OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Grans viatges en tren

Grans viatges en tren o Trens singulars (originalment en francès, Des trains pas comme les autres) és una sèrie documental francesa creada per François Gall i Bernard d'Abrigeon, emesa des del 12 de gener de 1987 a Antenne 2 i posteriorment a France 2. Alguns episodis es van reemetre a partir del 2006 a France 5, que va rellançar la sèrie el juliol de 2011 amb una nova fórmula liderada per Philippe Gougler. El 2022 es va estrenar la versió doblada al valencià a À Punt amb el títol de Grans viatges en tren i el 18 d'agost de 2023 es va estrenar en català central al canal 33 amb el nom de Trens singulars.

## Referències

* ↑ «Notice de la série documentaire» (en francès).
* ↑ «Une saison record pour les Trains pas comme les autres sur France 5» (en francès), 28-08-2015.
* ↑ «Ne ratez pas ces trains» (en francès), 20-08-2011.
* ↑ Stéphanie Thonnet. «Le Mag : Des trains pas comme les autres» (en francès), 05-08-2011. Arxivat de l'original el 11 de març 2016. [Consulta: 23 juliol 2022].
* ↑ «Gastronomía, viajes y ficción en la nueva programación de verano de À Punt». Europa Press, 29-06-2022. [Consulta: 23 juliol 2022].
* ↑ CCMA. «El 33 estrena la sèrie documental "Trens singulars"», 16-08-2023. [Consulta: 16 agost 2023].

## Enllaços externs

* Grans viatges en tren a France 5
* Grans viatges en tren a À Punt
# Geneto

Geneto és un barri del municipi de San Cristóbal de La Laguna, a l'illa de Tenerife —Illes Canàries, Espanya. Administrativament s'inclou a la Zona 3 del municipi.

## Característiques

Està situat a aproximadament cinc quilòmetres al sud del centre municipal, a una altitud mitjana de 492 msnm.
Està format pels nuclis diferenciats de Boca Tuerta, El Centenero, El Moralito, El Pino, Pajarito, San Bartolomé de Geneto, San Miguel de Geneto i les urbanitzacions Llombet i Mayber.
Al barri es troben el col·legi de les Dominicas Santa Rosa de Lima i el col·legi Echeyde II, el centre social Casa de Venezuela, les esglésies de San Miguel Arcángel i de San Bartolomé de Geneto, el Centro Ciutadano San Bartolomé de Geneto, el Consultorio Médico Periférico de San Miguel de Geneto i l'Hospital Nuestra Señora de Los Dolores. Compte a més amb diversos parcs infantils i places públiques, instal·lacions esportives, una gasolinera, farmàcia, així com petits comerços, bars i restaurants.

## Demografia

Variació demogràfica de Geneto :
| Any | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| Habitants | 4.013 | 4.263 | 4.299 | 4.390 | 4.499 | 4.649 | 4.751 | 4.887 | 5.137 | 5.249 | 5.456 | 5.574 | 5.684 | 6.000 | 6.478 | 6.604 |

## Festes

Al barri se celebren festes patronals en honor de Sant Bartolomé, el mes d'agost, i a San Miguel Árcangel, al setembre, celebrant-se actes religiosos i populars.

## Comunicacions

S'arriba al barri principalment per la Carretera General de Geneto TF-263.

### Transport públic

Amb autobús —guagua—, Geneto queda connectat mitjançant les següents línies de TITSA:
| Línia | Trajecte | Recorregut |
| 055 | La Laguna - Barranco Grande (per Geneto) | Horari/Línia |
| 217 | La Laguna - Los Andenes - El Cardonal - H. O. Canarias | Horari/Línia |
| 937 | Santa Cruz (Bescanviador) - Taco - Tíncer - Cruce El Sobradillo | Horari/Línia |

## Referències

* ↑ Zona 3 Arxivat 2014-02-09 a Wayback Machine. Fuente: Ayuntamiento de San Cristóbal de La Laguna.
* 1 2 3 Infraestructura de Datos Espaciales de Canarias Fuente: Consejería de Educación, Universidades y Sostenibilidad. Gobierno de Canarias.
* ↑ Nomenclátor: Población del Padrón Continuo por Unidad Poblacional. GENETO Fuente: Instituto Nacional de Estadística.
* ↑ Arrancan las fiestas patronales de San Miguel de Geneto Arxivat 2014-02-26 a Wayback Machine. Fuente: Diario de Avisos, 20/09/2013.
* ↑ San Bartolomé de Geneto celebra sus fiestas con una serie de actividades hasta el lunes 27 de agosto 2012 Fuente: eldigitaldecanarias.net, 23/08/2012.
# Geneta servalina

La geneta servalina (Genetta servalina) és una espècie de carnívor de la família dels vivèrrids, relacionat amb les civetes i linsangs. Com totes les genetes, l'aparença és de fèlid, encara que no es tracta d'un parent pròxim als fèlids. Hi ha diverses subespècies reconegudes de geneta servalina. Aquestes són:
* Geneta servalina de Lowe (G. servalina lowei). Durant anys només fou coneguda pel tipus nomenclatural, una única pell recollida l'any 1932 a les muntanyes Udzungwa, a Tanzània. Fou redescoberta l'any 2000 durant un estudi de captura en viu, i fou notícia el 2002 quan fou fotografiada a Udzungwa per primera vegada. Des de llavors, ha estat capturada en les trampes de càmeres fotogràfiques a les muntanyes Uluguru i les muntanyes Nguru, augmentant la possibilitat que estigui molt més àmpliament distribuïda a Tanzània.
* Geneta servalina de Zanzíbar (G. servalina archeri). És endèmica de l'illa Unguja, Zanzíbar. Fou descoberta per la ciència l'any 1995, quan es trobaren una pell i un crani a la vila de Kitogani, al centre sud d'Unguja. El gener de 2003, es van fotografiar alguns individus prop del Parc Natural de la Badia de Jozani-Chwaka.
La geneta crestada (G. cristata), una espècie amenaçada, fou considerada una subespècie de la geneta servalina, però actualment es considera generalment com a espècie independent.

## Referències

* ↑ Rovero, F., Doggart, N., Bowkett, A. & Burgess, N. «New Records for Lowe's Servaline Genet from the Eastern Arc Mountains of Tanzania» (en anglès). Oryx, 40, 2, 2006, pàg. 139.
* ↑ Goldman, H. V. & Winther-Hansen, J. «The Small Carnivores of Unguja: Results of a Photo-trapping Survey in Jozani Forest Reserve, Zanzibar, Tanzania» (en anglès), 2003.
* ↑ . Genetta servalina. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 24 març 2009.

## Enllaços externs

* National Geographic: Rare African Predator Photographed for First Time (anglès)
Espècies vivents de carnívors :
Regne: Animalia  ·  Embrancament: Chordata  ·  Classe: Mammalia  ·  Infraclasse: Eutheria  ·  Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Feliformia :
Família Felidae :
Família Viverridae (inclou les civetes) :
Família Eupleridae :
Subordre Caniformia (continua més avall) :
Subordre Caniformia (continua més amunt) :
Família Canidae :
Família Mustelidae :
# Giugliano in Campania

Giugliano in Campania és un municipi italià, situat a la regió de Campània i a la Ciutat metropolitana de Nàpols. L'any 2006 tenia 110.065 habitants.
# Gnaphalieae

Gnaphalieae és una tribu de la subfamília de les asteròidies (Asteroideae).

## Gèneres

Compta amb els gèneres següents:
| Acanthocladium Acomis Actinobole Ammobium Amphiglossa Anaphalioides Anaphalis Anaxeton Anderbergia Anemocarpa Angianthus Anisothrix Antennaria Apalochlamys Argentipallium Argyroglottis Argyrotegium Arrowsmithia Asteridea Athrixia Basedowia Bellida Blennospora Bracteantha Bryomorphe Callilepis Calocephalus Calomeria Cassinia Cephalipterum Cephalosorus Chionolaena Chondropyxis Chrysocephalum | Chthonocephalus Craspedia Cratystylis Decazesia Dielitzia Disparago Dithyrostegia Dolichothrix Edmondia Elytropappus Epaltes Eriochlamys Erymophyllum Euchiton Ewartia Feldstonia Filago Fitzwillia Gamochaeta Gilberta Gilruthia Gnaphalium Gnephosis Gratwickia Haeckeria Haegiela Haptotrichion Helichrysum Hyalochlamys Hyalosperma Ifloga Isoetopsis Ixiolaena Ixodia | Lachnospermum Langebergia Lasiopogon Lawrencella Lemooria Leontopodium Leptorhynchos Leucochrysum Leucogenes Leucogenes x Raoulia Leucophyta Leysera Logfia Lucilia Metalasia Millotia Myriocephalus Neotysonia Odixia Oedera Oreoleysera Ozothamnus Parantennaria Pentatrichia Petalacte Phaenocoma Pithocarpa Plecostachys Pleuropappus Podolepis Podotheca Pogonolepis Polycalymma Pseudognaphalium | Pterochaeta Pterygopappus Pycnosorus Quinetia Quinqueremulus Rachelia Raoulia Relhania Rhodanthe Rhynchopsidium Rosenia Rutidosis Schoenia Scyphocoronis Siloxerus Sinoleontopodium Sondottia Stoebe Stuartina Syncarpha Taplinia Tenrhynea Thiseltonia Tietkensia Toxanthes Trichanthodium Trichogyne Triptilodiscus Troglophyton Vellereophyton Waitzia Xerochrysum |

## Referències

* ↑ Taxonomia
# Glaphyria

Glaphyria és un gènere d'arnes de la família Crambidae.

## Taxonomia

* Glaphyria acutalis
* Glaphyria albifascialis (Hampson, 1912)
* Glaphyria amazonica
* Glaphyria argentipunctalis (Amsel, 1956)
* Glaphyria badierana (Fabricius, 1794)
* Glaphyria basiflavalis
* Glaphyria cappsi
* Glaphyria citronalis (Druce, 1899)
* Glaphyria cymalis
* Glaphyria decisa (Walker, 1866)
* Glaphyria distictalis (Hampson, 1912)
* Glaphyria dolatalis
* Glaphyria flavidalis (Hampson, 1912)
* Glaphyria fulminalis (Grote, 1878)
* Glaphyria glaphyralis Guenée, 1854
* Glaphyria himerta
* Glaphyria leucostactalis (Hampson, 1912)
* Glaphyria matanzalis (Schaus, 1920)
* Glaphyria micralis
* Glaphyria moribundalis
* Glaphyria ochrofusalis (Amsel, 1956)
* Glaphyria oriola (Dyar, 1914)
* Glaphyria peremptalis
* Glaphyria polycyma
* Glaphyria potentalis
* Glaphyria pupillalis (Möschler, 1886)
* Glaphyria rufescens (Hampson, 1912)
* Glaphyria semiferrealis
* Glaphyria sesquistrialis Hübner, 1823
* Glaphyria spinacrista Solis & Adamski, 1998
* Glaphyria spinasingularis Solis & Adamski, 1998
* Glaphyria stellaspina Solis & Adamski, 1998
* Glaphyria tanamoalis (Schaus, 1920)
* Glaphyria tetraspina Solis & Adamski, 1998
* Glaphyria tripunctalis (Amsel, 1956)
* Glaphyria xanthoperalis

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». Global Information System on Pyraloidea. [Consulta: 10 febrer 2011].
# Glareola

Glareola és un gènere d'ocells de la subfamília dels glareolins (Glareolinae), dins la família dels glareòlids (Glareolidae). Es caracteritzen per unes potes curtes, unes ales llargues i punxegudes i llargues cues en forma de forquilla. Als Països Catalans viu una de les espècies, la perdiu de mar (Glareola pratincola), nom que es fa extensiu a la resta d'espècies del gènere i també al proper gènere Stiltia.
Una característica inusual dins l'ordre dels caradriformes és la caça al vol d'insectes, a la manera de les orenetes, encara que també pot alimentar-se a terra. Els seus curts becs són una adaptació a l'alimentació aèria.
El seu vol és ràpid i gràcil com el d'una oreneta o un xatrac, amb moltes maniobres per perseguir llurs preses. Són més actius a l'alba i al capvespre, descansant durant la part més calorosa del dia.
Es troben en zones càlides del Vell Món, des del sud d'Europa i Àfrica, a través d'Àsia meridional fins al sud-est asiàtic. Les espècies que crien en zones temperades fan llargues migracions.
La posta consta de 2 – 4 ous que dipositen al sòl, en una depressió, al descobert.

## Llista d'espècies

El gènere s'ha classificat en 7 espècies:
* Glareola pratincola - Perdiu de mar europea.
* Glareola maldivarum - Perdiu de mar oriental.
* Glareola nordmanni - Perdiu de mar alanegra.
* Glareola ocularis - Perdiu de mar de Madagascar.
* Glareola nuchalis - Perdiu de mar fumada.
* Glareola cinerea - Perdiu de mar grisa.
* Glareola lactea - Perdiu de mar menuda.

## Referències

* ↑ Theunis Piersma. Editors Josep del Hoyo, Andrew Elliott i Jordi Sargatal. Family Glareolidae (Coursers and Pratincoles). Handbook of the Birds of the World. Volum 3, Hoatzins to Auks, any 2008. Pàgines 364-375. Barcelona. Lynx Edicions
* ↑ El gènere Glareola a TAXONOMICON Rev. 1-09-2010
# Gunaika Txetviórtaia

Gunaika Txetviórtaia - Гунайка Четвёртая (rus) és un poble del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba als vessants del Caucas occidental, a la vora esquerra del riu Gunaika, a 34 km al nord-est de Tuapsé i a 94 km al sud de Krasnodar.
Pertany al possiólok d'Oktiabrski.
# Gunnar Nordahl

Gunnar Nordahl (Hörnefors, 19 d'octubre, 1921 - L'Alguer, 15 de setembre, 1995) va ser un destacat futbolista suec i entrenador de futbol.
Fou un dels integrants del famós trio de davanters del Milan i de la selecció sueca anomenat "Gre-No-Li". A Suècia guanyà quatre campionats amb l'IFK Norrköping. Durant l'etapa sueca, Nordahl marcà 149 gols en 172 partits. Fou traspassat al Milan el 1949. En les seves vuit temporades al club fou màxim golejador de la lliga en 5 ocasions. En total marcà 225 gols en 291 partits a Itàlia, només superat per Silvio Piola. Al Milan és el màxim golejador de la història amb 210 gols de lliga. Posteriorment jugà dues temporades a l'AS Roma.
Amb la selecció del seu país només va poder jugar 30 partits (amb 44 gols, una elevada mitjana d'1,5 gols per partit), ja que en aquella època el professionalisme no era permès a la selecció. Va guanyar la medalla d'or als Jocs Olímpics de Londres 1948 on fou el màxim golejador.
Era germà dels també futbolistes Bertil i Knut Nordahl.

## Palmarès

* 1 Medalla d'or als Jocs Olímpics
* 2 Copa Llatina
* 2 Lliga italiana de futbol
* 4 Copa italiana de futbol
* 4 Lliga sueca de futbol
* 2 Copa sueca de futbol

## Vegeu també

* Gre-No-Li

## Referències

* ↑ Gunnar Nordahl Arxivat 2020-04-17 a Wayback Machine.. sports-reference.com

## Enllaços externs

* Futbolistes i entrenadors suecs a Itàlia des de 1945
* Partits internacionals de Nordahl
# Gustav Kilian

Gustav Kilian, (Ciutat de Luxemburg, 3 de novembre de 1907 - Dortmund, 19 d'octubre de 2000) fou un ciclista alemany, que es va especialitzar en les curses de sis dies de les quals va aconseguir 34 victòries, de les quals 29 fent parelles amb Heinz Vopel. La majoria van ser en proves als Estats Units d'Amèrica i al Canadà. El 1948 va adquirir la nacionalitat luxemburguesa, i el 1951 recupera la nacionalitat alemanya.
El seu fill Gustav també fou ciclista.

## Palmarès

* 1934
** 1r als Sis dies de Cleveland (amb Werner Miethe i Heinz Vopel)
* 1935
** 1r als Sis dies de Chicago (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Mont-real 1 (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Nova York (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Pittsburgh (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Mont-real 2 (amb Heinz Vopel)
* 1936
** 1r als Sis dies de Milwaukee (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Nova York (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Chicago (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Mont-real (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Londres (amb Heinz Vopel)
* 1937
** 1r als Sis dies de Cleveland (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Milwaukee (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Saint Louis (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies d'Indianapolis (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Mont-real (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Nova York (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Chicago (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Buffalo (amb Heinz Vopel)
* 1938
** 1r als Sis dies de Cleveland (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Chicago 1 (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Nova York (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Chicago 2 (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Buffalo (amb Bobby Thomas)
* 1939
** 1r als Sis dies de Milwaukee (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de San Francisco (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Buffalo (amb Cecil Yates)
** 1r als Sis dies de Chicago (amb Bobby Thomas)
* 1940
** 1r als Sis dies de Columbus (amb Henry O'Brien)
** 1r als Sis dies de Cleveland (amb Heinz Vopel)
* 1941
** 1r als Sis dies de Buffalo (amb Heinz Vopel)
* 1950
** 1r als Sis dies de Hannover (amb Heinz Vopel)
** 1r als Sis dies de Münster (amb Jean Roth)
* 1951
** 1r als Sis dies de Berlín (amb Heinz Vopel)

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a memoire-du-cyclisme.eu
# Guy Ligier

Guy Ligier (Vichèi, 12 de juliol de 1930 – Nevers, 23 d'agost de 2015) fou el creador de la marca d'automòbils Ligier. Fou pilot d'automobilisme (competí dotze grans premis de Fórmula 1 i vuit edicions de les 24 hores de Le Mans) i també jugador internacional de rugbi.

## Referències

* ↑ «Guy Ligier est mort à 85 ans» (en francès). Auto Hebdo (França), 23-08-2015. [Consulta: 27 agost 2015].
* ↑ Maher, Thomas. «Guy Ligier dies, aged 85» (en francès). formulaspy, 23-08-2015. Arxivat de l'original el 25 d’agost 2015. [Consulta: 27 agost 2015].
# Gómez Manrique

Gómez Manrique (Amusco, 1412 - novembre de 1490) fou un poeta i dramaturg del Prerenaixement espanyol. Era senyor de Villazopeque i Cordovilla i oncle del també poeta Jorge Manrique.

## Família

Va ser el cinquè fill de l'adelantado major del regne de Lleó, VIII senyor d'Amusco, i III senyor de Treviño, Pedro Manrique de Lara i Mendoza i de la seva dona Leonor de Castilla i Alburquerque. Els seus avis paterns van ser Diego Gómez Manrique de Lara i Leyva i Joana de Mendoza, qui després d'enviduar es va tornar a casar amb Alfonso Enríquez, besavis del rei Ferran II el Catòlic. Per part de la seva mare, els seus avis van ser Fadrique de Castella, fill il·legítim del rei Enric II, i Eleonor Sánchez de Castilla. Un dels seus germans va ser el mestre de l'Ordre de Santiago Rodrigo Manrique, el protagonista de les famoses Coplas por la muerte de su padre del seu nebot Jorge Manrique.
Era una estirp, doncs, d'homes de lletres, i la tradició va continuar després amb Garcilaso de la Vega. La família dels Manrique de Lara pertany a la més antiga noblesa d'Espanya i estava en possessió d'importants títols nobiliaris entre els quals destaquen el ducat de Nájera, el marquesat d'Aguilar de Campoo i el comtat de Paredes de Nava, el primer titular del qual va ser Rodrigo, germà de Gómez Manrique i pare del cèlebre Jorge Manrique. Gómez Manrique es va casar amb Juana de Mendoza, a la qual estan dirigides les obres de la monja sordmuda i escriptora mística Teresa de Cartagena.
En el seu testament, atorgat a Toledo el 31 de maig de 1490, va demanar ser enterrat al Reial Monestir de la Consolació de Calabazanos, Palència.

## Referències

* ↑ Rodríguez Salcedo, Severiano, Revilla Vielva, Ramón; Torres Martín, Arcadio Calabazanos a la vista, 1951. ISSN 0210-7317, pp. 345-362 (el seu testament a la p. 359).

## Bibliografia

* Cancionero General de Hernando del Castillo, ed. de Joaquín González Cuenca. Madrid: Castalia, 2004, vol. I, p. 523 (en castellà)

## Enllaços externs

* Obras de Gómez Manrique (castellà)
* La descendencia de Juana de Mendoza y Ayala y Diego Manrique de Lara (castellà)
* Representación del nacimiento de Nuestro Señor a www.cervantesvirtual.com (castellà)
* Obras digitalizadas de Gómez Manrique a la Biblioteca Digital Hispànica de la Biblioteca Nacional d'Espanya (castellà)
# Hans Christian Cornelius Mortensen

Hans Christian Cornelius Mortensen (27 Agost de 1856 – 7 juny de 1921) va ser un mestre i ornitòleg danès. Va ser el primer per emprar l'anellament d'ocells amb finalitats científques.
Mortensen va néixer a Jonstrup a l'illa de Zealand, Dinamarca. Després d'acabar l'institut el 1874, va començar inicialment, estudis de teologia i més tard de medicina i zoologia a la Universitat de Copenhaguen sense acabar cap de les dues titulacions. Es posà a treballar com a mestre a diferents escoles a la zona de Copenhaguen abans del 1888. Malgrat la manca de grau universitari,va esdevenir mestre de l'Institut de Viborg a Jutland on va romandre la resta de la seva vida. A partir de 1909 va ocupar el càrrec de mestre d'alt nivell. El 1891 es va casar amb Ingeborg Lemming (1858-1938), una companya professora i amiga feminista que el va ajudar en les seves tasques d'anellament. La parella no va tenir cap fill..
Els primers experiments reeixits de Mortensen amb l'anellament d'ocells van tenir lloc el 1899 amb estornells vulgars. La majoria van ser agafats dins caixes niu amb un mecanisme de tancament automàtic. Més tard també anellaria cigonyes blanques, agrons, gavines i diverses espècie d'ànecs. És diu que va anellar personalment més de 6000 ocells al llarg de la seva vida. Va fer la major part de les seves anelles d'aus de forma autodidacta, tallant-los des d'un full d'alumini i estampant a cadascuna una adreça i un número individual. Des de 1906 va rebre alguna assistència financera de la Fundació Carlsberg.
El 1906 va ser co-fundador, amb Eiler Lehn Schiøler, de la Danish Ornithological Society. I el 1909 va ser omenat membre de la Societat Hongaresa d'Ornitologia.
Hans Christian C. Mortensen tenia un caràcter molt peculiar. Com a mestre era tant temut com popular entre els seus estudiants. Va participar en excursions amb els alumnes, cosa poc habitual en aquell temps. També se'l va conèixer com un agut pianista i violoncel·lista.

## Referències

* Brown, Mark, and Dieter Oschadleus. "The Ongoing Role of Bird Ringing in Science—A Review." Proceedings of the 12th Pan-African Ornithological Congress 2008
* Engelstoft & Dahl (ed.): Dansk biografisk leksikon (La Biografia danesa), Copenhaguen 1942
* Mortensen Bird ring. Dins: A History of Birdwatching in 100 Objects / by David Callahan.-Bloomsbury USA, 2014.-ISBN:1408186187.224 p.
* Preuss, Niels Otto. "Hans Christian Cornelius Mortensen: aspects of his life and of the history of bird ringing". Ardea. (2001). volum 89. num 1. pags= 1–6 Arxivat 2011-07-24 a Wayback Machine.
* Wood, Harold B. "The History of Bird Banding". The Auk. vol. 62, No. 2 (Apr., 1945), pp. 256-265
# HMS

HMS té els següents significats:
* HMS, abreviació de His Majesty's Ship o Her Majesty's Ship («vaixell de sa majestat»), denominació dels vaixells de la marina reial britànica; vegeu Royal Navy
* HMS, abreviació de Hans Majestäts Skepp o Hennes Majestäts Skepp («vaixell de sa majestat»), denominació dels vaixells de la marina reial sueca; vegeu marina sueca
* HMS, abreviació de Hendrick Motorsports, equip de carreres d'actuacions dels Estats Units, fundada per Rick Hendrick
# HMC

HMC té els següents significats:
* Hyundai Motor Company, empresa fabricant d'automòbils de Corea del Sud
* Honda Motor Company, empresa fabricant d'automòbils, motocicletes i enginyeria del Japó
* Harris Manchester College, college de la Universitat d'Oxford
* Hybrid Memory Cube, interfície de memòria d'accés aleatori per a memòries tipus DRAM
# Heinrich de Marchion

Heinrich de Marchion (10 d'octubre de 1816, Hildesheim, Alemanya - 16 de gener de 1890, Dresden, Alemanya)fou un tenor alemany.
Estudià cant a Viena, amb Giovanni Gentiluomo. L'any 1833, amb només 17 anys debutà a Lúbeck. Amb diverses etapes, actuà a Hamburg, al "Königstäder-Theater" de Berlín (1835/36), al "Carltheater" de Viena i altra volta a Hamburg (1848/51). Després d'innombrables actuacions com a convidat, es va traslladar a Dresden el 1858, on va romandre com un cèlebre tenor buffo fins a la seva mort.

## Referències

* The Diaries of Giacomo Meyerbeer: The years of celebrity...
* ↑ «MusicSack / Music Sack». [Consulta: 30 març 2022].