# Sebastià Portell i Clar

Sebastià Portell i Clar (ses Salines, 8 de novembre de 1992) és un dramaturg i escriptor mallorquí. Des de març de 2022 és el president de l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana. Escriu sobre gènere, sexualitat, dinàmiques culturals i el fet artístic.

## Biografia

Graduat en Publicitat i Relacions Públiques per la Universitat Pompeu Fabra, en Llengua i Literatura Catalanes per la Universitat Oberta de Catalunya i màster en Construcció i Representació d'Identitats Culturals per la Universitat de Barcelona.
Va començar a publicar en l'àmbit de la dramatúrgia amb La mort de na Margalida, finalista del Premi Pare Colom de Teatre, el 2012, i Un torrent que era la mar, Premi de Teatre Breu Inicia't de Badalona, el 2013. Altrament, ha estat director de diversos muntatges com ara Com elles, estrenada a La Seca Espai Brossa amb èxit de crítica i pública.
El 2014 va endinsar-se en la narrativa amb Maracaibo, un recull de contes molt breus on les dones esdevenen les protagonistes. L'any següent, amb Jaume C. Pons Alorda i Joan Todó, va publicar La recerca del flamenc, on cadascú va aportar un relat breu.
El 2016 va publicar la seva primera novel·la, El dia que va morir David Bowie, on narra la història d'un jove gai mallorquí promiscu, incapaç d'estimar i que viu una vida desenfrenada, però amb el rerefons dels prejudicis de la seva mare, contra qui es rebel·la. L'escriptor Albert Forns va definir-la com «la novel·la gai més explícita de la literatura catalana».
També ha publicat estudis literaris, és autor de la biografia-entrevista Antònia Vicens. Massa deutes amb les flors (2016), i ha tingut cura del volum Davant el fulgor. Per a llegir l'obra d'Antònia Vicens (2018), juntament amb Sebastià Perelló. També ha editat l'antologia Amors sense casa. Poesia LGBTQ catalana (2018), la primera antologia d'aquesta temàtica de la literatura catalana, amb autors que van des de Maria Antònia Salvà a Guillem Gavaldà.
El 2018 va ser un dels escriptors seleccionats per l'Institut Ramon Llull per anar a la residència d'autors Art Omi de Nova York, on es va donar a conèixer la seva obra.
El seu estil narratiu ha estat qualificat de llibertí, provocador i irreverent. Portell ha mostrat preocupació per la sexualitat i el gènere en la literatura. Afirma sentir-se hereu de la literatura catalana i admirador de Biel Mesquida, Antònia Vicens, Blai Bonet i Maria-Mercè Marçal, a més d'escriptors com Virginia Woolf, Oscar Wilde o Tennessee Williams.
D'altra banda, ha coordinat el curs Amors sense casa, sobre literatura LGBTI a la llibreria Laie, i tallers d'escriptura creativa per a joves i adults. També coordina, des del setembre del 2017, la secció LGBTI de la revista Time Out Barcelona. Així mateix, és soci de PEN Català, i des del maig del 2017 és vocal de l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana, i des de març de 2022 n'és el president.

## Obra
### Narrativa

* 2014: Maracaibo. Calonge: AdiA Edicions
* 2015: La recerca del flamenc (amb Jaume C. Pons Alorda i Joan Todó). Barcelona: LaBreu Edicions
* 2016: El dia que va morir David Bowie. Barcelona: LaBreu Edicions
* 2017: RISC. Antologia de textos :Rata_ (diversos autors). Barcelona: :Rata_
* 2019: Ariel i els cossos. Barcelona: Empúries
* 2022: Les altures, Barcelona: Empúries

### Teatre

* 2010: Entre tu i jo, gris, estrenada per Coincidències Teatre a l'Auditori d'Alcúdia
* 2012: La mort de na Margalida. Cançó de tristor de l'illa de Mallorca. Palma: Lleonard Muntaner
* 2013: Un torrent que era la mar. Badalona: Pont del Petroli, estrenada per Maror Teatre a l'Auditori Municipal l'Esponja de Ses Salines
* 2015: L'endemà de Fedra. Calonge: AdiA Edicions. Musical amb llibret de Portell i música de Víctor Ferragut, interpretat per la Banda de Música de Ses Salines
* 2018: Transbord. Palma: Lleonard Muntaner Editor. Estrenada per Malvasia Produccions al Teatre Principal de Palma

### Prosa de no-ficció

* 2016: Antònia Vicens. Massa deutes amb les flors. Palma: Lleonard Muntaner
* 2021: Les nenes que llegien al lavabo. Barcelona: Ara Llibres

### Com a editor

* 2018: Davant el fulgor. Per a llegir l'obra d'Antònia Vicens (amb Sebastià Perelló). Palma: Lleonard Muntaner
* 2018: Amors sense casa. Poesia LGBTQ catalana. Barcelona: Angle Editorial

### Traduccions

* 2020: L'enterrament, de Gonzalo Hermo. Palma: Lleonard Muntaner

## Premis i reconeixements

* 2020: Beca SOS Cultura de la Fundació Carulla a creacions literàries en català
* 2018: Beca de la residència Art Omi de Nova York, en col·laboració amb l'Institut Ramon Llull
* 2018: Finalista del IV Torneig de Dramatúrgia de les Illes Balears
* 2017: Beca Montserrat Roig per a escriptors
* 2016: Premi al Millor creador de l'any segons la revista Time Out Barcelona
* 2015: Beca Agata Baum de Bernis per a joves creadors i gestors culturals
* 2015: Ajut a la creació de la Institució de les Lletres Catalanes per la novel·la Walk of shame
* 2013: Sisè Premi de Teatre Breu Inicia't de Badalona 2013 per Un torrent que era la mar
* 2012: Menció especial al XV Premi Boira-Òmnium de Teatre 2012 per La mort de na Margalida
* 2012: Finalista del Premi de teatre mediterrani Pare Colom 2012 per La mort de na Margalida

## Referències

* ↑ Agència Catalana de Notícies. «Sebastià Portell, elegit nou president de l'AELC». VilaWeb, 24-03-2022. Arxivat de l'original el 16 abril 2022. [Consulta: 25 març 2022].
* 1 2 «Ments inquietes - Literatura: Sílvia Soler i Sebastià Portell». Televisió de Catalunya, 28-07-2022. Arxivat de l'original el 31 juliol 2022. [Consulta: 31 juliol 2022].
* 1 2 3 4 «Martí Domínguez i Sebastià Portell seran els escriptors catalans a la residència d’autors Art Omi de Nova York». Institut Ramon Llull, 05-03-2018. Arxivat de l'original el 29 setembre 2022. [Consulta: 16 març 2022].
* 1 2 3 Llort, Lluís. «Sebastià Portell: “Sempre he viscut la literatura com una festa”». El Punt Avui, 11-09-2017. Arxivat de l'original el 9 novembre 2021. [Consulta: 29 setembre 2022].
* 1 2 Pons Alorda, Jaume C. «L'exaltada festa Maracaibo de Sebastià Portell». Núvol, 25-11-2014. Arxivat de l'original el 29 novembre 2022. [Consulta: 29 novembre 2022].
* 1 2 Sánchez-Rubio, Emili. «La recerca del flamenc». Núvol, 04-07-2016. Arxivat de l'original el 29 gener 2021. [Consulta: 29 setembre 2022].
* 1 2 3 Serra, Montserrat. «Sebastià Portell: ‘Sí que tenia la intenció de trencar coses’». VilaWeb, 03-10-2016. Arxivat de l'original el 16 març 2022. [Consulta: 29 setembre 2022].
* 1 2 Safont Plumed, Joan. «Sebastià Portell: "No m'importaria que el llegir em fes perdre l'escriure"». El Nacional, 30-05-2021. Arxivat de l'original el 10 novembre 2021. [Consulta: 29 setembre 2022].
* 1 2 Cos, Isaac. «La casa dels amors sense casa». Núvol, 15-11-2018. Arxivat de l'original el 24 desembre 2021. [Consulta: 29 setembre 2022].
* ↑ «Sebastià Portell». Sala Beckett. Arxivat de l'original el 9 juliol 2022. [Consulta: 16 març 2022].
* ↑ Nicolau Jiménez, Adriana. ««El que em preocupava quan escrivia ‘Transbord’ era que la vida valgués la pena»». El Temps, 29-11-2021. Arxivat de l'original el 29 novembre 2021. [Consulta: 29 setembre 2022].
* ↑ «Entrevista als nous socis Eulàlia Domènech i Sebastià Portell». PEN català, 19-04-2017. Arxivat de l'original el 29 novembre 2022. [Consulta: 16 març 2022].
* ↑ «Junta 2017». Associació d'Escriptors en Llengua Catalana. Arxivat de l'original el 9 novembre 2021. [Consulta: 21 setembre 2019].
* ↑ Pons, Pere Antoni. «El “donari” de Sebastià Portell». ARA Balears, 24-08-2014. Arxivat de l'original el 16 març 2022. [Consulta: 29 setembre 2022].
* ↑ Forns, Albert. «L'amor a l'era del Grindr». Diari Ara, 10-09-2016. Arxivat de l'original el 10 novembre 2021. [Consulta: 29 setembre 2022].
* ↑ Portell, Sebastià. Les altures. Editorial Empúries, 7 setembre 2022. ISBN 978-84-18833-51-9.
* ↑ Obrador, Tomeu. «El drama marinero de Vilamar del Migjorn engancha» (en castellà). Diario de Mallorca, 28-12-2012. Arxivat de l'original el 10 novembre 2021. [Consulta: 29 setembre 2022].
* ↑ Jiménez, Nacho «Una 'Fedra' diferente sube a escena en ses Salines» (en castellà). Última Hora, 28-11-2015.
* ↑ Jiménez, Nacho. «Memorias de «una escritora de raza»» (en castellà). Última Hora, 03-02-2016. Arxivat de l'original el 29 setembre 2022. [Consulta: 29 setembre 2022].
* ↑ «Guanyadors SOS Cultura». Fundació Carulla. Arxivat de l'original el 10 novembre 2021. [Consulta: 12 gener 2021].
* ↑ «Premis Time Out Barcelona 2016». Time Out Barcelona, 13-12-2016. Arxivat de l'original el 9 novembre 2021. [Consulta: 14 desembre 2016].
* ↑ «El Goethe Institut Barcelona concedeix 16 beques a joves artistes i gestors culturals». Goethe Institut Barcelona, 07-05-2015. Arxivat de l'original el 9 novembre 2021. [Consulta: 12 febrer 2016].
* ↑ Europa Press. «Joan Soler, Josep Fàbrega, Andreu Martín y Sebastià Portell, premios literarios Ciutat de Badalona». La Vanguardia, 20-06-2012. Arxivat de l'original el 22 gener 2022. [Consulta: 29 setembre 2022].
* ↑ Obrador, Tomeu. «La trágica muerte de Margalida, teatralizada un siglo después» (en castellà). Diario de Mallorca, 27-10-2012. Arxivat de l'original el 10 novembre 2021. [Consulta: 29 setembre 2022].

## Enllaços externs

* Blog personal Arxivat 2018-11-18 a Wayback Machine.