OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rhacophorus viridis

Rhacophorus viridis és una espècie de granota de la família dels racofòrids. Es troba a divserses illes del sud del Japó. La subespècie Rhacophorus viridis viridis viu a les illes d'Okinawajima, Iheyajima, Kumejima i la subespècie Rhacophorus viridis amamiensis a les illes d'Amamioshima, Tokunoshima, Kakeromajima, Ukejima i Yorojima.
Habita en boscos prop d'arrossars i aiguamolls, on es reprodueixen i es desenvolupen les larves. És una espècie comuna, les seves poblacions es mantenen estables i no té cap amenaça destacable.

## Referències

* 1 2 «Rhacophorus viridis» (en anglès). IUCN Red List. FYoshio Kaneko, Masafumi Matsui. 2004. [Consulta: 8 setembre 2014].
# Rhadinesthes decimus

Rhadinesthes decimus és una espècie de peix de la família dels estòmids i de l'ordre dels estomiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 41 cm de longitud total.

## Alimentació

Menja peixos i crustacis.

## Hàbitat

És un peix marí i d'aigües profundes que viu entre 0-4.900 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba des de la Mar Cantàbrica fins a Mauritània; Namíbia; Islàndia; l'Índic tropical; el Pacífic sud i el Pacífic nord central.

## Referències

* ↑ «Rhadinesthes decimus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Gibbs, R.H. Jr., 1990. Astronesthidae. p. 300-307. A: J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI, París i UNESCO, París. Vol. 1.
* ↑ Gibbs, R.H. Jr., 1984. Astronesthidae. p. 325-335. A: P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París. Vol. 1.
* ↑ Brito, A., 1991. Catálogo de los peces de las Islas Canarias. Francisco Lemus, La Laguna, Illes Canàries, Espanya. 230 p.
* ↑ Jonsson, G., 1992. Islenskir fiskar. Fiolvi, Reykjavik, Islàndia. 568 pp.
* ↑ Paulin, C., A. Stewart, C. Roberts i P. McMillan, 1989. New Zealand fish: a complete guide. National Museum of New Zealand Miscellaneous Series Núm. 19. xiv+279 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Riu Blackwater (Kerry)

El riu Blackwater és un riu del comtat de Kerry, al sud-oest d'Irlanda. No ha de confondre's amb el Munster Blackwater, molt més llarg. La major part de la seva conca està protegida com reserva natural i Zona d'especial conservació d'interès comunitari. Aquesta àmplia Zona d'especial conservació es troba als vessants del sud-oest del Macgillycuddy Reeks i queda per damunt de la cala del riu Kenmare. La geologia de la zona és antiga argila vermella. Altres dos rius principals, el Kealduff i el Derreendarragh. Els rius sorgeixen a altituds de fins a 600 m i descendeixen de manera torrencial fins al mar en un recorregut de 10 km.
Té un alt valor de conservació per unes certes espècies animals. Així, són importants la llúdries, salmons i ratpenats de ferradura petit. Aquesta és una de les regions on es troba la rara llimac de Kerry (Geomalacus maculosus).

## Vegeu també

* Rius d'Irlanda

## Referències

* Llistat a la xarxa Natura 2000: BLACKWATER RIVER (KERRY) Arxivat 2007-12-18 a Wayback Machine.
* Pesca al Blackwater
# Resolució 74 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 74 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada el 16 de setembre de 1949 després de rebre i examinar una carta del president de la Comissió d'Energia Atòmica de les Nacions Unides transmetent dues resolucions, el Consell va encarregar al secretari general que comuniqui aquesta carta i les resolucions que s'acompanyen, juntament amb els registres de la discussió d'aquest tema en l'AEC a l'Assemblea General i als estats membres de l'ONU.
La resolució aprovada per nou vots a favor i les abstencions de l'RSS d'Ucraïna i la Unió Soviètica.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1 a la 100 (1946 - 1952)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Retno (cràter)

Retno és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 7,2 km de diàmetre. Porta el nom d'un antropònim indonesi, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1997.

## Referències

* ↑ «Retno». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Roger Grau

Roger Grau (Elna, 3 de desembre del 1915 - 23 de novembre del 1988) va ser un historiador nord-català, germà de Gilbert Grau.

## Biografia

S'especialitzà en arqueologia i en numismàtica. Participà en les excavacions d'Elna, descobrí la Clusa i creà el museu d'Elna, del qual fou conservador fins al 1972. Publicà diversos treballs als Études Roussillonnaises, al CERCA i en altres revistes. Participà en el moviment catalanista Nostra Terra. A la primeria del 1958, sota la impulsió del dramaturg Esteve Albert, i amb l'ajuda d'artistes i intel·lectuals com Jaume Llado, Pere Ponsich i Jordi Barre, es constituí a Elna un grup de teatre popular en català amb el propòsit de donar accés a la cultura catalana a la joventut nord-catalana. Foren representades algunes obres d'Esteve Albert però sobretot el seu Pessebre Vivent del Rosselló. Roger Grau es cuidà un cert temps del Grup, que s'anomenaria més tard Grup Pyrene. Fou secretari del Grup Rossellonès d'Estudis Catalans del 1967 al 1968 i col·laborà en la Universitat Catalana d'Estiu de Prada.

## Obres

* Elne-Illiberis: archéologie, histoire. Guide des monuments (1967-1970).

## Enllaços externs

* «Roger Grau». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Román Torroja Quinzà

Román Torroja Quinzà (Reus, Catalunya 22 de febrer del 1852 - L'Havana, Cuba 17 de març del 1896) va ser un militar català.
Fill de l'advocat i polític Bernat Torroja, i germà del diplomàtic Joaquim Torroja, entrà al cos d'infanteria a inicis del 1875, com a alferes de les Milícies Nacionals, graduació que li va ser reconeguda quan aquestes es van dissoldre el 1876. Va participar en accions militars a Navarra contra les guerrilles carlines. Va marxar a Cuba el mateix 1876, d'on tornà el 1878 amb la graduació de tinent. Va tenir diversos destins a la península, i el 1886 embarcà cap a Àfrica destinat a Melilla. El 1888 va contraure matrimoni i va ser destinat a Tarragona, on va fer d'instructor militar i el 1893 participà en la reorganització del Sometent. Enviat una altra vegada a Cuba el 1895, va prendre part en nombroses accions de guerra, amb el grau de capità. A Río Piedras, (Puerto Rico), va defensar un fortí contra forces insurrectes molt superiors en nombre, i per aquests fets va ser guardonat amb la Medalla de Maria Cristina de primera classe. Situat prop de l'Havana, en un lloc anomenat "el Galope", el 16 de març de 1896, va ser ferit per arma de foc i morí l'endemà.

## Referències

* ↑ Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1992, p. 645.
# SA Tennis Open 2010

El Torneig de Johannesburg 2010, també anomenat SA Tennis Open 2010, és un esdeveniment tennístic pertanyent a la sèries 250. Se celebra en el Montecasino de Johannesburg, Sud-àfrica, entre el 30 de gener i el 7 de febrer del 2010.

## Quadre individual masculí

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | G. Monfils | 6 | 7 |
| | J. Ouanna | 4 | 5 | 1 | G. Monfils | 6 | 6 |
| WC | R. Klaasen | 4 | 5 | 7 | Y-h. Lu | 1 | 4 |
| 7 | Y-h. Lu | 6 | 7 | | | | | 1 | G. Monfils | 6 | 1 | 6¹ |
| 3 | F. López | 6 | 7 | | | | | 3 | F. López | 3 | 6 | 7 |
| | B. Kavčič | 2 | 6$^4$ | 3 | F. López | 7 | 6 | | | | | |
| | B. Phau | 6¹⁰ | 6² | 5 | R. Ram | 6² | 3 | | | | | |
| 5 | R. Ram | 7 | 7 | | | | | | | | | | 3 | F. López | 7 | 6 |
| 8 | S. Robert | 7 | 6 | | | | | | | | | | 8 | S. Robert | 5 | 1 |
| WC | I. van der Merwe | 6$^7$ | 1 | 8 | S. Robert | 7 | 6 | | | | | |
| | L. Recouderc | 4 | 4 | | D. Brown | 6⁵ | 3 | | | | | |
| | D. Brown | 6 | 6 | | | | | 8 | S. Robert | 7 | 6 | |
| | S. Devvarman | 6 | 6 | | | | | 2 | D. Ferrer | 5 | 4 | |
| | T. Alves | 4 | 1 | | S. Devvarman | 1 | 3 | | | | | |
| Q | F. Prpic | 3 | 4 | 2 | D. Ferrer | 6 | 6 |
| 2 | D. Ferrer | 6 | 6 | | | | |

## Quadre doble masculí

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| | Steve Darcis Xavier Malisse | 3 | 6 | [10] |
| | Sanchai Ratiwatana Sonchat Ratiwatana | 6 | 4 | [8] | | Steve Darcis Xavier Malisse | 5 | 6 | [7] |
| WC | Raven Klaasen Izak van der Merwe | 4 | 6 | [8] | | Karol Beck Harel Levy | 7 | 4 | [10] |
| | Karol Beck Harel Levy | 6 | 2 | [10] | | | | | | Karol Beck Harel Levy | 6 | 3 | [5] |
| | Prakash Amritraj James Cerretani | 4 | 6⁶ | | | | | | | Rohan Bopanna Aisam-ul-Haq Qureshi | 2 | 6 | [10] |
| 3 | Eric Butorac Rajeev Ram | 6 | 7 | | 3 | Eric Butorac Rajeev Ram | 6⁵ | 4 | |
| | Rohan Bopanna Aisam-ul-Haq Qureshi | 3 | 6 | [9] | | Rohan Bopanna Aisam-ul-Haq Qureshi | 7 | 6 | |
| 2 | Johan Brunström Jean-Julien Rojer (DSQ) | 6 | 3 | [9] | | | | | |

## Enllaços externs

* Quadre individual masculí
* Quadre doble masculí
Johannesburg :
1976
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1992
1993
1994
1995
2009
2010
2011 :
ATP World Tour 2010
< 2009
2011 > :
ATP World Tour Finals, Londres :
# SATTS

* No veieu bé alguns caràcters?
El SATTS (Standard Arabic Technical Transliteration System - Sistema de transliteració tècnica de l'àrab estàndard) és un estàndard que utilitza l'exèrcit dels Estats Units per transcriure l'alfabet àrab amb lletres de l'alfabet llatí.

## Lletres primàries

| Forma aïllada | Forma inicial | Forma mitjana | Forma final | Nom | Trans. | Valor |
| ﺀ | أ, إ, ؤ, ئ | أ, إ, ؤ, ئ | أ, إ, ؤ, ئ | hamza | ʾ / ’ | [ʔ] |
| ﺍ | — | — | ﺎ | ʾalif | ā / â | [aː] |
| ﺏ | ﺑ | ﺒ | ﺐ | bāʾ | b | [b] |
| ﺕ | ﺗ | ﺘ | ﺖ | tāʾ | t | [t] |
| ﺙ | ﺛ | ﺜ | ﺚ | ṯāʾ | ṯ / th | [θ] |
| ﺝ | ﺟ | ﺠ | ﺞ | ǧīm | ǧ / y | [ʤ] |
| ﺡ | ﺣ | ﺤ | ﺢ | ḥāʾ | ḥ | [ħ] |
| ﺥ | ﺧ | ﺨ | ﺦ | ḫāʾ | ḫ / ẖ / j | [x] |
| ﺩ | — | — | ﺪ | dāl | d | [d] |
| ﺫ | — | — | ﺬ | ḏāl | ḏ / dh | [ð] |
| ﺭ | — | — | ﺮ | rāʾ | r | [r] |
| ﺯ | — | — | ﺰ | zāy | z | [z] |
| ﺱ | ﺳ | ﺴ | ﺲ | sīn | s | [s] |
| ﺵ | ﺷ | ﺸ | ﺶ | šīn | š / sh | [ʃ] |
| ﺹ | ﺻ | ﺼ | ﺺ | ṣād | ṣ | [sˁ] |
| ﺽ | ﺿ | ﻀ | ﺾ | ḍād | ḍ | [dˁ], [ðˤ] |
| ﻁ | ﻃ | ﻄ | ﻂ | ṭāʾ | ṭ | [tˁ] |
| ﻅ | ﻇ | ﻈ | ﻆ | ẓāʾ | ẓ | [zˁ], [ðˁ] |
| ﻉ | ﻋ | ﻌ | ﻊ | ʿayn | ʿ / ‘ | [ʔˤ] |
| ﻍ | ﻏ | ﻐ | ﻎ | ġayn | ġ / g / gh | [ɣ] |
| ﻑ | ﻓ | ﻔ | ﻒ | fāʾ | f | [f] |
| ﻕ | ﻗ | ﻘ | ﻖ | qāf | q | [q] |
| ﻙ | ﻛ | ﻜ | ﻚ | kāf | k | [k] |
| ﻝ | ﻟ | ﻠ | ﻞ | lām | l | [l] |
| ﻡ | ﻣ | ﻤ | ﻢ | mīm | m | [m] |
| ﻥ | ﻧ | ﻨ | ﻦ | nūn | n | [n] |
| ﻩ | ﻫ | ﻬ | ﻪ | hāʾ | h | [h] |
| ﻭ | — | — | ﻮ | wāw | w | [w] |
| ﻱ | ﻳ | ﻴ | ﻲ | yāʾ | y | [j] |

## Altres lletres

| Forma aïllada | Forma inicial | Forma mitjana | Forma final | Nom | Trans. | Valor |
| ﺓ | — | — | ﺔ | tāʾ marbūṭa | h y t / Ø / $^h$ / ẗ | [t], [h], Ø |
| ﻯ | — | — | ﻰ | ʾalif maqṣūra | à | [(a)ː] |
| ﻻ | — | — | ﻼ | lām ʾalif | lā | [l(a)ː] |
# Sabrata

Sabrata (àrab: صبراتة, Ṣabrāta; grec antic: Σαβράτα) és una població del districte d'Az Zawiyah, a l'actual Líbia. Del 2001 al 2007, fou capital del districte de Sabratha Wa Surman, ja abolit. El 2005, tenia 102.037 habitants. Està inscrita en la llista del Patrimoni de la Humanitat des del 1982.

## Història

Fou una ciutat originàriament fenícia (cartaginesa) a la costa nord d'Àfrica, entre els dos sirtes. El nom fenici (era una colònia de Tir) es va hel·lenitzar en Abrotonion, i llatinitzar en Abrotonum. Sota els romans, fou una colònia. Hi va néixer Flàvia Domitil·la, la primera dona de Vespasià i mare de Tit Flavi Sabí Vespasià i Domicià. Era la més occidental de les tres ciutats (tripolis) de Tripolitana. La població és esmentada en les fonts àrabs com a Sabra i només algunes vegades Sabratha o Sabrata. Modernament, ha recuperat el nom Sabratha (a vegades transcrit Sabratah o Siburata.
Fou fortificada per Justinià I. En queden importants ruïnes a l'oest de Trípoli, al lloc que els italians anomenaren Tripoli Vecchio, i els nadius Soara ash-Shurkia. Ha estat declarada Patrimoni de la Humanitat el 1982.
El 642-643, fou conquerida per Amr ibn al-As quan ja estava en decadència, i la va saquejar. La poblaven els amazics nafusa, que eren cristians. El 741, fou assetjada pels amazics zenetes sufrites i salvada per l'emir de Trípoli. A causa d'una revolta local, el governador de Kairuan, Abd al-Rahman ibn Habid, va transferir el comerç de la ciutat a Nubara. Prop de la ciutat, cap a l'oest, va tenir lloc el 896-897 la Batalla de Kasr Manu. Al segle x, era una estació de caravanes i cobrava un impost per passar i, al final del segle, estava fortificada. A l'inici del segle xi (1012-1013), va ser objecte d'algunes revoltes fomentades pels zanates o zenetes contra l'emir zírida. A final d'aquest segle, al-Bakrí diu que era una població pròspera i habitada pels zuwagha. Al segle xii, es va despoblar després de les devastacions dels àrabs Banu Hilal, i fou saquejada pels Banu Mirdas i els Banu Riyah. Al segle xiv, havia sorgit una població de nom Zuwagha a la vora de l'antiga vila, més propera a la mar.
A Sabra, es va fer l'acord francootomà del 1893, que va fixar les fronteres entre Tunísia i Líbia.

## Galeria

* Mausoleu
* Panorama del teatre mirant a la mar

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Archaeological Site of Sabratha» (en anglès). [Consulta: 22 febrer 2021].
# Rocca Priora

Rocca Priora és un comune (municipi) de la ciutat metropolitana de Roma, a la regió italiana del Laci, situat uns 25 km al sud-est de Roma. L'1 de gener de 2018 tenia 12.060 habitants.
Rocca Priora limita amb els municipis següents: Artena, Lariano, Monte Compatri, Palestrina, Rocca di Papa i San Cesareo.

## Història

Rocca Priora va ocupar l'àrea de l'antiga població llatina de Corbium; segons els historiadors antics els pobles itàlics van disputar diverses batalles a la zona.
Després de la destrucció de Túsculum el 1191, la població va augmentar. Al segle xiv, la família Savelli va tenir protagonisme a la zona, després que el Papa Sixt V els donés suport per mantenir Rocca Priora com una possessió feudal. Van mantenir el poble i el seu castell fins al segle xvii, a part de dos curts períodes: de 1436-1447 i a principis del segle xvi, quan va pertànyer a Cesare Borgia. Segons algunes fonts, la ciutat va ser destruïda per les tropes de Renzo da Ceri durant el conflicte entre el Papa Climent VII i els Colonna, i per les tropes imperials tropes arran del saqueig de Roma (1527).
Després d'un període sota el govern papal, va ser venut en part a la família Rospigliosi, que el va mantenir fins al 1870, quan es va convertir en una comuna com a part del recentment format Regne d'Itàlia.

## Ciutats agermanades

* Sohland an der Spree, Alemanya

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st January 2018» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 18 abril 2019].

## Enllaços externs

* Rocca Priora - Lloc web oficial (italià)
# Saint-Martial

«Saint-Martial» té aquests significats:
* Saint-Martial (Cantal), municipi francès a la regió d'Alvèrnia, al departament de Cantal.
* Saint-Martial-Le-Mont, comuna de França a la regió de Llemosí, al cantó de Saint-Sulpice-les-Champs.
* Saint-Martial-Le-Vieux, comuna de França a la regió de Llemosí, al cantó de La Courtine.
* La Chapelle-Saint-Martial, localitat i comuna de França a la regió de Llemosí, al districte de Guéret.
# Rohr

«Rohr» té aquests significats:
* Rohr (Baix Rin): municipi francès del departament del Baix Rin
* Rohr (Francònia): municipi alemany de l'estat de Baviera
* Rohr in Niederbayern: municipi alemany de l'estat de Baviera
* Rohr (Argòvia): antic municipi suís del cantó d'Argòvia
* Rohr (Solothurn): municipi suís del cantó de Solothurn
# Rohožník (Bratislava)

* No s'ha de confondre amb Rohožník (Prešov).
Rohožník és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Bratislava, a l'extrem occidental del país, prop de la frontera amb Àustria.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1397.
# Salvia absconditiflora

La Salvia absconditiflora és una planta amb flors del gènere Salvia dins la família de les lamiàcies, nativa de Turquia.

## Característiques

S'assembla molt a la Salvia multicaulis tret que els calzes són verd-groguencs i les flors, blanques; mentre que en la Salvia munticaulis els calzes són d'un vermell marronós i les flors són de color porpra. Com moltes espècies de Turquia, hauria de florir cap a la primavera/estiu i s'ha de mantenir seca per a l'hivern.

## Conreu

El cultiu d'aquesta espècie de sàlvia s'hauria de dur a terme en un sòl ben drenat a l'estiu, que és quan escampa les llavors, tot i que —com altres espècies de sàlvia— són difícils de germinar.

## Referències

* ↑ «Salvia absconditiflora» (en anglès). Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 15 maig 2022].

## Enllaços externs

* GBIF
# Salvia africana-lutea

Salvia africana-lutea és una espècie de planta de la família de les lamiàcies, originària de Sud-àfrica que es troba a les dunes costaneres i els turons de la costa de la província del Cap a Sud-àfrica.

## Descripció

És un arbust de fulla perenne que posseeix nombroses tiges llenyoses que arriben a una grandària de més d'1 m d'alçada i amplada, amb escasses fulles verd-grisenques. Les flors comencen amb un color groc brillant, convertint-se en un color rovellat, amb el calze de color fosc oxidat que persisteix molt després que comenci la fructificació.
Les flors contenen molt nèctar dolç que atrau les abelles i les arnes, i actua com un subministrament d'aliments essencials per a les aus suimangues, sobretot quan les plantes del gènere Protea no floreixen. Alguns grups de papallones utilitzen sàlvies com a plantes per a dipositar-hi les larves.

## Usos

S. africana-lutea va ser utilitzat pels primers colons europeus per tractar els refredats, la tuberculosi i bronquitis crònica. Els metges indígenes tradicionals la utilitzen per a les malalties respiratòries, la grip, problemes ginecològics, febres, mals de cap i trastorns digestius.

## Taxonomia

Salvia africana-lutea va ser descrita per Linné i publicada a Species Plantarum 1: 26, l'any 1753.

### Etimologia

* Salvia: nom de la "sàlvia" que procedeix del llatí salvus, que significa "salut" o salveo que significa "curar", fent al·lusió a les virtuts medicinals de les plantes d'aquest gènere.
* africana-lutea: epítet geogràfic llatí que significa "africana de color groc-taronja".

### Sinonímia

* Crolocos aurea (L.) Raf.
* Salvia aurea L.
* Salvia colorata L.
* Salvia eckloniana Benth.
* Salvia lutea L.

## Referències

* ↑ Clebsch, Betsy; Carol D. Barner. The New Book of Salvias. Timber Press, 2003, p. 28. ISBN 978-0-88192-560-9.
* ↑ «Salvia africana-lutea» (en anglès). PlantZAfrica-Cherise Viljoen, Kirstenbosch National Botanical Garden, Juliol 2002 (actualitzat el Novembre 2015). [Consulta: 20 juliol 2017].
* ↑ Journal of Ethnopharmacology Volume 119, Issue 3, 28 October 2008, Pages 664-672 Ethnobotany in South Africa doi:10.1016/j.jep.2008.06.030 Review South African Salvia species: A review of biological activities and phytochemistry G.P.P. Kamatoua, N.P. Makungab, W.P.N. Ramogolab and A.M. Viljoena
* ↑ «Salvia africana-lutea». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 10 desembre 2012].
* ↑ africana-lutea a Epítetos Botánicos
* ↑ «Salvia africana-lutea a The Plant List» (en anglès). [Consulta: 20 juliol 2017].

## Bibliografia

* AFPD. 2008. African Flowering Plants Database - Base de Donnees des Plantes a Fleurs D'Afrique.
* Gibbs Russell, G. E., W. G. Welman, E. Reitief, K. L. Immelman, G. Germishuizen, B. J. Pienaar, M. v. Wyk & A. Nicholas. 1987. List of species of southern African plants. Mem. Bot. Surv. S. Africa 2(1–2): 1–152(pt. 1), 1–270(pt. 2).
# Saló Olímpia

El Teatre Olympia, Teatre Olímpia o Saló Olímpia va ser un teatre de la ciutat de Barcelona, situat al Paral·lel i que va funcionar entre 1900 i 1909. Estava situat al costat del Gran Cafè Espanyol i la Barberia de l'Obrer.
Era de fusta i havia estat projectat per l'arquitecte Vigo. Es dedicava a la pantomima, les varietats i el cinema. Va ser molt popular, especialment entre les famílies obreres.
El 29 d'abril de 1906 va començar un incendi a la cabina de projeccions, que va provocar el pànic del públic, tot causant ferits i un mort.
Quan va tancar, el local va ser ocupat pel cafè-concert Sevilla.
No s'ha de confondre amb el Saló Pompeia, també al Paral·lel, i que va dir-se Teatre Olímpia entre 1912 i 1914, ni amb el Teatre Circ Olímpia, a la Ronda de Sant Pau, que va funcionar entre 1924 i 1947.
# Rosebud

«Rosebud» té aquests significats:
* Toponímia:
** Rose Bud (Arkansas), localitat estatunidenca d'Arkansas
** Rosebud (Dakota del Sud), localitat estatunidenca de Dakota del Sud
** Rosebud (Missouri), localitat estatunidenca de Missouri
** Rosebud (Texas), localitat estatunidenca de Texas
** Reserva índia de Rosebud, reserva índia de Dakota del Sud
* Miscelania:
** Rosebud (pel·lícula), pel·lícula de 1975 dirigida per Otto Preminger
** Batalla de Rosebud, succeïda el 17 de juny de 1876
** Rosebud Yellow Robe, historiadora sioux
** Ciutadà Kane dirigida per Orson Wells. Rosebud, paraula que diu el protagonista abans de morir
# Rosebud Yellow Robe

Rosebud Yellow Robe, Lacotawin (Rapid City, Dakota del Sud, 26 de febrer de 1907 - Nova York, 5 d'octubre de 1992) va ser una historiadora i contista sioux, filla del cap Chauncey Yellow Robe, que era descendent de dos famosos líders de la nació Dakota Sioux: Bou Assegut i Iron Plume.
Chauncey Yellow Robe va estudiar a Carlisle, Pensilvània, el primer internat indi, on va aprendre a parlar anglès i va ser escollit per representar els indis nord-americans al Congrés de les Nacions a l'obertura de l'Exposició Mundial de Columbia a Chicago. Es va graduar amb honors el 1895 i va entrar al servei governamental.
Rosebud fou membre de la Society of American Indians i el 1927 va rebre, juntament amb el seu pare, el president Calvin Coolidge. Fou autora de The Album of the American Indian (1969) i Tonweya and the Eagles and Other Lakota Indian Tales (1979). Es va casar amb Alfred Frantz. Van viure i treballar a la ciutat de Nova York.

## Enllaços externs

* Biografia (anglès)