OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Taira

* Per a altres significats, vegeu «Clan Taira».
La taira (Eira barbara) és un mustèlid que viu en boscos i zones de vegetació abundant, en una àrea que s'estén des del sud de Mèxic fins a l'Argentina.
El cos té una llargada de 58-75 cm i la cua de 42 cm. El pes mitjà és de 5 kg. La taira té el cap ample i relativament gros en proporció al cos, si se'l compara amb altres mustèlids. Té les potes relativament llargues i un pelatge curt de color sípia, negre o castany uniforme.

## Referències

Espècies vivents de carnívors :
Regne: Animalia  ·  Embrancament: Chordata  ·  Classe: Mammalia  ·  Infraclasse: Eutheria  ·  Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Feliformia :
Família Felidae :
Família Viverridae (inclou les civetes) :
Família Eupleridae :
Subordre Caniformia (continua més avall) :
Subordre Caniformia (continua més amunt) :
Família Canidae :
Família Mustelidae :
# Stonegate

Stonegate és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Colorado. Segons el cens del 2000 tenia 6.284 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Stonegate tenia 6.284 habitants, 1.877 habitatges, i 1.717 famílies. La densitat de població era de 1.201,1 habitants per km².
Dels 1.877 habitatges en un 65,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 84,1% hi vivien parelles casades, en un 5,4% dones solteres, i en un 8,5% no eren unitats familiars. En el 6,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 0,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,35 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,51.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 39,4% tenia menys de 18 anys, un 3,2% entre 18 i 24, un 38,8% entre 25 i 44, un 17% de 45 a 60 i un 1,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 101.718 $ i la renda mediana per família de 102.840 $. Els homes tenien una renda mediana de 74.167 $ mentre que les dones 47.000 $. La renda per capita de la població era de 35.480 $. Entorn de l'1,8% de les famílies i l'1,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Stonegate». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 1r agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Stonegate». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 1r agost 2010].
# Fouquieria splendens

Fouquieria splendens és una espècie del gènere Fouquieria de la família Fouquieriaceae. Es tracta d'una planta de flor adaptada a viure als deserts del sud-oest dels EUA i al nord de Mèxic.

## Descripció

Durant la major part de l'any la planta sembla un conjunt de grans tiges mortes, tot i que un examen més proper revela que són parcialment verdes. Amb les precipitacions de les escasses pluges, la planta s'arriba a cobrir ràpidament amb un gran nombre de fulles ovals petites (2 a 4 cm), que poden romandre durant setmanes o fins i tot mesos. El vermell brillant de les flors apareix a la primavera i l'estiu.
Les tiges poden arribar a un diàmetre de 5 cm a la base, i la planta pot arribar a mesurar fins a 10 m d'alçada. La planta ramifica molt pesadament a la base, però sobre aquesta les branques són com pals i es divideixen només més lluny de la base, i els espècimens als cultius poden no tenir cap branca secundària.
Els ramells de fulles endureixen embotits entre espines dorsals, i les fulles noves brollen de la base de l'espina dorsal.

## Usos

Els pals de Fouquieria splendens són un material de camp comú per a les tanques a la seva regió nativa, i prenen sovint l'arrel per formar una tanca viva. A causa del seu pes lleuger i a una forma interessant, aquests s'han utilitzat per als bastons.

## Distribució i hàbitat

És una planta del desert curiosa i única que es desenvolupa als deserts del sud-oest dels Estats Units i al nord de Mèxic.
Es troba associada generalment amb matollars xeròfits, matollars crassicaules (de tiges carnoses) espinós, amb Yucca, i a sòls negre, rocós, o calcaris.

## Galeria

* Fulles
* Espines a Anza-Borrego Desert State Park
* Flors a Anza-Borrego Desert State Park
* Fouquieria splendens cobert de neu a Tucson
* Flors a Tucson, AZ
* Al seu hàbitat

## Referències

* ↑ «Fouquieria splendens» (en anglès). [Consulta: 13 juliol 2014].

## Enllaços externs

* Ocotillo, rotilla, albarda
# Chudobaïta

La chudobaïta és un mineral de la classe dels arsenats, que pertany al grup de l'ondrušita. Rep el seu nom del mineralogista alemany Karl Franz Chudoba (1898-1976).

## Característiques

La chudobaïta és un arsenat de fórmula química Mg₅(AsO₄)₂(AsO₃OH)₂·10H₂O. Cristal·litza en el sistema triclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 2,5 i 3. És l'anàleg amb magnesi de la geigerita.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la chudobaïta pertany a «08.CE: Fosfats sense anions addicionals, amb H₂O, només amb cations de mida mitjana, RO₄:H₂O sobre 1:2,5» juntament amb els següents minerals: geigerita, newberyita, brassita, fosforrösslerita, rösslerita, metaswitzerita, switzerita, lindackerita, ondrušita, veselovskýita, pradetita, klajita, bobierrita, annabergita, arupita, barićita, eritrita, ferrisimplesita, hörnesita, köttigita, manganohörnesita, parasimplesita, vivianita, pakhomovskyita, simplesita, cattiïta, koninckita, kaňkita, steigerita, metaschoderita, schoderita, malhmoodita, zigrasita, santabarbaraïta i metaköttigita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta l'any 1960 a la mina Tsumeb, a la regió d'Otjikoto, Namíbia. També ha estat descrita a la mina Torrecillas, a Salar Grande (Regió de Tarapacá, Xile). Sol trobar-se associada a altres minerals com: conicalcita, adamita, olivenita, ferrilotharmeyerita i calcocita.

## Referències

* ↑ «Chudobaite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 9 setembre 2016].
* ↑ «The New IMA List of Minerals – A Work in Progress – Updated: May 2017» (en anglès). International Mineralogical Association. Arxivat de l'original el 10 d'agost 2019. [Consulta: 18 juliol 2017].
* ↑ «Chudobaite» (en anglès). Handbook of Mineralogy. [Consulta: 9 setembre 2016].
# Chueca (barri)

El barri de Chueca és una zona del barri de Justícia, situat al districte Centre de la ciutat de Madrid (Espanya). Està situat en ple centre de Madrid, al costat de la Gran Via i entre els carrers Fuencarral i Barquillo. Als anys 90 es va convirtir definitivament en el barri gai de Madrid, ja que havia estat escollit progressivament com a lloc d'esbargiment i residència d'una gran part de la comunitat gai i lèsbica madrilenya, des dels anys 80. Al barri es van obrir alguns dels primers locals destinats al públic gai de Madrid, i que en alguns casos hi ha encara, com ara el Café Figueroa o la llibreria Berkana. El barri va passar de ser un clàssic barri madrileny a adquirir el caràcter que té avui, un ambient molt comercial i d'esbargiment, obert i respectuós amb la diversitat de la societat actual. Aquest canvi va estar precedit d'un gran deteriorament als anys 70 degut al tràfic de drogues i la prostitució de carrer, la qual cosa va portar el barri a una profunda degradació i abandonament dels locals comercials fet que va afavorir el traspàs de locals als nous usos, com ara els bars d'ambient gai, que serien el principi del ressorgiment del barri.
L'evolució de Chueca ha estat paral·lela a la seva transformació comercial. Als seus carrerons podem trobar, a banda dels comerços tradicionals, d'altres com ara restaurants moderns, sex shop, saunes, cafès, bars, pubs nocturns i una infinitat de serveis més o menys enfocats a un públic gai com ara botigues de roba, agències de viatges, assessories, clíniques, etc.
Al barri li dona nom una petita placeta dedicada al compositor de sarsuela Federico Chueca. Aquí hi ha l'estació del metro Chueca. Hi destaquen altres dues places majors, la Plaça del Rei i la Plaça Vázquez de Mella.
Un dels atractius turístics més grans de Chueca són les festes de celebració de l'Orgull Gai, que tenen lloc anualment a finals de juny. Ja s'han convertit en tot un clàssic per a tots els madrilenys o visitants amb ganes de marxa.

## Referències

* ↑ Mapa barri de Chueca
* 1 2 «Madridinfosite Chueca». Arxivat de l'original el 2008-08-02. [Consulta: 16 novembre 2008].
# Strophanthus

Strophanthus és un gènere de 35-40 espècies de plantes de flors de la família Apocynaceae, naturals principalment de l'Àfrica tropical, s'estenen a Sud-àfrica amb algunes espècies a l'Àsia, India meridional, Filipines i Xina meridional.
El gènere inclou vinyes, arbustos i arbres petits. Les fulles estan enfrontades, són simples, lanceolades i senceres de 2-20 cm de longitud.
Diverses tribus africanes utilitzen algunes espècies per preparar el verí de les seves sagetes.

## Taxonomia

El gènere va ser descrit per Augustin Pyrame de Candolle i publicat a Bull. Sci. Soc. Philom. Paris 3: 122. 1802.

### Etimologia

Strophanthus: nom genèric que deriva d'"strophos" i "anthos" (flor torta) pels segments torts de la seva corol·la que en alguna espècie arriba fins als 35 cm de longitud.

## Taxonomia

* Strophanthus aambe
* Strophanthus alterniflorus
* Strophanthus amboensis
* Strophanthus annamensis
* Strophanthus arboreus
* Strophanthus arnoldianus
* Strophanthus aurantiacus
* Strophanthus barteri
* Strophanthus bequaertii
* Strophanthus boivinnii
* Strophanthus brevicaudatus
* Strophanthus bullenianus
* Strophanthus capensis
* Strophanthus caudatus
* Strophanthus chinensis
* Strophanthus congoensis
* Strophanthus courmontii
* Strophanthus cumingii
* Strophanthus dichotomus
* Strophanthus divaricatus
* Strophanthus eminii
* Strophanthus glabra
* Strophanthus gratus
* Strophanthus hispidus
* Strophanthus laurifolinus
* Strophanthus kombe
* Strophanthus nicholsoni
* Strophanthus petersianus
* Strophanthus preussii
* Strophanthus sarmentosus
* Strophanthus scandens
* Strophanthus speciosus
* Strophanthus thallone
* Strophanthus vanderijstii
* Strophanthus welwitschii

## Vegeu també

* Història de la botànica
* Característiques de les Apocynaceae

## Referències

* ↑ USDA, ARS, National Genetic Resources Program. Germplasm Resources Information Network - (GRIN) [Online Database]. National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland. URL: http://www.ars-grin.gov/cgi-bin/npgs/html/genus.pl?11671 Arxivat 2015-09-23 a Wayback Machine. (01 August 2013)
* ↑ Strophanthus en PlantList
* ↑ «Strophanthus». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 14 octubre 2013].
# Free Software Foundation Europe

La Free Software Foundation Europe (FSFE o FSF Europe) és una organització no governamental i sense ànim de lucre, que treballa en tots els aspectes relacionats amb el programari lliure a Europa i especialment el projecte GNU. Es va fundar el 10 de març del 2001.
La Free Software Foundation (FSF) i la FSFE són entitats separades, tant financerament com legalment.

## Objectius

La seva prioritat són els aspectes polítics, legals i socials del programari lliure junt amb l'ètica, la filosofia i els valors comercials. En particular:
* Promociona el programari lliure en l'àmbit polític a Europa mitjançant el diàleg.
* Denuncia les activitats polítiques que són contràries a la filosofia del programari lliure.
* Ofereix un punt de contacte i d'orientació de totes les qüestions referents al programari lliure.
* Treballa conjuntament amb advocats de l'àrea del programari lliure a Universitats. També cooperen amb advocats de tot Europa per maximitzar la seguretat legal del programari lliure.
* Suporta, coordina i desenvolupa projectes lliures, especialment GNU. També proporciona recursos als desenvolupadors de programari lliure per animar-los a seguir amb el seu desenvolupament.
* Ajuda a les companyies a fer models de negoci basats amb programari lliure o ajusten models a això; això encoratja les companyies a anar cap al programari lliure. Per fer més fàcil a les empreses fer programari lliure exitòs, la FSF Europa busca ampliar el mercat pel programari lliure
* Ajuda a coordinar altres iniciatives a l'àrea del programari lliure.

## Activitats

El 26 de març de 2008 van organitzar el primer Dia de la Llibertat dels Documents (DocumentFreedomDay), una iniciativa per promoure estàndards de documents, amb el suport d'alguns grans agents tecnològics: Google, Sun i IBM.

## Plantilla

Aquesta gent treballa amb o per la FSF Europa:
* Antonella Beccaria: Equip italìa
* Volker Dormeyer: Equip alemany
* Martin Gerwinski: Equip alemany
* Georg C. F. Greve: President
* Georg Jakob: Membre austríac de l'associació
* Joachim Jakobs: Equip alemany
* Matthias Kirschner: Auxiliar del president
* Werner Koch: Encarregat segon de l'equip alemany
* Karin Kosina: Membre austríac de l'associació
* Stefano Maffulli: Canceller italià
* Reinhard Müller: Membre austríac de l'associació
* Bernhard Reiter: Canceller alemany
* Cristian Rigamonti: Equip alemany
* Henrik Sandklef: Equip suec
* Fabrizio Veutro: Equip italià
* Jonas Öberg - Vicepresident
* Ciarán O'Riordan - Representant de Brussel·les
Alguns d'ells són membres de l'associació, d'altres no.

## Vegeu també

* Free Software Foundation

## Enllaços externs

* FSF Europa (anglès)
* Free Software Foundation a Europa (català)
* Projectes actuals de la FSF Europa (anglès)
* L'actual equip de la FSF Europa (anglès)
* Organitzacions associades a la FSF Europa Arxivat 2020-02-16 a Wayback Machine. (anglès)
# Colltort gorja-roig

El colltort gorja-roig (Jynx ruficollis) és una espècie d'ocell de la família dels pícids (Picidae) que habita boscos, sabanes, matolls i conreus de l'Àfrica Subsahariana, amb una distribució irregular des de Camerun, el Gabon, República Centreafricana i Etiòpia, cap al sud, fins a l'est de Sud-àfrica.
# Flekkefjord

Flekkefjord és un municipi situat al comtat d'Agder, Noruega. Té 9.096 habitants (2016) i té una superfície de 543,52 km². El centre administratiu del municipi és el poble homònim.

## Referències

* ↑ «Població l'1 de gener de 2016. Tot el país, comtats i municipis» (en anglès). Oficina Central d'Estadístiques de Noruega. [Consulta: 29 juliol 2016].

## Enllaços externs

* Flekkefjord - Lloc web oficial
# Fleix (Marina Alta)

Fleix, també anomenat Poble d'Enmig, és un dels tres nuclis de població que conformen el municipi de la Vall de Laguar, dins de la Marina Alta. La seua església és dedicada a Sant Pasqual.
# Fleming-Neon

Fleming-Neon és una població dels Estats Units a l'estat de Kentucky. Segons el cens del 2000 tenia 840 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fleming-Neon tenia 840 habitants, 351 habitatges, i 244 famílies. La densitat de població era de 196,6 habitants/km².
Dels 351 habitatges en un 27,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,9% hi vivien parelles casades, en un 16% dones solteres, i en un 30,2% no eren unitats familiars. En el 26,5% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,5% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 25,5% entre 25 i 44, un 26,1% de 45 a 60 i un 18,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 18.421 $ i la renda mediana per família de 20.795 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.625 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era de 9.029 $. Entorn del 33,3% de les famílies i el 39,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fleming-Neon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fleming-Neon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Clàudia d'Orleans

* Per a altres significats, vegeu «Clàudia d'Orléans».
Clàudia d'Orleans (francès: Claude d'Orléans) (Larraix, 11 de desembre de 1943) és duquessa d'Aosta, Princesa de sang de França de la casa dels Orleans amb el tractament d'altesa reial.

## Biografia

Nascuda a Larache, on la casa d'Orleans posseïa una important explotació agrària, era neta del príncep Enric d'Orleans i de la princesa Isabel d'Orleans-Bragança. Clàudia era la novena filla dels comtes de París i era neta per via paterna del príncep Joan d'Orleans i de la princesa Isabel d'Orleans mentre que per via materna ho era del príncep Pere d'Alcantara del Brasil i de la comtessa bohèmia Elisabet Dobrzensky von Dobrzenicz.
Al llarg de la dècada de 1950 i de 1960, els comtes de París gaudiren d'un enorme prestigi entre les famílies reials catòliques d'Europa. En una de les trobades de la reialesa europea, Clàudia conegué al príncep Amadeu de Savoia-Aosta amb qui es comprometé i es casà l'any 1964.
Amadeu de Savoia-Aosta és fill del duc Aimó de Savoia-Aosta i de la princesa Irene de Grècia. Clàudia i Amadeu es casaren a Sintra (Portugal), el 22 de juliol de l'any 1964. El casament se celebrà a Portugal per tal que el rei Humbert II d'Itàlia pogués assistir a la cerimònia. La parella s'establí a la finca italiana de Il Borro i tingueren tres fills:
* SAR la princesa Blanca de Savoia-Aosta, nada a Florència el 1966. Es casà amb el comte Gilberto Arrivabene Valenti Gonzaga.
* SAR el príncep Aimó de Savoia-Aosta, nat a Florència el 1967. El príncep, duc de la Pulla, està compromès amb la princesa Olga de Grècia.
* SAR la princesa Mafalda de Savoia-Aosta, nada a Florència el 1969. Es casà en primeres noces amb el príncep Alexandre Ruffo di Calàbria de qui es divorcià per casar-se amb l'aristòcrata Francesco Ferrante Carlo Napoleone Lombardo di San Chirico.
Clàudia i Amadeu es casaren que tots dos tenien tan sols 21 anys. La seva unió fou bastant inestable, al llarg dels 18 anys que durà la unió hi hagué èpoques de separació i èpoques d'especial necessitat mútua. L'any 1982, de comú acord, els ducs d'Aosta se separaren.
El 27 d'abril de 1982 Clàudia es casà de nou, aquest cop a Haití amb l'italià Arnaldo La Cagnina de qui es divorcià l'any 1996 per tornar-se a casar amb Enrico Gandolfi (1941-2015) l'any 2006.

## Referències

* ↑ "Princess of Orléans Fiancée of a Prince", The New York Times (Paris), 5 October 1963
* ↑ «The Aosta Knots and Stars Tiara». A Tiara a Day.
* ↑ Willis, Daniel. The Descendants of Louis XIII. Clearfield, 1999, Baltimore, US. pp. 97, 675–676. ISBN 0-8063-4942-5.
* ↑ Enache, Nicolas. La Descendance de Marie-Therese de Habsburg, Reine de Hongrie et de Boheme. Paris: ICC, 1999, p. 71, 80, 253–259, 275. ISBN 2-908003-04-X.
* ↑ Montgomery-Massingberd, Hugh (editor). Burke's Guide to the Royal Family, Burke's Peerage, London, 1973, p. 279. ISBN 0-220-66222-3
* ↑ Willis, Daniel. The Descendants of Louis XIII. Clearfield, 1999, Baltimore, US. pp. 97, 675–676. ISBN 0-8063-4942-5.
* ↑ Willis, Daniel. The Descendants of Louis XIII. Clearfield, 1999, Baltimore, US. pp. 97, 675–676. ISBN 0-8063-4942-5.
# Susan Buck-Morss

Susan Buck-Morss és una pensadora interdisciplinar estatunidenca, formada com filòsofa i historiadora intel·lectual. S'ha interessat especialment per Walter Benjamin i Theodor Adorno. Ha estat professora del programa de Govern a la Universitat Cornell i del centre de postgrau a la Universitat de la Ciutat de Nova York.
Com a professora s'ha interessat en la teoria crítica, teoria literària i de cultura visual, en filosofia continental, islamisme, filosofia política occidental, teories sobre el nacionalisme i la globalització, teories de la modernitat i modernitats alternatives, i en estudis visuals. En Cornell va ser directora d'Estudis Visuals i professora dels programes de Govern, Història de l'Art, Estudis Alemanys. Va obtenir un doctorat a la Universitat de Georgetown el 1975 en història intel·lectual europea. També va cursar estudis de postgrau en filosofia, sociologia i psicologia a la Universitat Johann Wolfgang Goethe.

## Obres principals

* Hegel, Haiti, and Universal History, 2008, University of Pittsburgh Press.
* Thinking Past Terror: Islamism and Critical Theory on the Left, 2003, New York: Verso.
* Dreamworld and Catastrophe: The Passing of Mass Utopia in East and West, 2002, The MIT Press.
* Fugitive Sites: inSITE2000/01 New Contemporary Art Projects for San Diego/Tijuana. Installation Gallery. Curator. Edición bilingüe (anglès, castellà).
* Dialectics of Seeing: Walter Benjamin and the Arcades Project, 1991, MIT Press.
* Origins of Negative Dialectics, 1979, Free Press.

## Referències

* ↑ «Susan Buck-Morss». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 17 febrer 2016].
# TEB BNP Paribas İstanbul Open 2015

El Torneig d'Istanbul 2015, oficialment conegut com a TEB BNP Paribas Istanbul Open 2015, és un esdeveniment de tennis masculí disputat sobre terra batuda que pertany a les sèries 250 de l'ATP. L'edició inaugural del torneig es va celebrar entre el 27 d'abril i el 3 de maig del 2015 al Garanti Koza Arena d'Istanbul, Turquia.

## Quadre individual masculí

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | R. Federer | 6 | 7 | |
| | J. Nieminen | 2 | 5 | | 1 | R. Federer | 7 | 6⁵ | 6 |
| | D. Gimeno Traver | 6 | 6 | | | D. Gimeno Traver | 6$^3$ | 7 | 3 |
| 6 | M. Kukuixkin | 3 | 3 | | | | | | | 1 | R. Federer | 2 | 6 | 7 |
| 4 | S. Giraldo | 6 | 1 | 6 | | | | | | 8 | D. Schwartzman | 6 | 2 | 5 |
| WC | A. Rublev | 4 | 6 | 3 | 4 | S. Giraldo | 6 | 2 | 2 | | | | | |
| | J. Melzer | 0 | 2 | | 8 | D. Schwartzman | 0 | 6 | 6 | | | | | |
| 8 | D. Schwartzman | 6 | 6 | | | | | | | | | | | | 1 | R. Federer | 6 | 7 |
| | T. Bellucci | 7 | 6 | | | | | | | | | | | | 3 | P. Cuevas | 3 | 6$^{11}$ |
| | D. Istomin | 6$^4$ | 3 | | | T. Bellucci | 5 | 3 | | | | | | |
| Q | T. Gabaixvili | 6 | 4 | 4 | 3 | P. Cuevas | 7 | 6 | | | | | | |
| 3 | P. Cuevas | 4 | 6 | 6 | | | | | | 3 | P. Cuevas | 6 | 6 | |
| | I. Dodig | 5 | 7 | 6 | | | | | | 2 | G. Dimitrov | 2 | 4 | |
| | D. Lajović | 7 | 6¹ | 4 | | I. Dodig | 4 | 3 | | | | | | |
| | A. Gólubev | 3 | 2 | | 2 | G. Dimitrov | 6 | 6 | |
| 2 | G. Dimitrov | 6 | 6 | | | | | | |

## Quadre dobles masculins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Robert Lindstedt Jürgen Melzer | 6 | 7 | |
| | Alexander Bury Teimuraz Gabaixvili | 1 | 5 | | 1 | Robert Lindstedt Jürgen Melzer | 6 | 6 |
| 4 | Mate Pavić Michael Venus | 2 | 4 | | | Marcus Daniell Santiago Giraldo | 2 | 1 |
| | Marcus Daniell Santiago Giraldo | 6 | 6 | | | | | | 1 | Robert Lindstedt Jürgen Melzer | 4 | 6² |
| | Andrei Gólubev Denis Istomin | 3 | 3 | | | | | | | Radu Albot Dušan Lajović | 6 | 7 |
| 3 | Chris Guccione André Sá | 6 | 6 | | 3 | Chris Guccione André Sá | 4 | 6⁵ |
| | Radu Albot Dušan Lajović | 6$^7$ | 6 | [10] | | Radu Albot Dušan Lajović | 6 | 7 |
| 2 | Oliver Marach Philipp Oswald | 7 | 2 | [8] | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial (turc) (anglès)
* Quadre individual masculí PDF
* Quadre dobles masculins PDF
Istanbul :
2015
2016
2017
2018 :
ATP World Tour 2015
< 2014
2016 > :
ATP World Tour Finals, Londres :