OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La finta pazza

La finta pazza (en català La boja fingida) és una òpera italiana en cinc actes amb música de Francesco Sacrati i llibret en italià de Giulio Strozzi. Amb decorats de Giacomo Torelli, s'estrenà al Teatro Novissimo de Venècia el 14 de gener del 1641, i després a Bolonya el 1645.
El Cardenal Mazzarino feu anar els actors italians a la cort de la regent Anna d'Àustria i l'espectacle es representà el 14 de desembre del 1645 al Petit-Bourbon, sota el títol Feste theatrali per la finta pazza. Per a entreteniment del jove Lluís XIV, Giovan Battista Balbi inventà els ballets enmig de l'escena dels lloros, els micos, els estruços, els ossos i els indis.
Mesclant música, cant, ballet, posada en escena i maquinària, La finta pazza és la primera òpera representada a França, i precursora de l'opéra-ballet.

## Enllaços externs

* La finta pazza a Gallica
# La Pòpia

«La Pòpia» té aquests significats:
# Hernando de los Llanos

Hernando o Fernando de los Llanos, (actiu el primer terç del segle xvi) fou un pintor castellà del Renaixement.
El seu cognom pareix indicar que va nàixer a Santa Maria de los Llanos (província de Conca), però podria ser de la d'Albacete. Va anar a Florència, on es documenta la seua estada com a deixeble de Leonardo da Vinci en 1505. Leonardo va formar la base del seu estil, composició i tipus; també s'adverteixen altres influències pròpiament florentines, concretament de Domenico Ghirlandaio. La seua pintura es caracteritza per la pesantor dels cossos i l'ús de pocs colors.
Va treballar principalment a València en col·laboració amb Fernando Yáñez de la Almedina, un altre pintor leonardesc, i junts van introduir en terres valencianes el Renaixement pictòric de Leonardo. En 1506 van pintar el retaule dels Sant Cosme i Sant Damià per a la catedral de València i en 1507 van començar a pintar les portes del retaule major; hi ha rebuts de pagaments fins a 1510. Va haver de romandre alguns anys encara a València treballant només o en col·laboració amb el seu company. Des de 1516 està documentat a Múrcia, on va pintar la taula dels Esposoris de la Mare de Déu (catedral de Múrcia). També treballà a l'església de Montserrat d'Oriola (Baix Segura). No hi ha documentació posterior a 1520.
* Detall de les portes del retaule major de la Seu de València
* Detall de les portes del retaule major de la Seu de València
* Detall de les portes del retaule major de la Seu de València
* Detall de les portes del retaule major de la Seu de València

## Referències

* ↑ «Hernando de los Llanos». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Herndon (Pennsilvània)

Herndon és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 383 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Herndon tenia 383 habitants, 173 habitatges, i 106 famílies. La densitat de població era de 184,8 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 173 habitatges en un 20,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,1% hi vivien parelles casades, en un 4% dones solteres, i en un 38,2% no eren unitats familiars. En el 34,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,21 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,5% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 27,9% entre 25 i 44, un 24,5% de 45 a 60 i un 21,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.750 $ i la renda mediana per família de 44.063 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.875 $ mentre que les dones 17.969 $. La renda per capita de la població era de 23.156 $. Entorn del 5,7% de les famílies i el 9,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Herndon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Herndon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Hernando de Talavera

Hernando de Talavera (Talavera de la Reina o Oropesa, província de Toledo, 1428 - Granada, 14 de maig de 1507) va ser un monjo jerònim, prior del Monestir de Santa María de Prado a Valladolid, bisbe d'Àvila (1485) i arquebisbe de Granada (1492), confessor i conseller d'Isabel la Catòlica (1465), i entrà en contacte amb Cristòfor Colom, a qui ajudà econòmicament. Escriptor menys conegut, però d'indubtables mèrits amb obres com ¿Perquè creure en Déu? perquè Déu ho mana.

## Referències

* ↑ «Hernando de Talavera». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# La garsa a la forca

La garsa a la forca (en neerlandès, Ekster op de Galg) és una obra de 1568 del pintor flamenc Pieter Brueghel el Vell. És un petit oli sobre taula, pràcticament quadrat que mesura 45,9 cm × 34 cm. S'exhibeix actualment en el Museu Estatal de Hessen a Darmstadt, Alemanya.
El quadre presenta una clariana al bosc on hi ha tres camperols dansant en cercle al so d'un sac de gemecs, al costat d'una forca al capdamunt de la qual hi ha una garsa. El patíbul es dreça al centre del quadre, dividint-lo en dues parts, una composició manierista amb el costat dret més «obert» i l'esquerre més «tancat», amb la garsa gairebé al centre exacte del quadre. El patíbul sembla formar un «objecte impossible», semblant a un triangle de Penrose, amb les bases dels pals plantats de manera aparent un al costat de l'altre, però amb el costat dret del membre de la creu retrocedint cap al fons, i una il·luminació contradictòria.
Una altra garsa s'enfila a una roca a la base de la forca, prop del crani d'un animal. Les úniques persones ocupen la part esquerra del primer pla: un home defeca a la foscor de l'esquerra, mentre que uns altres miren i s'apropen als tres dansaires. A la dreta s'alça una creu amb un molí d'aigua darrere. El fons s'obre a una vista d'una vall fluvial, amb una ciutat a l'esquerra i un castell sobre un promontori rocós per damunt, i una torre en un altre aflorament rocós a la dreta, i pujols llunyans i el cel per darrere. Després dels dansaires s'alcen dos arbres entrellaçats, un motiu usat per Brueghel en un dibuix anterior d'ossos jugant en un bosc. La impressió de profunditat s'aconsegueix per la progressió dels tons castanys densos que dominen el primer pla, a través de tons mitjans verdosos en la mitjana distància, fins als blaus i grisos clars del fons.
La pintura de Brueghel es va crear l'any posterior a l'arribada del Duc d'Alba, als Països Baixos espanyols, enviat pel rei espanyol Felipe II per aixafar la rebel·lió holandesa. El patíbul pot representar l'amenaça d'execució d'aquells que predicaven la nova doctrina protestant, i la pintura pot al·ludir a diversos proverbis flamencs. Hi ha una al·lusió directa als proverbis neerlandesos de ballar o cagar sobre el patíbul, la qual cosa significa una burla a l'estat.
No se sap per què o per a qui es va pintar el quadre. La seva data de 1568 fa d'aquest quadre un dels últims de Brueghel abans de morir en 1569; de fet, potser és la seva obra final.

## Referències

* ↑ Early Netherlandish painting, Vol. 4 de Collections of the National Gallery of Art Systematic Catalogue, Cambridge University Press, 1986, ISBN 0894680935, p.32
* 1 2 Painting life: the art of Pieter Bruegel, the Elder, Robert L. Bonn, 2006, ISBN 1419138065, p.114
# Henri Valentino

Henri Valentino (Lilla, 14 d'octubre de 1785 - Versalles, 28 de gener de 1865) va ser un violinista i director d'orquestra francès.
D'origen italià, primerament estudia farmàcia i la practicà en l'Hospital Militar de la seva vila natal, però des de molt jove demostrà les seves aptituds per a la música com a director d'orquestra a províncies. El 1813 casà a Metz amb una filla del compositor Persuis, el qual aleshores era director de l'orquestra de l'Òpera de París, que el portà amb ell a la capital. A la mort d'aquell, el 1820, Valentino ingressà en l'Òpera com a segon director d'orquestra, i el 1824 compartí la direcció efectiva amb Habeneck.
Estrenà amb gran èxit per aquella època La muette de Portici, Guillermo Tell, Déu i la Bayadère, El jurament i Olympia. El 1831 passà a ocupar la direcció de l'Òpera Còmica, on hi va romandre fins al 1837, temps en el qual concertà de manera admirable Zampa, Le Prèaux clercs, L'Eclair, Lestocq, Le cheval de bronze, Acteón, Les Chaperons blancs, Le chalet i Le postillon de Lonjumeau.
En retirar-se de l'Òpera Còmica passà a residir per algun temps a Chantilly, i el 1837 fundà en la Sala de Saint-Honoré, que fins al primer quart de segle XX funcionà com "Sala Valentino", els primers concerts populars de música clàssica que es donaren a França. Aquestes manifestacions artístiques assoliren primerament un gran èxit, ja que Valentino s'havia avançat al seu temps i el gust del públic encara no estava format per a elles, pel que, en minvar el nombre d'aficionats, hagué de suspendre'ls i retirar-se, abans de doblegar-se a dirigir música de ball, que era el que estava de moda.
El 1841, es retirà definitivament a Versalles, d'on ja no en sortí més, ni davant els requeriments que se li feren de dirigir en l'Òpera el Robert Bruce un pastici de Gioachino Rossini.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa, vol. 66, pàg. 685. (ISBN 84-239-4566-9)
# Henri Van Kerckhove

Henri Van Kerckhove (Brussel·les, 6 de setembre de 1926 - Lovaina, 4 de novembre de 1999) va ser un ciclista belga, que fou professional entre 1947 i 1960. Anomenat Kwik dins el gran grup, els seus principals èxits els aconseguí a la Volta a Bèlgica, que guanyà en dues ocasions, el 1952 i 1954.

## Palmarès

* 1948
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Bèlgica
* 1949
** Vencedor de 2 etapes de la Volta als Països Baixos
* 1951
** 1r al GP del Brabant Wallon
* 1952
** 1r de la Volta a Bèlgica
** 1r de l'Omloop der Vlaamse Ardennen Ichtegem
** Vencedor d'una etapa de la Volta als Països Baixos
* 1953
** 1r de la Brussel·les - Couvin
** 1r a Schelde-Dender-Leie
* 1954
** 1r de la Volta a Bèlgica i vencedor d'una etapa
** 1r a Schelde-Dender-Leie
* 1955
** 1r al GP Stad Vilvoorde
** 1r a la Hoegaarden - Anvers - Hoegaarden
** 1r a la Ronde van Brabant
* 1957
** 1r a l'Anvers - Herselt

### Resultats al Tour de França

* 1952. Abandona (8a etapa)

## Enllaços externs

* Fitxa d'Henri Van Kerckhove a sitiodeciclismo.net
# Hildon

Hildon és un entorn d'aplicacions per a dispositius mòbils sobre el sistema operatiu Linux. Va ésser desenvolupat per Nokia per al sistema operatiu Maemo i és actualment part de GNOME. Està enfocat a proporcionar una interfase per a ésser accionada amb els dits.
Es tracta d'una sèrie d'extensions al GTK per a proveir la funcionalitat adequada als mòbils, però també proporciona un entorn d'escriptori que inclou explorador de tasques, panell de control, barra d'estat, barra de tasques i applets.
Hildon ha estat adoptat per Ubuntu per a la seva edició "Ubuntu per a MIDs" (dispositius mòbils i d'internet).

## Referències

* ↑ Nokia Pushes Hildon Upstream Nokia empeny Hildon amunt
* ↑ Ubuntu per a mòbils - Interfase d'usuari (anglès)

## Enllaços externs

* Hildon - GNOME Live! (anglès)
* Hildon - Manual de referència (anglès)
* Guia d'estil de la interfase gràfica Hildon (anglès)
# La Salle (Colorado)

La Salle és una població dels Estats Units a l'estat de Colorado. Segons el cens del 2000 tenia 1.849 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, La Salle tenia 1.849 habitants, 651 habitatges, i 486 famílies. La densitat de població era de 1.034,6 habitants per km².
Dels 651 habitatges en un 39,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,5% hi vivien parelles casades, en un 11,1% dones solteres, i en un 25,2% no eren unitats familiars. En el 18,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,84 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,1% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 27,7% entre 25 i 44, un 23,5% de 45 a 60 i un 10,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.534 $ i la renda mediana per família de 46.442 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.673 $ mentre que les dones 22.292 $. La renda per capita de la població era de 18.262 $. Entorn del 10,4% de les famílies i el 12% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- La Salle». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- La Salle». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 18 juliol 2010].
# La Saleta (Moià)

La Saleta era una masia situada en el terme municipal de Moià, a la comarca catalana del Moianès.
Està situada l'extrem sud-occidental del terme, a tocar del termenal amb Castellcir (la Vall de Marfà). És a l'esquerra de la riera de Castellnou i al nord-est de la masia de les Vinyes. El 2011 era en ruïnes.
# Lawler

Lawler és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 461 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lawler tenia 461 habitants, 202 habitatges, i 134 famílies. La densitat de població era de 200 habitants/km².
Dels 202 habitatges en un 24,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,4% hi vivien parelles casades, en un 6,9% dones solteres, i en un 33,2% no eren unitats familiars. En el 31,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,28 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,6% tenia menys de 18 anys, un 6,7% entre 18 i 24, un 22,6% entre 25 i 44, un 25,2% de 45 a 60 i un 21,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.500 $ i la renda mediana per família de 36.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.429 $ mentre que les dones 21.029 $. La renda per capita de la població era de 21.268 $. Entorn del 10,5% de les famílies i el 16,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lawler». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lawler». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Hor Yezh

Hor Yezh és una revista de lingüística consagrada al bretó, fundada per Arzel Even el 1954. El seu director fou posteriorment Per Denez i actualment Herve ar Bihan. És membre de l'associació Kuzul ar Brezhoneg.
La revista edita igualment llibres, però és independent de Mouladuriou Hor Yezh.

## Referències

* ↑ Jean Cormerais. Hor Yezh (compte-rendu). In: Annales de Bretagne. Tome 64, numéro 4, 1957. p. 510. Lire en ligne
* ↑ «Hor Yezh | Kuzul ar Brezhoneg». [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ «Hervé Le Bihan (1956-)». [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ «Associations | Kuzul ar Brezhoneg». [Consulta: 17 desembre 2023].
# Huaman

Huaman és un personatge de ficció situat d'haver viscut en el període dels Tres Regnes de la història xinesa. Ella no és esmentada als Registres dels Tres Regnes de Chen Shou, com tampoc a la novel·la històrica del Romanç dels Tres Regnes de Luo Guanzhong o cap altre treball textual sobre l'era dels Tres Regnes. Va ser introduïda per primera vegada en una obra de teatre en el marc de la Campanya del Sud de Zhuge Liang en contra dels Nanman.
Es conta que Huaman era la filla del cacic nanman Meng Huo i la seva esposa la Dama Zhurong. Quan Zhuge Liang va dirigir les seves forces de Shu Han per atacar als Nanman, Huaman es va unir a la resistència contra els invasors. En la batalla ella va ser capturada pel general militar de Shu Han Guan Suo (també de ficció), i va començar un romanç amb ell. Els dos es van veure obligats a separar-se pel fet que estaven en bàndols oposats, però el seu amor no es va veure afectat per açò. Després que els Nanman es van rendir a Shu Han, Zhuge Liang va concertar un casament per a Guan Suo i Huaman.

## Vegeu també

* Llista de persones relacionades amb els Tres Regnes

## Enllaços externs

* Perfil de Huaman en el Romance of the Three Kingdoms XI (japonès)
# Hernando Beach

Hernando Beach és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 2.185 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hernando Beach tenia 2.185 habitants, 975 habitatges, i 727 famílies. La densitat de població era de 215,8 habitants/km².
Dels 975 habitatges en un 16,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,9% hi vivien parelles casades, en un 5,5% dones solteres, i en un 25,4% no eren unitats familiars. En el 19,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,24 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,52.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 13,6% tenia menys de 18 anys, un 4,7% entre 18 i 24, un 16,7% entre 25 i 44, un 38,8% de 45 a 60 i un 26,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 53 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 47.014 $ i la renda mediana per família de 49.605 $. Els homes tenien una renda mediana de 47.093 $ mentre que les dones 21.630 $. La renda per capita de la població era de 25.856 $. Entorn del 4,2% de les famílies i el 6,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hernando Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hernando Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Hernando (Mississipi)

Hernando és una població dels Estats Units a l'estat de Mississipi. Segons el cens del 2000 tenia 6.812 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hernando tenia 6.812 habitants, 2.482 habitatges, i 1.809 famílies. La densitat de població era de 232,8 habitants per km².
Dels 2.482 habitatges en un 35,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,2% hi vivien parelles casades, en un 13,4% dones solteres, i en un 27,1% no eren unitats familiars. En el 22,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,6 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,05.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,9% tenia menys de 18 anys, un 9,4% entre 18 i 24, un 30,9% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 11,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 43.217 $ i la renda mediana per família de 51.155 $. Els homes tenien una renda mediana de 39.706 $ mentre que les dones 25.685 $. La renda per capita de la població era de 20.731 $. Entorn del 6,5% de les famílies i el 9,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hernando». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hernando». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Horovce (Košice)

* No s'ha de confondre amb Horovce (Trenčín).
Horovce és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Košice, a l'est del país. El 2017 tenia 832 habitants.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1347.
# Lares (Puerto Rico)

Lares és un municipi de Puerto Rico situat al centre-oest de l'illa, també conegut amb els noms de Ciudad del Grito i Los Patriotas. Limita al nord amb el municipi de Camuy; al sud amb Yauco i Maricao; a l'oest amb San Sebastián i Las Marías i a l'est amb Hatillo, Adjuntas i Utuado.
Està dividit en 10 barris: Bartolo, Buenos Aires, Callejones, Espino, Lares, La Torre, Mirasol, Pezuela, Piletas i Río Prieto.

## Referències

* ↑ «Lares» (en castellà). Enciclopedia de Puerto Rico. Fundación Puertoriqueña de las Humanidades, 2005-2015 [Consulta: 16 juny 2015].
* ↑ «American FactFinder» (en anglès). Oficina del cens dels EUA. [Consulta: 16 juny 2015].

## Enllaços externs

* Directori de Municipis, Lares Arxivat 2020-10-19 a Wayback Machine. a la web oficial de l'Estat Lliure associat de Puerto Rico (castellà)
# La Ròcha de Draonier

La Ròcha de Draonier (italià: Roccabruna, piemontès: La Ròcia ëd Droné) és un comú italià, a la regió del Piemont. L'any 2007 tenia 1.524 habitants. Està situat a la Val Maira, dins de les Valls Occitanes. Limita amb els municipis de Cartinhan, Draonier, lou Mèl, Sant Damian, Valmala i Villar San Costanzo.

## Fraccions

* lhi Balançons
* lhi Beliards
* lhi Bernards
* lo Boch
* Bojalat
* lo Caire
* lo Chastèl
* la Glèisa
* lhi Chesans
* lo Conh
* la Comba
* la Combeta
* lo Copet
* la Cort
* lhi Daus
* l'Erède
* lhi Fèrres
* la Fonfonalha
* la Fucina
* lhi Ragotiers
* lhi Jorcets
* la Gora
* la Grangeta
* la Granja
* la Gardiòla
* Isaia
* l'Iscla
* l'Aval
* lhi Margaria
* lhi Maçons
* lo Molin
* lhi Morèls
* lhi Negòcis
* Al Nor
* lo Norat
* lo Pasquier
* lhi Pedoches
* Prat Ros
* Reïnaud
* Sala Sotana
* Sala Sobirana
* Sant Joan
* Sant Ponç
* Santa Anna
* lo Saret Sobiran
* lo Ciri
* lhi Bonets
* Tech del Prat
* la Tiauda
* la Toscha
* lo Trobilh
* lhi Ugòts
* lhi Veruts
* lhi Vials
* lo Vòli

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Livio Acchiardi | Llista cívica |
# Hunteria ghanensis

Hunteria ghanensis és una espècie arbre de petita a mitjana alçada, que pertany a la família de les Apocynaceae. És endèmica de Ghana on creix cap a l'interior dels boscos secs del mosaic de selva i sabana de Guinea. Està amenaçada per la pèrdua d'hàbitat.

## Fonts

* Hawthorne, W. 1998. Hunteria ghanensis.
* 2006 IUCN Red List of Threatened Species. Descarregat el 29 de novembre de 2013.