OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Resolució 817 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 817 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada el 7 d'abril de 1993 després d'examinar l'aplicació de República de Macedònia per a ser membre de les Nacions Unides, el Consell va recomanar a l'Assemblea general que República de Macedònia fos admesa designada provisionalment a tots els efectes dins de les Nacions Unides com "l'ex República Iugoslava de Macedònia" fins que no es resolgui la diferència que ha sorgit respecte al nom de l'Estat.
No obstant això, el Consell també va prendre nota de les diferències que havien sorgit respecte al nom de l'Estat i va donar la benvinguda als copresidents del Comitè Directiu de la Comissió d'Arbitratge de la Conferència de Pau sobre l'antiga Iugoslàvia pels seus esforços per resoldre el conflicte. Per aquesta raó, el Consell va decidir que l'estat ha de ser admès sota el nom provisional d'"ex República Iugoslava de Macedònia" fins que es resolgui la disputa.

## Referències

* ↑ Ziemele, Ineta. Baltic yearbook of international law, Volume 1. Martinus Nijhoff Publishers, 2002, p. 178. ISBN 978-90-411-1736-6.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 801 a la 900 (1993 - 1994)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# BSK

BSK té els següents significats:
* BSK Beograd (de l'acrònim en serbi Beogradski Sportski Klub), club de futbol de la ciutat de Belgrad (Sèrbia)
* FK BSK Borča (de l'acrònim en serbi Borčanski Sportski Klub), club de futbol de la ciutat de Belgrad (Sèrbia)
* Bostanlıspor (del seu nom en turc Bostanlıspor Spor Kulübü), club esportiu de la ciutat d'Esmirna (Turquia)
* La BSK (de l'acrònim en anglès British Society for the Knowledge), xarxa social en castellà dedicada als jocs de taula
* BSk també és el codi a la classificació climàtica de Köppen del Clima semiàrid fred
* bsk també és el codi ISO 639-3 del buruixaski, llengua aïllada parlada al Pakistan
# Kanixka III

Kanixka III fou un emperador kuixana (Imperi Kuixan) que va regnar per un període curt a una data incerta, potser vers el 268. Es creu que va succeir a Vasishka i que fou succeït per Vasudeva II. en una inscripció datada l'any 41 (probablement en el segon segle de l'era de Kanixka I descoberta a la riba del riu Ara al Panjab, es qualifica a si mateix de Kaisara ("Caesar"), suggerint alguna relació amb l'Imperi Romà, i es declara com el fill de Vaixixka.

## Notes

* ↑ Mario Busssagli, "L'Art du Gandhara", pàg. 229
| Precedit per: Vasixka | sobirà kuixana | Succeït per: Vasudeva II |
# Komiža

Komiža és una població costanera croata situada a la costa occidental de l'illa de Vis, a la part central del mar Adriàtic. L'any 2011, el nucli de Komiža tenia 1.397 habitants mentre que tot el municipi comptava amb 1.526 residents.
Komiža es troba al peu del turó Hum (587 m). La ciutat té un clima mediterrani. L'economia es basa en l’agricultura, l'elaboració del vi, la pesca i la processament del peix, la mar i, en els darrers temps, el turisme. Els pescadors són coneguts pels seus vaixells Falkuša.
Komiža té dues carreteres que la connecten amb la ciutat de Vis, l'única ciutat que està connectada amb Split per línia de ferri. Són la carretera estatal D117 i una carretera regional.

## Referències

* ↑ «Komiza» (en espanyol europeu). [Consulta: 14 desembre 2020].
# Julien Kialunda

Julien Kialunda (Matadi, 24 d'abril de 1940 - Anvers, 14 de juliol de 1987) és un exfutbolista de la República Democràtica del Congo de la dècada de 1960.
Fou internacional amb la selecció de futbol de la República Democràtica del Congo.
Pel que fa a clubs, destacà a Union Saint-Gilloise i RSC Anderlecht.

## Referències

* 1 2 «Julien Kialunda». www.voetbal.com. [Consulta: 3 maig 2018].
* ↑ Benoît Delhauteur. «VdB, Tchité et les frères Mpenza parrains de la fondation Kialunda». www.dhnet.be, 30-11-2006. [Consulta: 3 maig 2018].
* ↑ «African Nations Cup 1972 - Final Tournament Details». www.rsssf.com. [Consulta: 3 maig 2018].
* ↑ C. Onwumechili; G. Akindes Identity and Nation in African Football: Fans, Community and Clubs. Palgrave Macmillan UK, 8 abril 2014, p. 289–. ISBN 978-1-137-35581-2.
* ↑ Julien Kialunda a National-Football-Teams.com (anglès)
# Keeseville

Keeseville és una vila a cavall entre el Comtat de Clinton i Essex a l'Estat de Nova York dels Estats Units d'Amèrica.

## Demografia

Segons el cens dels Estats Units del 2000 Keeseville tenia 1.850 habitants, 706 habitatges, i 477 famílies. La densitat de població era de 610,5 habitants/km².
Dels 706 habitatges en un 34,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,7% hi vivien parelles casades, en un 13,6% dones solteres, i en un 32,4% no eren unitats familiars. En el 24,9% dels habitatges hi vivien persones soles l'11% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,57 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,1% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 29,2% entre 25 i 44, un 22,4% de 45 a 60 i un 12,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.813 $ i la renda mediana per família de 36.181 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.229 $ mentre que les dones 21.500 $. La renda per capita de la població era de 13.939 $. Entorn del 10,9% de les famílies i el 15,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Keeseville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Keeseville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Kefar Darom

Kefar Darom (hebreu: כְּפַר דָּרוֹם‎, ‘Vila del Sud’) fou un quibuts israelià a la franja de Gaza. Va agafar el nom de la històrica Daroma esmentada al Talmud. Les terres foren comprades el 1930 per Tuvia Miller que el 1946 les va vendre al Fons Nacional Jueu i es va formar el quibuts el 5/6 d'octubre de 1946 sota direcció del moviment dels quibuts de ha-Poel ha-Mizrahí com a part del projecte dels 11 punts del Nègueb. El 1948 la comunitat fou abandonada després de tres mesos de setge pels egipcis. Després de l'ocupació jueva del 1967 de la franja de Gaza, es va establir al lloc una posició militar (1970) i el 1989 va esdevenir comunitat civil. Quan es va decidir evacuar la franja de Gaza hi vivien 330 colons jueus. La comunitat fou forçada a sortir el 18 d'agost de 2005 i els colons van presentar aferrissada resistència amb suport d'altres colons extremistes. 250 colons foren arrestats i portats a la presó de Dekel, sent alliberats al cap de pocs dies. Els palestins van destruir la sinagoga en els dies següents.

## Referències

* ↑ Pagament del preu de la pau Ministeri d'Afers Exteriors de Israel
* ↑ Kfar Darom Arxivat 2007-10-12 a Wayback Machine. Jewish Agency for Israel
# Montse Ayats i Coromina

Montse Ayats i Coromina (Ciuret, 1968) és una filòloga, editora i mestra catalana. És coordinadora del Pla nacional del llibre i la lectura des del maig de 2022. Abans, havia sigut directora de l'editorial vigatana Eumo, en la qual ha treballat del 1991 al 2022. Va ser la presidenta de la Setmana del Llibre en Català (2013-2015) i de l'Associació d'Editors en Llengua Catalana (2016-2020). És coautora del Primer diccionari i de la Història de l'edició a Catalunya, entre altres llibres.
L'any 2022 fou nomenada per la Institució de les Lletres Catalanes com a responsable per a la coordinació i l'impuls del Pla nacional del llibre i la lectura de Catalunya.

## Referències

* ↑ «“Avui dia, la comunicació ho és tot”». El Punt Avui, 12-07-2018.
* ↑ «Montse Ayats, responsable de la coordinació i l'impuls del Pla nacional del llibre i la lectura». [Consulta: 3 maig 2022].
* ↑ «Montse Ayats: "El llibre en català no vol viure de la subvenció"». El Nacional, 14-09-2018. [Consulta: 22 abril 2019].
* ↑ «Montse Ayats, nova presidenta de l'Associació d'Editors en Llengua Catalana». Vilaweb, 13-01-2016. [Consulta: 22 abril 2019].
* ↑ «Montse Ayats, responsable de la coordinació i l'impuls del Pla nacional del llibre i la lectura». [Consulta: 12 juliol 2023].
# Joseph August Röckel

Joseph August Röckel (Neunburg vorm Wald, 28 d'agost de 1783 - Köthen, 19 de setembre de 1870) fou un tenor d'òpera alemanya i productor d'òpera. Va actuar de Floristan al 1806 ressorgiment de Beethoven i la seva òpera Fidelio a Viena, i més tard va produir l'òpera per primera vegada a Londres.
Originalment estava destinat a l'església, però el 1803 va entrar al servei diplomàtic de l'elector de Baviera com a secretari privat del "Chargé d'Affaires" bavarès a Salzburg. Al recordar la legació de Salzburg el 1804, va acceptar un compromís per cantar al "Theater an der Wien" de Viena, on, el 29 de març de 1806, va aparèixer com a Florestan en el restaurament del Fidelio de Beethoven.
El 1823 Röckel va ser nomenat professor de cant a l'Opera Imperial; el 1828 va emprendre la direcció de l'Opera d'Aquisgrà, i l'any següent va fer l'atrevida experimentació de produir òperes alemanyes a París amb una companyia alemanya completa. Animat per l'èxit d'aquesta aventura, va romandre a París fins al 1832, quan va portar la seva companyia a Londres, i va produir Fidelio, Der Freischütz, i altres òperes de l'escola alemanya, al "King's Theatre"; els artistes principals foren Wilhelmine Schröder-Devrient i Anton Haizinger, amb Johann Nepomuk Hummel (cunyat de Röckel) com a director d'orquestra.
El 1835 es va retirar de la vida operística, i el 1853 va tornar finalment a Alemanya, on va morir, a Köthen, el setembre de 1870.
Junt a la cantant d'òpera Elisabeth Röckel la qual era la seva germana, foren els primers membre del la nissaga de músics Röckel; Va tenir tres fills que també foren músics; el compositor i director d'orquestra August (1814-1876); El pianista Edouard, (1816-1899) i Joseph Leopold Röckel (1838-1923), compositor i pedagog musical.

## Referències

* Squire, William Barclay (1900). "Roeckel, Joseph. In Grove, George (ed.). A Dictionary of Music and Musicians. London: Macmillan and Company.
* Aquest article incorpora text d'una publicació que ara es troba en el domini públic: Squire, William Barclay (1900). "Roeckel, Joseph". A Grove, George (ed.). Un Diccionari de música i músics. Londres: Macmillan and Company.
# Multituberculats

Els multituberculats (Multituberculata) són l'única gran branca de mamífers extinta i sense descendents vivents. Existiren durant més de 100 milions d'anys i se'ls sol considerar els mamífers més reeixits de la història natural. Semblants als rosegadors, aparegueren al Juràssic mitjà, fa 160 milions d'anys, sobrevisqueren l'extinció del Cretaci-Paleogen i s'extingiren a principis de l'Oligocè, fa uns 35 milions d'anys. L'estructura pelviana dels multituberculats suggereix que donaven a llum cries petites i desvalgudes, com els marsupials actuals. El seu nom ve de les seves dents molars, que tenien molts tubercles posats en fila. Tenien un sol parell d'incisius i cap ullal, com els rosegadors actuals. Els multituberculats també foren els primers mamífers que visqueren als arbres. A finals del Cretaci, més de la meitat de les espècies de mamífer de l'hemisferi nord eren multituberculats.
Es coneixen uns vuitanta gèneres de multituberculat, incloent-hi Lambdopsalis, Ptilodus, Haramiya, Cernaysia, Acheronodon i Meniscoessus. El més primitiu que s'ha trobat fins ara és Rugosodon, que visqué fa 160 milions d'anys.

## Taxonomia

Al seu estudi fet l'any 2001, Kielan-Jaworowska i Hurum descobriren que la gran majoria de multituberculats es poden classificar en dos subordres: Plagiaulacida i Cimolodonta. L'única excepció és el gènere Arginbaatar, que té característiques dels dos subordres.
Plagiaulacida és un grup parafilètic; és un subordre informal que no compleix amb el requisit cladístic d'estar compost d'un avantpassat i tots els seus descendents. Els seus membres són els multituberculats més basals. Cronològicament, existiren entre el Juràssic mitjà fins al Cretaci inferior. Aquest grup està subdividit en tres grups informals; els al·lodòntids, com ara Ctenacodon, els paulchoffàcids i els plagiaulàcids, que inclouen gèneres com Bolodon.
Cimolodonta és aparentment un subordre natural (monofilètic). Inclou els multituberculats més desenvolupats i visqueren entre el Cretaci inferior i l'Eocè. Hi ha les superfamílies Djadochtatherioidea, Taeniolabidoidea, Ptilodontoidea i el grup Paracimexomys.
A més, hi ha les famílies Cimolomyidae, Boffiidae, Eucosmodontidae, Kogaionidae, Microcosmodontidae i els dos gèneres Uzbekbaatar i Viridomys. S'espera que nous descobriments puguin contribuir a la classificació d'aquests tipus de multituberculat.

## Distribució geogràfica

Tret d'uns quants fòssils mal preservats a Sud-àfrica, els multituberculats només es troben a l'hemisferi nord. Un grup meridional, Gondwanatheria, fou relacionada amb aquest ordre, tot i que aquesta teoria no compta amb gaire suport.

## Referències

* ↑ Jiang, K. «Earliest complete fossil from rodent-like ancient mammal discovered» (en anglès). Universitat de Chicago, 15-08-2013. [Consulta: 6 maig 2016].

## Vegeu també

* Xanclomys
# Murcia

* No s'ha de confondre amb murcià.
«Múrcia o Murcia» té aquests significats:
* Múrcia (mitologia), deessa de la mitologia romana
* Toponímia:
** Múrcia, ciutat capital de la Regió de Múrcia i de la comarca de l'Horta de Múrcia
** Aeroport de Múrcia-San Javier, base militar i aeroport civil, a Santiago de la Ribera (Regió de Múrcia)
** Catedral de Múrcia, temple principal i seu de la Diòcesi de Cartagena
** Estació de Múrcia, estació de ferrocarril de Múrcia, al barri murcià del Carmen
** Regió de Múrcia, comunitat autònoma d'Espanya
** Regne de Múrcia, entitat política i territorial formada arran de la Cora de Todmir, en el territori sud-est de la província romana de la Cartaginense
** Rodalia de Múrcia-Alacant, xarxa ferroviària de la rodalia de la província d'Almeria i les comarques del Baix Segura, Baix Vinalopó i l'Alacantí, al País Valencià
** Emirat o Taifa de Múrcia, estat andalusí format a la vora del riu Segura arran la descomposició del califat de Còrdova, en 1013
** Tramvia de Múrcia
* Organitzacions:
** Club Baloncesto Murcia, equip de bàsquet de la ciutat de Múrcia
** Club de Fútbol Ciudad de Murcia, club de futbol espanyol fundat en 1999 i traslladat a Granada, en 2007
** ElPozo Murcia Turística, equip murcià de futbol sala fundat el 1989
** Real Murcia Club de Fútbol, club de futbol fundat l'any 1908 a Múrcia
** Universitat de Múrcia
* Esdeveniments:
** Campionat de Múrcia de futbol
** Conquesta del Regne de Múrcia, diversos esdeveniments
** Volta a Múrcia, competició ciclista per etapes que es disputa a la Regió de Múrcia a primers de març
* Biografies:
** Fernando Murcia Legaz (Rouen, Sena Marítim, França, 1917 - Barcelona, 2005), ciclista espanyol
** Francisco Vicente Murcia Barceló (Segòvia, 1949), polític valencià d'origen castellà
** Manuel Murcia i Ros (Oriola, País Valencià, 1942 – Barcelona, 1982), sindicalista
** Miquel Àngel Múrcia i Cambra (Ontinyent, Vall d'Albaida, 1982), músic
# Murcurols

Murcurols és un edifici del municipi de Gisclareny (Berguedà) declarada bé cultural d'interès nacional.

## Descripció

Es tracta d'una masia d'estructura clàssica amb planta rectangular coberta a dues aigües amb teula àrab i el carener paral·lel a la façana, orientada a ponent. La masia té uns fonaments medievals però la construcció principal que veiem avui pertany al segle xvii. Es conserva en mal estat, amb la coberta i la façana de migdia molt deteriorades. De la construcció primitiva, només en tenim unes poques restes, molt probablement pertanyents a l'església de Santa Maria.

## Història

Tenim notícies del lloc ja des del segle xiii (1255) referents al castell de Murcarols i de l'església de Santa Maria; d'ambdues construccions no es conserva pràcticament res però cal identificar-ho amb l'emplaçament de l'actual masia. La documentació sobre els senyors Murcarols o Murcurols s'allarga fins a finals del s. XIV, època en què els seus dominis passaren als Sallent, ciutadans de Manresa.

## Referències

* 1 2 «Murcurols». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 novembre 2015].

### Bibliografia

* Serra Vilaró, Joan; Les Baronies de Pinós i Mataplana. Investigació als seus arxius., 1930-1950
# Resolució 815 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 815 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 30 de març de 1993. Després de reafirmar la Resolució 743 (1992) i totes les resolucions posteriors pertinents relatives a la Força de Protecció de les Nacions Unides (UNPROFOR) incloses les resolucions 802 (1993) i 807 (1993), el Consell, d'acord amb el Capítol VII de la Carta de les Nacions Unides, va prorrogar el mandat de la UNPROFOR durant el nou període provisional fins al 30 de juny de 1993.
Els membres del Consell van prendre nota que reconsiderarien el mandat de la UNPROFOR un mes després de l'adopció de la resolució actual a la llum dels nous esdeveniments. Per tant, va reafirmar el seu suport als copresidents del Comitè Directiu de la Conferència Internacional sobre l'antiga Iugoslàvia en els seus esforços per ajudar a definir el futur estatut d'aquests territoris compresos en les zones protegides de les Nacions Unides que són part integrant de Croàcia, exigint el ple respecte de les convencions de Ginebra i el dret internacional humanitari en aquestes àrees i llibertat de moviment per a la UNPROFOR.

## Referències

* ↑ Ceulemans, Carl. Reluctant justice: a just-war analysis of the international use of force in the former Yugoslavia (1991–1995). ASP / VUBPRESS Brussels,, 2005, p. 33. ISBN 978-90-5487-399-0.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 801 a la 900 (1993 - 1994)
* Dissolució de Iugoslàvia

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Ressonància (desambiguació)

«Ressonància» té aquests significats:
* Ressonància, fenomen en què un sistema vibrant o una força externa condueix un altre sistema a oscil·lar amb una amplitud més gran a freqüències específiques
* Ressonància mecànica, augment en l'amplitud del moviment d'un sistema mecànic degut a l'aplicació de forces petites en fase amb el moviment
* Ressonància elèctrica, fenomen que es produeix al coincidir les freqüències d'un circuit elèctric amb la d'una excitació externa
* Ressonància magnètica, utilitzada per a diagnòstics en medicina
* Ressonància Schumann, conjunt de pics en la banda de freqüència extra baixa (ELF) de l'espectre radioelèctric de la Terra
* Ressonància orbital es produeix quan els períodes de translació o de rotació de dos o més cossos guarden entre ells una relació expressada fraccions de nombres enters
* Ressonància paramagnètica electrònica o ressonància d'espín electrònic, tècnica espectroscòpica sensible als electrons desaparellats
* Ressonància (química), propietat que tenen unes certes substàncies de no poder ésser representades per una única fórmula d'estructura de tipus convencional
* Ressonància acústica, reforçament de certes freqüències sonores com a resultat de la coincidència d'ones similars a freqüència, és un cas particular de ressonància mecànica
* Freqüència de ressonància
# Rhacophorus dennysi

Rhacophorus dennysi és una espècie de granota que es troba a la Xina, Laos, Myanmar i el Vietnam. Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* van Dijk, P.P., Truong, N.Q., Stuart, B., Lau, M.W.N., Baorong, G., Huiqing, G. & Datong, Y. 2004. Rhacophorus dennysi. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 9 de gener de 2008.
# Rhacophorus bimaculatus

Rhacophorus bimaculatus és una espècie de granota que es troba a les Filipines.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Diesmos, A., Alcala, A., Brown, R., Afuang, L. & Gee, G. 2004. Rhacophorus bimaculatus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 9 de gener de 2008.
# Teuleria la Guinardera

La Teuleria la Guinardera és una obra de Sant Martí de Tous (Anoia) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

La rajoleria disposava de dues olles de forns o fogaines que es conserven amb les seves corresponents voltes. La paret frontal de pedra està ben conservada, però la resta de parets estan parcialment o total derruïdes. Una de les parets de la cambra de cocció encara conserva part de la paret de maons que cobria la pedra. La solera es troba totalment coberta per la capa de sediments.

## Referències

* ↑ «Teuleria la Guinardera». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 20 maig 2020].
# Thierry Graça

Thierry Ramos da Graça (27 de gener de 1995) és un futbolista professional de Cap Verd que juga com a porter al club portuguès Estoril de Praga.

## Carrera de club

Va començar la seva carrera a Cap Verd. El 2013 el club portuguès Oeiras el va fitxar per jugar a la lliga sub 19 abans de ser fitxat per l'equip juvenil del Benfica a mitja temporada.
Poc després de guanyar un guardó com a millor porter juvenil de la UEFA, el 6 de maig de 2014, tant ell com Rafael Ramos i Estrela van signar un contracte professional amb S.L. Benfica fins al juny del 2020, jugant al segon equip la temporada següent. L'1 d'octubre de 2014, va fer el seu debut professional al Benfica B en un 1–1 contra el Santa Clara. El 3 de juny de 2016, va signar per l'Estoril de Praga.

## Referències

* ↑ Edisport. «Thierry Graça: «Fiz tudo para chegar a um grande» - Benfica - Jornal Record :.:». xl.pt.
* ↑ «'Proud' Benfica hold heads high after final defeat». UEFA, 14-04-2014. [Consulta: 9 setembre 2014].
* ↑ «Três Juniores rubricaram contrato profissional com o Clube». Sport Lisboa e Benfica - Site Oficial. Arxivat de l'original el 2014-10-06. [Consulta: 18 juliol 2016].
* ↑ «Benfica B - Santa Clara (Jornada 9 Segunda Liga 2014-2015) - Liga Portugal». ligaportugal.pt.
* ↑ http://www.estorilpraia.pt/pt/noticias/thierry-graca-luis-ribeiro-e-jose-moreira-sao-reforcos/ Arxivat 2016-06-12 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Thierry Graça, fitxa a ForaDeJogo a ForaDeJogo
* Thierry Graça, Fitxa a Soccerway a Soccerway