OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Locomotora de Vapor 060-4013

La Locomotora de vapor 060-4013 "Mallet" és una locomotora fabricada per l'empresa Esslingen a Alemanya i que es troba conservada actualment al Museu del Ferrocarril de Catalunya, amb el número de registre 00023 d'ençà que va ingressar el 1981, com una donació de la companyia Ferrocarril Central de Aragón, posteriorment adquirida per Renfe.

## Història

El Ferrocarril Central de Aragón, es caracteritza per les seves dures rampes que van des del nivell del mar fins als 1218 m d'alçada, un dels punts més elevats de les línies espanyoles. En condicions com aquestes era obligada l'especialització de les seves màquines. Aquesta és una de les més peculiars: una locomotora articulada "Mallet", per al remolc de trens pesats de mercaderies. Es tracta del primer material rodant d'origen suís a Espanya. La seva articulació permet incrementar la potència i el pes, fent possible la inscripció a les corbes.
Aquesta "Compound" -cosa inusual en una locomotora de mercaderies- disposa d'un grup motor davanter amb els seus eixos i cilindres unit per mitjà d'una articulació al grup posterior, amb els seus propis. Varen circular a les línies de València-Calatayud i Caminreal-Zaragoza i, des de la seva incorporació a RENFE i fins a la seva baixa a finals dels seixanta, entre València i Utiel i pel sud fins a Alacant. El seu estat de conservació és dolent. Entre el 1990 i 1991 es va sotmetre a una restauració integral de xapa i pintura.

## Referències

* ↑ número de fàbrica: 1748-3359; número de sèrie: 53
* ↑ Museu del Ferrocarril, 2004: pp.26-59

## Bibliografia

* museu del ferrocarril de vilanova i la geltrú. catàleg.. 2004. vilanova i la geltrú: museu del ferrocarril del vilanova i la geltrú. fundación de los ferrocarriles españoles, 2004. b-10890-04. ISBN 84-95968-37-1.
* fundacion de los ferrocarriles espanoles; museu del ferrocarril de vilanova i la geltrú. museu del ferrocarril: guia. museu del ferrocarril, 1 de juliol de 1997. ISBN 9788488675408 [Consulta: 4 juny 2011].
* ddaa. 20 anys del museu del ferrocarril. vilanova i la geltrú: museu del ferrocarril, novembre de 2010. ISBN 978-84-92745-27-2.

## Enllaços externs

* Web oficial del Museu del Ferrocarril de Catalunya
# Tram del carrer Mossèn Jaume Via (Gelida)

El Tram del carrer Mossèn Jaume Via és una obra amb elements modernistes i noucentistes de Gelida (Alt Penedès) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Tram del carrer de Jaume Via que es troba comprès entre els carrers de Sant Jordi i de la Font. És un carrer paral·lel a l'eix més important de l'estructura urbana, format per habitatges a ambdós costats, generalment amb soterrani i un pati posterior, dintre d'una tipologia de construccions populars amb utilització d'elements de l'arquitectura eclèctica i modernista.

## Referències

* ↑ «Tram del carrer Mossèn Jaume Via». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 22 octubre 2017].
# Quint Fabi Màxim (cònsol 45 aC)

* Per a altres significats, vegeu «Quint Fabi Màxim».
Quint Fabi Màxim (en llatí: Quintus Fabius Q. F. Q. N. Maximus) va ser un magistrat romà. Era net de Quint Fabi Màxim Al·lobrògic, cònsol el 121 aC. Formava part de la gens Fàbia, de la branca familiar dels Fabi Màxim.
L'any 59 aC junt amb Marc Celi Rufus va perseguir a Gai Antoni Híbrida per extorsió en el seu govern a Macedònia. Encara que Ciceró va actuar de defensor d'Híbrida, Fabi Màxim i Celi Rufus van aconseguir la seva condemna.
Va ser llegat de Juli Cèsar a Hispània i com a premi va celebrar un triomf l'any 45 aC i va rebre el càrrec de cònsol sufecte. Va ser destituït per Cèsar el setembre i va morir al dia 31 de desembre d'aquell mateix any.
Va tenir dos fills, Africà Fabi Màxim i Paulus Fabi Màxim.

## Referències

Smith, William (editor). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès), 1870, pàg. 995a (v. 2).
# Senones

«Senones» té aquests significats:
* Senones (municipi), municipi al departament dels Vosges (regió de Gran Est, França)
* Senones (llatí) o sènons (català), poble gal de la Gàl·lia Transalpina que es va establir també a la Gàl·lia Cisalpina
* Cantó de Senones, cantó al districte de Saint-Dié-des-Vosges (departament dels Vosges, França)
# Asada (cràter)

Asada és un petit cràter d'impacte de la Lluna situat a l'extrem nord de la Mare Fecunditatis, a nord-est del cràter Taruntius. Es tracta d'una formació circular amb parets interiors llises que envolten una petita plataforma situada en el seu punt mitjà.
* Rodalies d'Asada (cantonada superior dreta). (Fotografia LRO)
* Fotografía de la missió Lunar Orbiter 4
* Imatge panoràmica d'Asada des de l'Apollo 17
Asada va ser designat Taruntius A abans de ser reanomenada per la UAI.

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Càlcul (desambiguació)

«Càlcul» té aquests significats:
* Lògica:
** Càlcul algorítmic, conjunt finit d'instruccions o passos que serveixen per a executar una tasca o resoldre un problema
** Càlcul de predicats, sistema formal dissenyat per estudiar la inferència en els llenguatges de primer ordre
** Càlcul lògic, algorisme que permet inferir o deduir un enunciat veritable a partir d'altres que es tenen com a vàlidament veritables
** Càlcul proposicional
* Matemàtiques:
** Càlcul, camp de les matemàtiques corresponent a la realització d'operacions numèriques
*** Càlcul mental, realització de càlculs numèrics usant només el cervell, sense ajut ce cap altra part del cos, objectes, màquines, etc.
*** Càlcul diferencial, estudi de com canvien les funcions quan les seves variables canvien
*** Càlcul infinitesimal, disciplina desenvolupada a partir de l'àlgebra i la geometria, que involucra dos conceptes complementaris el concepte d'integral (càlcul integral) i el concepte de derivada (càlcul diferencial)
** Càlcul numèric, conjunt de càlculs que es realitzen normalment en un sistema informàtic
** Càlcul probabilístic o Càlcul de probabilitats, estudi matemàtic dels fenòmens caracteritzats per l'atzar i la incertesa
** Càlcul de superposició, càlcul per a demostració automàtica de teoremes de la lògica equacional de primer ordre
** Càlcul tensorial
** Càlcul de variacions, problema matemàtic consistent a buscar màxims i mínims (o més generalment extrems relatius) de funcionals continus definits sobre algun espai funcional
** Càlcul vectorial, camp de les matemàtiques que es dedica a l'estudi de l'anàlisi real d'un vector en dues o més dimensions
* Medicina:
** Càlcul (medicina), pedra que es forma en un òrgan o conducte del cos
** Càlcul biliar, càlcul format en la vesícula biliar
** Càlcul renal, format al ronyó i que es desplaça per les vies urinàries
** Càlcul vesical, càlcul format en la bufeta urinària
Viccionari
# Província de Batkén

La província de Batkén (en kirguís: Баткен областы; en rus: Баткенская область) és una província (óblast) del Kirguizstan. La seva capital és Batkén.
# Província de Batna

La província o wilaya de Batna (àrab: ولاية باتنة, wilāyat Bātna) és una província o wilaya d'Algèria. La capital és la ciutat de Batna. El 2008 tenia una població d'1.128.030 habitants i una àrea de 12.038 km². Inclou 21 daires i 61 comunes, entre les que destaquen les d'Arris, Barika, Batna, Merouana i Timgad.

## Vegeu també

* Medghassen
* Balcons de Ghoufi

## Referències

* ↑ «Batna | enciclopedia.cat». [Consulta: 5 octubre 2024].
* ↑ «El Watan». [Consulta: 2 févr. 2020]..
* ↑ «Dairas et communes». wilaya-batna.gov.dz. Arxivat de l'original el 2013-05-30. [Consulta: 11 abril 2013].
# Província de Bechar

La província o wilaya de Béchar (àrab: ولاية بشار, wilāyat Bixār) és una província o wilaya d'Algèria. La seva capital és la ciutat de Béchar i té una població de 251.657 habitants (2005).
En aquesta província hi ha 21 municipis: Abadla, Béchar, Beni Abbes, Beni Ikhlef, Beni Ounif, Boukais, El Ouata, Erg Ferradj, Ighil, Kenadsa, Kerzaz, Ksabi, Lahmar, Mechraa Houari Boumedienne, Meridja, Mogheul, Ouled Khoudir, Tabalbala, Taghit, Tamtert i Timoudi.

## Geografia

* Àrea
- Total 161.400 km²
* Límits geogràfics:
** Nord: Província de Naâma
** Est: Província d'El-Bayadh
** Sud: Província d'Adrar i de Tindouf
** Oest: Marroc
# Cova d'Alfredo Jahn

La cova d'Alfredo Jahn és un monument natural que està situat 4 km a l'oest del poble veneçolà de Birongo, Estat Miranda, en l'extrem oriental de la Regió muntanyenca Litoral de la Serralada de la Costa. Amb un desenvolupament de galeries de 4,29 km, és la cova més gran de la regió central de Veneçuela, la sisena de Veneçuela i una de les més visitades del país.
Va ser decretat com a Monument Natural el 12 de desembre de 1978 amb el Decret No. 2.989 publicat en la Gaseta Oficial No. 2.417 del 7 de març de 1979. El monument va ser batejat en honor d'Alfredo Jahn, pioner de diverses disciplines científiques a Veneçuela com la geografia, geologia, topografia, astronomia, antropologia, lingüística i la botànica, i qui a més va ser fundador de la Societat Veneçolana de Ciències Naturals.
És una cova humida, encara activa, que s'ha anat formant per l'acció de la Quebrada Cambural. Les seves parets de calcita estan cobertes d'espectaculars estalagmites, estalactites i columnes, que aconsegueixen el seu màxim desenvolupament en el Saló del Chaguaramo o Saló de la Pluja.

## Font

* Perfil del Monument Natural Cova Alfredo Jahn - ParksWatch Veneçuela

## Enllaços externs

* Monuments naturals de Veneçuela a la pàgina del IVIC
# Crespina

Crespina és un antic municipi situat al territori de la província de Pisa, a la regió de la Toscana, (Itàlia).
Crespina limitava amb els municipis de Cascina, Collesalvetti, Fauglia, Lari i Lorenzana.
L'1 de gener 2014 es va fusionar amb el municipi de Lorenzana creant així el nou municipi de Crespina Lorenzana, del qual actualment és una frazione.
# Bad City

Bad City és una pel·lícula japonesa protagonitzada per Hitoshi Ozawa estrenada el 20 de gener de 2023. És una pel·lícula d'acció escrita pel mateix Ozawa i dirigida per Kensuke Sonomura. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Referències

* ↑ «60歳の顔面凶器、100人超との死闘が垣間見える　主演・小沢仁志のアクション映画『BAD CITY』予告編を公開│SPICE». eplus, 21-11-2022. [Consulta: 27 novembre 2022].
* ↑ «BAD CITY：映画作品情報 - Movie Walker». 株式会社ムービーウォーカー, 2022. [Consulta: 3 desembre 2022].
* ↑ «小沢仁志「俳優人生で最後の無茶」 福岡で還暦記念映画『BAD CITY』撮影中». オリコン, 04-12-2021. [Consulta: 2 desembre 2022].
* ↑ «Bad City». Goita què fan, ara!. [Consulta: 9 juliol 2023].
# Bad Godesberg

Bad Godesberg és un districte urbà (stadtbezirk) de Bonn, al sud de Rin del Nord-Westfàlia (Alemanya). Quan Bonn era la capital de l'Alemanya Occidental, la majoria de les ambaixades estrangeres eren a Bad Godesberg. El 1969 va ser annexat a la ciutat de Bonn.

## Referències

* ↑ Kriesi, Hanspeter. New Social Movements in Western Europe: A Comparative Analysis. University of Minnesota Press, 1995, p. 9. ISBN 978-0-8166-2670-0.
* ↑ Reed, Jr., John A. Germany and NATO. Washington: National Defense University Press, 1987, p. 148. ISBN 978-0-7881-2157-9.

## Enllaços externs

* Lloc web oficial de Bad Godesberg (alemany)
# Aspelta

Aspelta (segle VII aC - segle VI aC) o Aspalta fou un rei de Núbia o Napata que va governar del 593 al 568 aC. Va succeir el seu germà gran Anlamani. Aspelta devia ser el germà petit perquè va viure encara vint-i-cinc anys. A la seva mort el va succeir Amtalqa (Armantelqo). Fou enterrat a Nuri.
Aspelta era fill de Senkamanisken i de la reina Nasalsa. Aspelta era el germà i successor d'Anlamani. Es creu que el rei va tenir diverses esposes, incloent Henuttakhebit (enterrat a la piràmide Nuri 28), Meqemale (enterrat a la piràmide Nuri 40), Asata (enterrat a la piràmide Nuri 42), Artaha (enterrat a la piràmide Nuri 58). potser també estava casat amb la seva germana Madiqen.

## Referències

* ↑ Porter and Moss, pg 232
* ↑ Aidan Dodson & Dyan Hilton: The Complete Royal Families of Ancient Egypt. Thames & Hudson, 2004, pp 236-239 ISBN 0-500-05128-3

## Bibliografia

* Porter and Moss. Topographical Bibliography de Porter y Moss (pdf).
# Aspen

«Aspen» té aquests significats:
* Aspen (Colorado), població dels Estats Units a l'estat de Colorado.
* Aspen Park, concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Colorado.
* Aspen (revista), magazine artístic.
# Publi Pomponi Flac

Publi Pomponi Flac (en llatí Publius Pomponius Flaccus) va ser un governador romà que va viure al segle i. Formava part de la gens Pompònia, una gens romana d'origen plebeu.
Tiberi el va nomenar governador de Mèsia per dirigir les operacions contra el rei dels odrisis Rascuporis III que havia matat a Cotis III (VIII), el seu germà i col·lega en el tron.
Vel·leu Patèrcul en parla amb elogi (vir natus ad omnia quae recte facienda sunt, simplicique virtute merens semper, non captans gloriam). Era molt amic de Tiberi i una vegada va passar dos dies i una nit junt amb l'emperador bevent sense parar.
Va morir l'any 35 quan era propretor de Síria on va governar alguns anys, probablement del 32 al 35.
Alguns proposen identificar-lo amb el poeta Luci Pomponi Flac (Lucius Pomponius Flaccus) que va ser cònsol, ja que a Publi Pomponi, Vel·leu Patercul l'anomena persona de rang consular, però aquesta afirmació és impossible per cronologia.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 156-157.
# Quinto

«Quinto» té aquests significats:
* Quinto (Aragó), municipi aragonès de la comarca de la Ribera Baixa.
* Quinto (Ticino), municipi del districte de Leventina al Cantó de Ticino, Suïssa.
* Quinto di Treviso, municipi de la província de Treviso a la regió del Vèneto, Itàlia.
* Quinto Vicentino, municipi de la província de Vicenza a la regió del Vèneto, Itàlia.
* Quinto Vercellese, municipi de la província de Vercelli a la regió de Piemonto, Itàlia.
* Quinto (joc), joc popular nadalenc.
* Quinto (cervesa), tipus d'ampolla de cervesa, derivat del castellà quinto, ja que conté una cinquena part de litre.
* Quinto (soldat), jove reclutat pel servei militar obligatori, abans de la seva incorporació.
Viccionari
# Locomotora de Vapor 020-210

La Locomotora de vapor 020-0210, també coneguda com a Teresita, és una Locomotora feta per l'empresa Cockerill a Seraing (Bèlgica) el 1883 i que es troba conservada actualment al Museu del Ferrocarril de Catalunya, amb el número de registre 00001 d'ençà que va ingressar el 1981, com una donació de la companyia de ferrocarrils de Alcañiz a Puebla de Híjar."

## Història

Va ser construïda per Cockerill el 1883 per a Jose Mael y Catala, de Barcelona. L'any 1910 va ser venuda a la companyia Alcañiz a Puebla de Híjar, a on va rebre el número 4. Té una potència de 125 cv, un esforç de tracció de 1128 kg, i un diàmetre de rodes motrius de 200 mm, amb distribució Stephenson.
Es va utilitzar com a màquina de maniobres als tallers del Clot, amb el número 1. Posteriorment es va fer servir com a generador de vapor. Va ser retirada a Vilanova i la Geltrú el 1975. No surt a l'àlbum de vapor de Renfe de l'any 1947. És de tipus vapor saturat i fogar vertical. A la companyia del Nord van existir dues d'aquest tipus, la 020-0210 i la situada als tallers de Valladolid amb el número E1.
La Real Compañía Asturiana de Minas també va fer servir aquest tipus de locomotores, així com la Duró Felguera y las minas del Sabero. A Bèlgica van funcionar també com a locomotores de maniobres.

## Conservació

El seu estat de conservació és dolent. Entre els anys 1990 i 1991 es va sotmetre a una restauració integral de xapa i pintura.

## Exposicions

* MOROP, Vilanova i la Geltrú

## Vegeu també

* Ferrocarril del Val de Zafán

## Referències

* ↑ nom de la sèrie: CLOT - 1
* ↑ Magda Fernández; Alfonso Marco; Pilar García. El Museu del ferrocarril de Vilanova i la Geltrú. [Vilanova i la Geltrú]: Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya, 2001. ISBN 978-84-393-5378-2 [Consulta: 10 març 2012].
* ↑ Museu del Ferrocarril, 2004: pp.26-59

## Bibliografia

* Museu del Ferrocarril de Vilanova i la Geltrú. Catàleg.. 2004. Vilanova i la Geltrú: Museu del Ferrocarril del Vilanova i la Geltrú. Fundación de los Ferrocarriles Españoles, 2004. B-10890-04. ISBN 84-95968-37-1.
* Fundacion de los Ferrocarriles Espanoles; Museu del Ferrocarril de Vilanova i la Geltrú. Museu del Ferrocarril: guia. Museu del Ferrocarril, 1 de juliol de 1997. ISBN 9788488675408 [Consulta: 4 juny 2011].
* 20 anys del Museu del Ferrocarril. Vilanova i la Geltrú: Museu del Ferrocarril, novembre de 2010. ISBN 978-84-92745-27-2.

## Enllaços externs

* Web oficial del Museu del Ferrocarril de Catalunya
# Pseudacris triseriata

Pseudacris triseriata és una espècie de granota de Nord-amèrica (des del sud de Quebec fins a Dakota del Sud i des de Kansas a Oklahoma).

## Referències

* Fordham et al (2006). Pseudacris triseriata. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 5 gener 2008 (en anglès). (anglès)
# Setge de Lleida

Setge de Lleida té aquests significats:
* Setge de Làrida (800),
* Setge de Làrida (884),
* Setge de Làrida (942), durant la ràtzia hongaresa a la península Ibèrica
* Setge de Làrida (1122), durant la campanya d'Alfons el Bataller contra l'emirat de Lleida i els seus aliats Ramon Berenguer III i Guillem IX d'Aquitània
* Conquesta de Lleida, durant la campanya contra la taifa de Lleida que el 1149 acabà amb la conquesta de Ramon Berenguer IV per al casal de Barcelona
* Setge de Lleida (1413), durant la Revolta del comte d'Urgell que acabà amb l'aixecament del setge pel comte d'Urgell
* Setge de Lleida (1464), durant la guerra civil catalana que acabà amb la conquesta per Joan el Gran
* Setge de Lleida (1644), durant la Guerra dels Segadors que acabà amb la conquesta castellana
* Setge de Lleida (1646), durant la Guerra dels Segadors primer intent de conquesta
* Setge de Lleida (1647), durant la Guerra dels Segadors segon intent de conquesta
* Setge de Lleida (1707), durant la Guerra de Successió Espanyola amb derrota austriacista
* Setge de Lleida (1810), durant la Guerra del Francès
# Tribunal Superior de Justícia del País Basc

El Tribunal Superior de Justícia del País Basc (en basc: Euskal Autonomia Erkidegoko Auzitegi Nagusia, abreviat EAEAN; en castellà: Tribunal Superior de Justicia del País Vasco abreviat TSJPV) és l'òrgan jurisdiccional que culmina l'organització judicial a la comunitat autònoma del País Basc. Té la seva seu a Bilbao.
D'acord amb l'article 14.1 de l'Estatut d'autonomia del País Basc de 1979, el Tribunal té competència en matèries civils, penals, contenciós-administratives i socials.

## Sales

L'alt tribunal basc està integrat per tres sales amb jurisdicció a l'àmbit autonòmic:
* Sala Civil i Penal
* Sala Contenciosa Administrativa (tres seccions)
* Sala Social (tres seccions)

## Presidència

El president del TSJ és nomenat pel rei d'Espanya per a un període de 5 anys a proposta del Consell General del Poder Judicial.

### Llista de presidents

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Titular | Des de | Fins a | Duració (anys) | Gènere | Lloc de naixement |
| Juan Luis Ibarra Robles | (2010) | (2020) | 9–10 | masculí | Sopela |
| Iñaki Subijana | (2021) | | | masculí | Sant Sebastià |
| Fernando Luis Ruiz Piñeiro | (2004) | (2010) | 5–6 | masculí | Madrid |
| Manuel María Zorrilla Ruiz | (1995) | (2004) | 8–9 | masculí | |
| Juan Bautista Pardo García | (1989) | (1995) | 5–6 | masculí | Villalón de Campos |

## Referències

* ↑ «C.G.P.J - TSJ País Vasco». [Consulta: 4 març 2023].
* ↑ Llei Orgànica 3/1979, de 18 de desembre, d’Estatut d’autonomia per al País Basc. («BOE» 306, de 22 de desembre de 1979). Butlletí Oficial de l'Estat, 1984.
* ↑ «C.G.P.J - Qué es el TSJ País Vasco». [Consulta: 4 març 2023].
# Quint Fabi Buteó (pretor 196 aC)

Quint Fabi Buteó (en llatí Quinctus Fabius Buteo) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Fàbia, de la branca dels Buteó. Probablement era fill de Marc Fabi Buteó.
Va ser pretor l'any 196 aC i li va correspondre com a província la Hispània Ulterior, durant la revolta de 197 aC.

## Referències

* ↑ Josep M. Nolla, la campanya de m. p. cató a empúries el 195 a.c. Algunes consideracions
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita XXXIII,24,26
# Quadrícula negra

Quadrícula negra (en alemany: Schwarzer Raster) és una pintura a oli sobre tela realitzada per l'artista rus Vassili Kandinski el 1922.
Pintada en l'auge de la seva creativitat, aquesta pintura inclou la seva teoria sobre les emocions que les línies, les formes i els colors transmeten. El vermell donava la impressió del so d'un tambor, mentre que el verd expressava el so d'un violí tranquil. Les línies verticals del quadre són fredes, i les horitzontals calentes, fortes i grogues. Aquest treball presenta contrasts com la de la maduresa de les línies corbes amb la joventut de les línies angulars.

## Referències

* ↑ «Grade preta» (en anglès). Wikiart - Visual Art Encyclopedia. [Consulta: 12 febrer 2016].
* ↑ «Black Grid» (en anglès). Musée des Beaux-Arts de Nantes. [Consulta: 12 febrer 2016].
* ↑ «Art» (en anglès). Dorling Kindersley Ltd. [Consulta: 12 febrer 2016].
# Quadrula couchiana

Quadrula couchiana és una espècie de mol·lusc bivalve pertanyent a la família Unionidae. Viu a l'aigua dolça. i es troba als Estats Units. No ha estat vist des de l'any 1989.

## Referències

* 1 2 3 Bogan, A.E. (1996). "Amphinaias couchiana." 1996 Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, edició 1996. [Consulta: 15 agost 2023]
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ Great Lakes Center (anglès)

## Bibliografia

* Baillie, J. i Groombridge, B., 1996. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 1996. IUCN, Gland, Suïssa.
* Bisby, F.A., M.A. Ruggiero, K.L. Wilson, M. Cachuela-Palacio, S.W. Kimani, Y.R. Roskov, A. Soulier-Perkins i J. van Hertum, 2005. Species 2000 i ITIS Catalogue of Life: 2005 Annual Checklist. CD-ROM; Species 2000: Reading, la Gran Bretanya.
* Turgeon, D.D., J.F. Quinn, Jr., A.E. Bogan, E.V. Coan, F.G. Hochberg, W.G. Lyons, P.M. Mikkelsen, R.J. Neves, C.F.E. Roper, G. Rosenberg, B. Roth, A. Scheltema, F.G. Thompson, M. Vecchione i J.D. Willams, 1998. Common and scientific names of aquatic invertebrates from the United States and Canada: Mollusks, 2a edició. American Fisheries Society (Special publication 26), Bethesda, Maryland. 526 p.

## Enllaços externs

* SeaLifeBase (anglès)