a manera de merlet. Finalment, destacar el remat de la cornisa de ceràmica verda combinada entre els merlets.
De l'interior de la nau cal destacar l'estructura de cavall de fusta del sostre i la volta catalana amb arcs parabòlics de la bodega.
Cal destacar la gàrgola en un dels seus extrems.

## Història

L'edifici del Sindicat Cooperatiu Agrícola va ser construït entre 1906 i 1910, segons projecte de Cèsar Martinell.

## Referències

* 1 2 3 4 «Sindicat Cooperatiu». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 desembre 2015].
* ↑ «Sindicat Cooperatiu (El Vendrell - Baix Penedès)». Pobles de Catalunya. [Consulta: 25 desembre 2015].

## Enllaços externs

* «Sindicat Cooperatiu». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Sineuer

«Sineuer» té aquests significats:
* Habitant de la vila de Sineu
* Dialecte del català, parlat a Sineu
# Segadães

Segadães era una freguesia portuguesa del municipi d'Águeda, amb una superfície de 5,56 km² i 1.169 habitants (2011). La seva densitat de població era de 210,3 habitants/km². És una de les localitats constituents de la vila de Mourisca do Vouga.

## Història

Va ser ciutat i capçalera municipal entre 1516 i 1836. Estava formada per les parròquies d'Eirol i Segadães. L'any 1801 tenia 703 habitants. En dissoldre's, la parròquia de Segadães es va traslladar a la municipalitat de Vouga i la d'Eirol al municipi d'Eixo.
Va ser la seu d'una parròquia extinta (agregada) el 2013, com a part d'una reforma administrativa nacional, havent-se agregat a les parròquies de Trofa i Lamas do Vouga, per formar una nova parròquia anomenada União dónes Freguesias de Trofa, Segadães e Lamas fer Vouga o Trofa, Segadães e Lamas do Vouga.
Segadães juntament amb Trofa ostenten la categoria de Vila.

## Referències

* ↑ Diário da República, 1.ª Série, n.º 19, Lei n.º 11-A/2013 de 28 de janeiro (Reorganização administrativa do território das freguesias). Acedido a 2 de fevereiro de 2013.
# Westchester (Florida)

Westchester és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 30.271 habitants, 9.764 habitatges, i 7.947 famílies. La densitat de població era de 2.914,6 habitants/km².

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* ↑ «Fact Sheet- Westchester». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Westchester». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.