OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Eltyubyuïta

L'eltyubyuïta és un mineral de la classe dels silicats. Rep el seu nom de la localitat d'Eltyubyu, a la República de Kabardino-Balkària, a prop d'on es troba la seva localitat tipus.

## Característiques

L'eltyubyuïta és un silicat de fórmula química Ca₁₂Fe3+ 10Si₄O$_{32}$Cl₆. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2011. Cristal·litza en el sistema isomètric. És l'anàleg de Fe$^{3+}$ de la wadalita. Es tracta d'un mineral isostructural amb la mayenita.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, l'eltyubyuïta pertany a «9.AD - Nesosilicats sense anions addicionals; cations en [6] i/o major coordinació» juntament amb els següents minerals: larnita, calcio-olivina, merwinita, bredigita, andradita, almandina, calderita, goldmanita, grossulària, henritermierita, hibschita, hidroandradita, katoïta, kimzeyita, knorringita, majorita, morimotoïta, schorlomita, spessartina, uvarovita, wadalita, holtstamita, kerimasita, toturita, momoiïta, coffinita, hafnó, torita, thorogummita, zircó, stetindita, huttonita, tombarthita-(Y), eulitina i reidita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al mont Lakargi, a la vall de Baksan, a la República de Kabardino-Balkària, a Rússia, a on es troba en xenòlits alterats de carbonat-silicat en les facies diatremes de les ignimbrites. També ha estat descrita al volcà Shadil-Khokh, a Ossètia del Sud; al volcà Bellerberg, a Renània-Palatinat (Alemanya); i al camp de carbó de Rosice-Oslavany, a Moràvia (República Txeca).

## Referències

* ↑ «Eltyubyuite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 8 octubre 2017].
* ↑ «The New IMA List of Minerals – A Work in Progress – Updated: May 2017» (en anglès). International Mineralogical Association. Arxivat de l'original el 10 d’agost 2019. [Consulta: 8 octubre 2017].
# Holothuria tubulosa

Holothuria tubulosa, botifarra de mar, pixota o carall de Jan és una espècie de cogombre de mar de la família de les holoturídes. És l'espècie d'holotúria més freqüent en la mar Mediterrània occidental.

## Descripció

És una holotúria cilíndrica en forma grossera de cogombre, mesurant fins a 40 cm de longitud per 6 d'ample. La boca és situada a l'extremitat anterior, i comporta tentacles bucals curts i difícilment visibles, mentre que la cloaca és situada a l'altra extremitat. La seva pell és de color bru clar tirant a vegades a vermell o el violaci, i s'hi drecen grosses papil·les característiques, grosserament punxegudes (però toves) L'epidermis segrega un moc protector embrutant, que l'animal renova regularment La seva cara ventral és àmpliament entapissada de tres fileres de podia, que són els òrgans de la locomoció. No té tubs de Cuvier.
Es corre el risc, de vegades, de confondre-la amb les seves cosines Holothuria poli (igualment molt comuna, però més petita i sovint coberta de sediment), Holothuria forskali (que posseeix tubs de Cuvier, podia blancs i no és retràctil) i Holothuria sanctori (que té un tegument rugós).

## Hàbitat i repartició

Aquesta espècie viu a la mar Mediterrània (on és el cogombre de mar més comú) i a l'Atlàntic europeu (Golf de Biscaia). Viu sobre els fons sorrencs o rics en sediment i en els herbers ; es troba a partir de la superfície fins a un centenar de metres de profunditat.

## Ecologia i comportament

Com totes les holotúries del seu ordre, aquesta espècie s'alimenta ingerint el substrat sorrenc, que tria grosserament i porta a la seva boca amb l'ajut dels seus tentacles bucals per a digerir-ne les partícules orgàniques. D'aquesta manera, aquests animals contribueixen al reciclatge del sediment : un adult pot així filtrar més de 20 de sediment per any.
La reproducció és sexada, i la fecundació té lloc a l'estiu, en plena aigua després d'emissió sincronitzada dels gàmetes virils i femelles (les holotúries adopten llavors una posició erecta característica). La larva evoluciona entre el plàncton durant algunes setmanes abans de fixar-se per a començar la seva metamorfosi.

## Referències

* ↑ Marrugat Cuyàs, Ramon «El parlar del Penedès i Torredembarra». Centre d'Estudis Sinibald de Mas, 2014, pàg. 37.
* «Holothuria tubulosa» (en anglès). World Register of Marine Species. [Consulta: 31 desembre 2020].
* «Holothuria tubulosa, Gmelin, 1788, tubular sea cucumber» (en francès). Sea Life Base. [Consulta: 31 desembre 2020].
* «Holothuria tubulosa, Gmelin, 1790» (en anglès). The IUCN Red List of Threatened Species 2013. [Consulta: 31 desembre 2020].
* «Holothuria tubulosa Gmelin» (en anglès). uBio. [Consulta: 31 desembre 2020].
# Idanha

Idanha és una població dels Estats Units a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2000 tenia 232 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Idanha tenia 232 habitants, 85 habitatges, i 65 famílies. La densitat de població era de 86,1 habitants per km².
Dels 85 habitatges en un 36,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,5% hi vivien parelles casades, en un 9,4% dones solteres, i en un 23,5% no eren unitats familiars. En el 16,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,73 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,2% tenia menys de 18 anys, un 6,5% entre 18 i 24, un 30,2% entre 25 i 44, un 24,6% de 45 a 60 i un 8,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 107,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.982$ i la renda mediana per família de 32.500$. Els homes tenien una renda mediana de 22.250$ mentre que les dones 21.000$. La renda per capita de la població era de 12.405$. Aproximadament el 12,5% de les famílies i el 17,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Idanha». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Idanha». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Idantirs

Idantirs és el nom dels següents personatges:
* Idantirs, rei escita del segle vii aC
* Idantirs, rei escita del segle vi aC
# Eleccions federals suïsses de 1983

Les eleccions federals suïsses de 1983 se celebraren el 23 d'octubre de 1983 per a renovar els 200 membres del Consell Nacional de Suïssa i els 46 membres del Consell dels Estats de Suïssa que escolliran els 21 membres del Consell Federal de Suïssa. El partit més votat fou el Partit Radical Democràtic de Suïssa.

## Resultats electorals
### Consell Nacional de Suïssa

Resultat de les eleccions al Consell Nacional de Suïssa de 23 d'octubre de 1983
| Partits | Partits | Abr. | Vots | % | +/– | Escons | +/– |
| | Partit Radical Democràtic de Suïssa | FDP/PLR | 454.271 | 23,3 | -0,7% | 54 | -3 |
| | Partit Socialdemòcrata de Suïssa | SPS/PSS | 444.365 | 22,8 | -1,6% | 47 | -4 |
| | Partit Popular Democristià de Suïssa | CVP/PDC | 393.745 | 20,2 | -1,1% | 42 | -2 |
| | Partit Popular Suís | SVP/UDC | 215.457 | 11,1 | -0,5% | 23 | ±0 |
| | Aliança dels Independents | LdU | 77.744 | 4,0 | -0,1% | 8 | ±0 |
| | Partit Liberal de Suïssa | LPS/PLS | 54.774 | 2,8 | ±0% | 8 | ±0 |
| | Acció Nacional | NA/AN | 57.123 | 2,9 | -1,6% | 4 | +2 |
| | Organitzacions Progressistes Suïsses | POCH | 43.423 | 2,3 | -0,5% | 3 | ±0 |
| | Partit Evangèlic Popular | EVP/PEV | 40.520 | 2,1 | -0,1% | 3 | ±0 |
| | Federació de Partits Verds de Suïssa | GPS/PES | 37.738 | 1,9 | +1,3% | 3 | +2 |
| | Partit del Treball | PdA/PST-POP | 17.281 | 0,9 | -1,2% | 1 | -2 |
| | Els Republicans | Rep | 9.972 | 0,5 | -0,1% | 1 | ±0 |
| | Partit Socialista Autònom | PSA | 9.932 | 0,5 | +0,1% | 1 | ±0 |
| | Alternativa Verda i Feminista | FGA/AVF | 19.908 | 1,0 | +0,8% | 0 | ±0 |
| | Partit Socialcristià | CSP/PCS | 7.744 | 0,4 | | 0 | |
| | Unió Democràtica Federal | EDU/UDF | 7.525 | 0,4 | -0,1% | 0 | ±0 |
| | Altres | | 55.209 | 2,8 | | 2 | |
| Total (participació 48,9%) | Total (participació 48,9%) | | 1.959.895 | | | | 200 |
| Font: http://www.wahlen.ch/ Arxivat 2021-02-28 a Wayback Machine. ||||||

## Referències

* Resultats a electionresources.org
# Voltxansk

Voltxansk (en rus: Волчанск) és una ciutat de l'óblast de Sverdlovsk, a Rússia, segons el cens del 2021 tenia 8.458 habitants.

## Referències

* ↑ Статья об открывшемся новом ФАПе в посёлке Белоречка
* ↑ «Поселок Басьяновский». Свердловская областная универсальная научная библиотека им. В. Г. Белинского. [Consulta: 18 agost 2019].
* ↑ «Об отнесении рабочего поселка Басьяновский, расположенного на территории Верхнесалдинского района, к категории сельских населенных пунктов к виду поселок, Закон Свердловской области от 21 июля 2004 года №54-ОЗ». docs.cntd.ru. Arxivat de l'original el 2018-04-23. [Consulta: 22 abril 2018].
# Vinidi

Ver (en llatí Verus) també Umidi (Vmidius) o Vinidi (Vinidius) va ser un jurista romà.
És aparentment el jurista que menciona Luci Volusi Mecià que en parla com a "Vindius noster" però probablement el nom correcte és Vinidius. Va ser un dels juristes que es trobaven en el consilium d'Antoní Pius, amb Ulpi Marcel, el mateix Volusi Mecià i altres. És citat dues vegades per Ulpià, i una vegada per Juli Paulus. Probablement va escriure alguna cosa, però no se n'ha conservat cap fragment al Digest.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 1245-1246.
# Viniegra de Abajo

Viniegra de Abajo és un municipi de la Rioja, a la regió de la Rioja Alta. Es troba fent límit entre el Camero Nuevo i la Sierra de la Demanda, en el que es coneix com la subcomarca de l'Alt Najerilla. Per Viniegra passa el riu Urbión, un riu que neix en els Picos de Urbión, que estan dintre del terme municipal de la població.

## Història

La troballa de tombes i un deixant visigòtica en el recinte urbà testimonien l'antiguitat de la fundació de la vila. En 1366 va ser inclosa amb la denominació de Viniegra de Yuso, entre les localitats del Senyoriu de Cameros, que seria cedit per Enric II de Trastámara a Juan Ramírez de Arellano pel seu recolzo en la lluita contra Pere I el Cruel. Des de llavors va pertànyer al senyoriu dels comtes d'Aguilar i Inestrillas, hereus del domini de Cameros, segons apareix constatat en el Cadastre del Marquès d'Ensenada del 1751. Després de la desaparició dels senyorius, en 1811, es va convertir en vila exempta de la província de Sòria, fins a la creació de la província de Logronyo el 30 de novembre de 1833.

## Economia

* Es basa fonamentalment en la ramaderia ovina, caprina, vacuna i caballar. La seva llarga tradició trashumante rememora èpoques d'esplendor en els segles XVI i següents.
* També posseïx explotacions forestals en choperas, pinedes, encinares i restes degradades de la roureda autòctona.
* Les truites dels seus vedats donen merescuda fama a les carcavas per les quals fluïxen els seus rius, el Najerilla, l'Urbión i afluents.
* La caça del senglar i cabirol juntament amb els passos de coloma li donen altre al·licient addicional a Viniegra para els aficionats a l'esport cinegètic.
* L'agricultura es basa exclusivament en les hortes per a consum propi que es conreen als voltants del poble.

## Referències

* ↑ Govern de La Rioja. «Listado de municipios» (en castellà), 2016. Arxivat de l'original el 20 de gener 2022. [Consulta: 15 febrer 2021].
# Hyperolius brachiofasciatus

Hyperolius brachiofasciatus és una espècie de granota de la família dels hiperòlids que viu a la República Centreafricana.

## Referències

* Schiøtz, A. 2004. Hyperolius brachiofasciatus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 15 d'abril del 2008.
# Hyperolius bicolor

Hyperolius bicolor és una espècie de granota de la família Hyperoliidae. És endèmica d'Angola. El seu hàbitat natural inclou rius, maresmes d'aigua dolça i corrents intermitents d'aigua dolça. Té un desenvolupament larval. No hi ha amenaces significatives per a la supervivència d'aquesta espècie.

## Referències

* ↑ IUCN SSC Amphibian Specialist Group. Hyperolius bicolor. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 15-09-2014.
# Enrique García

Enrique García és el nom dels següents personatges:
* Enrique García-Ramal y Cellalbo (Barcelona, 1914 - Madrid, 1987) polític falangista català.
* Enrique García Asensio (València, 1937) músic violinista, compositor i director d'orquestra valencià.
* Enrique García Ojeda (Los Corrales de Buelna, Cantàbria, 1972) pilot de ral·lis càntabre.
* Enrique García (futbolista) (Santa Fe, 1912 - Santa Fe, 1969) futbolista argentí.
# Vídua del Jos

La vídua del Jos (Vidua maryae) és un ocell de la família dels viduids (Viduidae).

## Hàbitat i distribució

Habita turons rocosos i boscosos a l'Altiplà de Jos, al nord de Nigèria.

## Referències

* ↑ «Vídua del Jos». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2022(català)
# Vídua del Sahel

La vídua del Sahel (Vidua orientalis) és un ocell de la família dels viduids (Viduidae).

## Hàbitat i distribució

Viu a les sabanes del Senegal i Gàmbia, cap a l'est, a través del sud de Mali, Burkina Faso, sud de Níger, nord de Nigèria, sud de Txad, República Centreafricana, Sudan central, i Sudan del Sud fins al nord-oest d'Etiòpia i Eritrea.

## Referències

* ↑ «Vídua del Sahel». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2022(català)
# Weiss

«Weiss» té aquests significats:
* Biografies:
** Adolph Weiss (1891 - 1971), compositor estatunidenc
** Bernard Weiss, lingüista fictici inventat per a legitimar les teories que separen el valencià de la llengua catalana
** Johannes Weiss (1863 - 1914): teòleg protestant alemany
** Lorenz Weiss (1810 - 1881), compositor austríac
** Peter Weiss (1916 - 1982), escriptor, pintor i il·lustrador alemany
** Rainer Weiss (29 setembre 1932, Berlín) astrofísic estatunidenc d'origen alemany premi Nobel 2017.
** Silvius Leopold Weiss (1687 - 1750), compositor i intèrpret de llaüt alemany del Barroc
* Esport:
** Sportclub Rot-Weiss Essen, club de futbol alemany de la ciutat d'Essen, Rin del Nord-Westfàlia
** SC Rot-Weiß Oberhausen-Rheinland, un club de futbol alemany de la ciutat d'Oberhausen
* Miscel·lània:
** Domini de Weiss, àrea petita a l'estructura cristal·lina d'un material ferromagnètic que presenta una orientació magnètica
# Tsipka

Tsipka - Цыпка (rus) és un poble del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba als vessants meridionals de l'extrem oest del Caucas occidental, en la confluència del riu Tuapsé i del riu Tsipka, a 9 km al nord de Tuapsé i a 99 km al sud de Krasnodar.
Pertanyen a aquest poble els pobles de Zarétxie, Kràsnoie, Messajai, els possiolki de Prígorodni i Kholodni Rodnik i el khútor de Gretxeski
# Talilit

Talilit (en àrab تليليت, Talīlīt; en amazic ⵜⴰⵍⵉⵍⵉⵜ) és una comuna rural de la província de Driouch, a la regió de L'Oriental, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 5.208 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 22 d’octubre 2017. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Collida del general

S'anomena collida del general / collita del general (de collir) o taula del general a cadascun dels llocs fronterers o duanes existents en l'antic regne d'Aragó, instaurats per a la recaptació del dret del General o impost de les Generalitats, referents al trànsit de mercaderies entre els diferents regnes peninsulars.
A mitjans del segle xiv es van establir 181 collides agrupades en sis circumscripcions anomenades Sobrecollidas i dues Taules independents, la de Saragossa i la de Escatrón.
Al capdavant de cada collida estava un collidor/collitor i al capdavant de cada sobrecollida un sobrecollidor/sobrecollitor.

## Referències

* ↑ «Generalitats en Gran enciclopèdia Aragonesa». Arxivat de l'original el 2019-11-15. [Consulta: 7 febrer 2019].
* ↑ «Gran enciclopèdia Aragonesa». Arxivat de l'original el 2019-11-15. [Consulta: 7 febrer 2019].
# Malur cua de palla septentrional

El malur cua de palla septentrional (Stipiturus ruficeps) és un ocell de la família dels malúrids (Maluridae).

## Hàbitat i distribució

Habita la vegetació baixa en zones àrides del centre d'Austràlia, des del centre d'Austràlia Occidental a través sud del Territori del Nord fins al nord-oest d'Austràlia Meridional.

## Referències

* ↑ «Malur cua de palla septentrional». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/04/2022(català)
# Turner Network Television

Turner Network Television, més coneguda com a TNT, és una cadena de televisió per cable nord-americana creada pel magnat Ted Turner i inaugurada amb l'emissió de la seua pel·lícula preferida, Gone with the Wind, el 3 d'octubre del 1988. TNT emet els partits de bàsquet NBA al seu espai The NBA on TNT. També ofereix NASCAR i espais televisius populars d'anys passats, amb especial atenció al drama.

## Internacional

Des de 2007 també s'emeten versions locals del canal a Espanya, Alemanya i Turquia entre altres països.

## Enllaços externs

* (anglès) Web de la TNT
# Osteochilus brachynotopteroides

Osteochilus brachynotopteroides és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 15 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Vietnam.

## Referències

* ↑ Günther A. 1868. Catalogue of the fishes in the British Museum. Catalogue of the Physostomi, containing the families Heteropygii, Cyprinidae, Gonorhynchidae, Hyodontidae, Osteoglossidae, Clupeidae,... [thru]... Halosauridae, in the collection of the British Museum. Cat. Fishes v. 7. i-xx + 1-512.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Rainboth, W.J., 1996. Fishes of the Cambodian Mekong. FAO Species Identification Field Guide for Fishery Purposes. FAO, Roma, Itàlia. 265 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Page, Lawrence M. & Burr, Brooks M. (1991): Freshwater Fishes, p. 131, Houghton Mifflin, Nova York, Estats Units. ISBN 0-395-91091-9.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Can Comes

«Can Comes» té aquests significats:
* Can Comes (Bigues), masia al Vallès
* Can Comes (Castelló d'Empúries), zona de salobrars i aiguamolls dins el Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà
* Can Comes (Lliça d'Amunt), masia al Vallès
* Can Comes (el Prat de Llobregat), masia al Baix Llobregat
* Can Comes (Tiana), masia al Maresme
* Can Comes (Pineda de Mar), masia al Maresme
# Collfred (Artesa de Segre)

Collfred és una entitat de població del municipi d'Artesa de Segre, a la comarca de la Noguera. El poble se situa al peu del puig de Grialó, a l'esquerra del riu Segre, al límit est del terme municipal.
La carretera LV-5121 és la seva principal via de comunicació. A pocs quilòmetres aigües amunt del poble neix el canal d'Urgell. La major font d'ingressos prové de l'agricultura i la ramaderia.
Fou municipi independent fins a mitjans del segle xix quan es va integrar a Artesa de Segre.

## Llocs d'interès

En destaca l'església parroquial, dedicada a Sant Martí, romànica i d'una sola nau i el castell de Collfred, documentat des del segle xiii i fou propietat de la senyoria dels Rubió.

## Referències

* ↑ «Collfred (Artesa de Segre)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 «Collfred Arxivat 2018-01-08 a Wayback Machine.». Web del Consell Comarcal de la Noguera
* ↑ «255134 Collfret». Alteraciones de los municipios en los Censos de Población desde 1842. INE. [Consulta: 25 juliol 2020].
* ↑ «Collfred (Artesa de Segre)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Consell de la Llengua Polonesa

El Consell de la llengua polonesa (Rada Języka Polskiego en polonès) és l'òrgan oficial de regulació de la llengua polonesa. Es va formar el 9 de setembre del 1996 com una comissió de l'Acadèmia Polonesa de Ciències, gràcies a la llei promulgada pel parlament polonès ("Llei sobre la llengua polonesa", "Ustawa o języku polskim" del 7/10/1999).
El consell està constituït per 36 membres, que inclouen lingüistes, científics i altres especialistes (com ara en dret, història de l'art, informàtica, medicina o física).
Les tasques responsabilitat del consell són:
* Anàlisi i avaluació de les condicions de la llengua i encarregat d'aconsellar l'estat pel que fa a la política lingüística
* Promoció del coneixement sobre el polonès, les seves variacions, estàndards i criteris d'avaluació del seu ús, organització de discussions i conferències amb aquest objectiu
* Presa de decisions en disputes sobre elements de la llengua (vocabulari, gramàtica, ortografia, puntuació i sintaxi)
* Establiment de normes per l'ortografia i puntuació
* Recerca de solucions per a l'ús del polonès en ciència i tecnologia (sobretot en disciplines emergents)
* Avaluació dels noms de nous productes comercials i serveis
* Tenir cura de la cultura lingüística a les escoles de polonès
* Donar la seva opinió sobre noms d'infants no estandarditzats
* Correcció i revisió de textos publicats pels mitjans de comunicació i l'administració pública
Entre els més eminents membres actuals del consell hi trobem:
* Andrzej Blikle
* Jerzy Bralczyk
* Jan Miodek
* Tadeusz Konwicki
* Jerzy Bartmiński
* Krystyna Bochenek

## Enllaços externs

* Lloc web oficial
# Corydoras spectabilis

Corydoras spectabilis és una espècie de peix de la família dels cal·líctids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4,9 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Brasil.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Lacépède B. G. E. 1803. Histoire naturelle des poissons. Hist. Nat. Poiss. v. 5. i-lxviii + 1-803 + index.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 «Corydoras spectabilis» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Bibliografia

* Knaack, J. 1999. Eine weitere neue Art der Gattung Corydoras Lacépède, 1803 aus dem Mato Grosso (Pisces, Siluriformes, Callichthyidae). Aquaristik aktuell (Alemanya) 1/2000: 74-79.