OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Doglock

Doglock és un pany d'arma d'avantcàrrega que va precedir els panys clàssics o autèntics de pedrenyera. Es va començar a usar als anys 1630, al principi en carrabines i pistoles de cavalleria. Va ser molt popular entre els militars de Gran Bretanya i els Països Baixos. A partir del darrer terç del segle xvii, el seu ús es va estendre als mosquets d'infanteria (al continent és més comuna la paraula fusell), que canviaren el pany de metxa pel pany doglock de pedrenyera.
De la mateixa manera que els dispositius de pedrenyera posteriors, contenia pany, pedra foguera i rastell o bateria, però es completava amb una posició de fiador de captura externa, amb una peça anomenada gos. Els panys doglock no tenien la posició de fiador (mitja càrrega) incorporada al mecanisme del pany, que més tard fou característica dels panys de pedrenyera, també anomenats de sílex i pedra foguera.
Per carregar l'arma en seguretat, el pany doglock s'assegurava en mitja càrrega amb una fixació externa. Calia armar el peu de gat en posició de foc, acoblar-hi el gos i prémer el disparador. Llavors el pany quedava bloquejat pel fiador. Així la pedra no anava endavant i s'evitava que un impacte accidental contra el rastell encengués la pólvora de la cassoleta i, de retruc, detonés la cambra del canó quan el foc de la cassoleta entrés a la cambra per l'oïda.
Als anys 1720, les armes de pedra foguera incorporaren la posició de mitja càrrega al mecanisme del pany i els mosquets doglock caigueren en desús.
La primera imatge d'aquest article mostra un pany doglock de l'època de la Guerra Civil Anglesa. El peu de gat està en la posició de foc. El gos ha estat empès automàticament fora de l'osca després d'armar el peu de gat. A la segona imatge podeu veure una rèplica de mosquet doglock dels primers anys del segle xviii, amb el detall del gos en posició de fiador.

## Referències

* ↑ Alain Gallusser; Monica Bonfanti; Frédéric Schütz Expertise des armes à feu et des éléments de munitions dans l'investigation criminelle. PPUR presses polytechniques, 2002, p. 38–. ISBN 978-2-88074-500-4.
* ↑ Blackmore, Howard L. British Military Firearms, 1650-1850. Greenhill Pr, 1994.
* ↑ Godwin, Brian C., Cooper, John S., Spencer, Michael G. The English Flintlock: its Origins and Development. Apollo Magazine, Catalogue of the 20th Anniversary London Park Lane Arms Fair, 2003.
# Tronc braquiocefàlic

El tronc braquiocefàlic o artèria braquiocefàlica és una artèria del mediastí que subministra sang al braç dret i al cap i el coll. Anteriorment, es coneixia com a artèria innominada, que significa artèria sense nom.
És la primera branca de l'arc aòrtic. Poc després de sortir, l'artèria braquiocefàlica es divideix en l'artèria caròtide comuna dreta i l'artèria subclàvia.
No existeix una artèria braquiocefàlica per al costat esquerre del cos. La caròtida comuna esquerra i l'artèria subclàvia esquerra surten directament de l'arc aòrtic. Tanmateix, hi ha dues venes braquiocefàliques.

## Estructura

L'artèria braquiocefàlica sorgeix, a nivell de la vora superior del segon cartílag costal dret, des de l'inici de l'arc aòrtic, en un pla anterior a l'origen de l'artèria caròtide esquerra. Ascendeix obliquament cap amunt, cap enrere i cap a la dreta fins al nivell de la vora superior de l'articulació esternoclavicular dreta, on es divideix en l'artèria caròtide comuna i l'artèria subclàvia dretes. Aleshores, l'artèria travessa la tràquea per davant seu obliquament d'esquerra a dreta, aproximadament al centre de la tràquea o al nivell del novè cartílag traqueal.

### Relacions

L'artèria braquiocefàlica té relació amb:
* anterior - vena braquiocefàlica esquerra i tim
* posterior - tràquea
* dreta - vena cava superior, vena braquiocefàlica dreta i pleura
* esquerra - artèria caròtide comuna esquerra i tim
El tim se situa típicament al damunt de l'artèria braquiocefàlica i separa l'artèria de la superfície posterior del mànec de l'estern.

### Branques

L'artèria tiroidal ima ascendeix per davant de la tràquea fins a la part inferior de la tiroide, a la que irriga.

## Referències

* ↑ Olivier, Marlyson. «Brachiocephalic trunk | Radiology Reference Article | Radiopaedia.org» (en anglès americà). Radiopaedia. [Consulta: 27 desembre 2022].
* 1 2 «Chapter 33 - Atherosclerotic Disease of the Proximal Aorta». A: Stroke (en anglès). Sixth. London: Elsevier, 2016, p. 576–590. DOI 10.1016/b978-0-323-29544-4.00033-5. ISBN 978-0-323-29544-4.
* 1 2 «Anatomy, Thorax, Brachocephalic (Right Innominate) Arteries». A: StatPearls. Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2022.
* ↑ «Anatomy, Thorax, Brachiocephalic (Innominate) Veins». A: StatPearls. Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2022.
* ↑ «Innominate Artery». www.meddean.luc.edu. [Consulta: 14 juny 2022].
# Tronchy

Tronchy és un municipi francès situat al departament de Saona i Loira i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2009 tenia 232 habitants.

## Història

Llista dels alcaldes successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2008- | | | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 216 | 243 | 216 | 218 | 205 | 186 | 232 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Tkatxov

Tkatxov - Ткачёв (rus) - és un khútor de la República d'Adiguèsia, a Rússia. Es troba a la vora dreta del riu Ulka, a 24 km al nord de Tulski i a 15 km al nord de Maikop.
Pertany al municipi de Kràsnaia Ulka.
# Tjuyu

Tjuyu, de vegades transliterada Thuya o Thuyu, (c. 1390 BC – c. 1353 BC) va ser una dona pertanyent a la noblesa egípcia. És coneguda per ser la mare de la reina Tiy i, per tant, l'àvia d'Akhenaton i la besàvia de Tutankhamon. Era la dona del poderós cortesà Yuya.

## Biografia

Es creu que Tjuyu era descendent de la reina Amosis-Nefertari. Va ocupar molts càrrecs oficials en la religió i el govern de l'Antic Egipte. Estava involucrada en molts cultes religiosos; els seus títols incloïen "Cantant d'Hathor" i "Cap dels animadors" tant d'Amon com de Min. També va ocupar les influents atribucions de Superintendent de l'Harem del déu Min d'Akmin i la d'Amon de Tebes. Es va casar amb Yuya, un poderós cortesà egipci de la XVIII dinastia. Es creu que va morir cap al 1353 aC, amb poc més de 50 anys.

## Descendència

Tjuyu en jeroglífic :
Yuya i Tjuyu van tenir una filla anomenada Tiy, que es va convertir en consort i Gran Esposa Reial del faraó Amenhotep III. La Gran Esposa Reial era la posició religiosa egípcia més important, i servia al costat del faraó en cerimònies i rituals oficials. Yuya i Tjuyu també van tenir un fill anomenat Anen, que va obtenir els títols de canceller del Baix Egipte, segon profeta d'Amon, sacerdot d'Heliòpolis i pare diví.
També poden haver estat els pares de Ay, un cortesà egipci actiu durant el regnat del faraó Akhenaton, que finalment es va convertir en faraó amb el nom de Kheperkheprure Ay. Tot i així, no hi ha proves concloents sobre el parentiu de Tjuyu i Ay. Tant Yuya com Ay provenien d'Akhmim.

## Tomba

Junt amb el seu marit, Tjuyu va ser enterrada a la vall dels Reis, a la tomba anomenada pels arqueòlegs KV46, on es van trobar les seves restes el 1905 en gran part sense saquejar. Era la tomba més ben conservada que s'havia descobert abans de la de Tutankamon, el besnet de Tjuyu. La tomba va ser descoberta per un equip de treballadors dirigits pel milionari nord-americà Theodore M. Davis i l'arqueòleg anglès Arthur Weigall.

## Referències

* ↑ Tyldesley, 2006, p. 116.
* ↑ Aldred, 1989, p. 96.
* ↑ Rice, 1999, p. 20.
* ↑ Rice, 1999, p. 222.
* ↑ David i David, 1991, p. 167.
* ↑ Adams, 2013, p. 16.

## Vegeu també

* Llista de mòmies reials egípcies
* La dona a l'Antic Egipte.

## Bibliografia

* Adams, John. The Millionaire and the Mummies (en anglès). Nova York: St. Martin's Press, 2013. ISBN 9781250026699.
* Aldred, Cyril. Akhenaten, King of Egypt (en anglès). Thames & Hudson, 1989. ISBN 978-0500276211.
* David, Anthony E.; David, Rosalie. A Biographical Dictionary of Ancient Egypt (en anglès). Londres: Routledge, 1991 (Seaby Biographical Dictionaries). ISBN 978-1852640323.
* Rice, Michael. Who's Who in Ancient Egypt (en anglès). Routledge, 1999. ISBN 9780415154482.
* Tyldesley, Joyce. Chronicles of the Queens of Egypt (en anglès). Thames & Hudson, 2006 (Chronicles). ISBN 978-0500051450.

## Enllaços externs

* Theban Royal Mummy Project - Repàs de les mòmies XVIII Dinastia de la necròpoli reial de Tebes. (anglès)
# Tribunal Superior de Kenya

El Tribunal Superior de Kenya es va establir en virtut de l'article 165 de la Constitució de Kenya. Té jurisdicció de supervisió sobre tots els altres tribunals subordinats i sobre qualsevol altra persona, òrgan o autoritat que exerceixi una funció judicial o quasi-judicial.
El Tribunal Superior està compost per un màxim de 150 jutges, i hi ha vint tribunals del Tribunal Superior repartits per tota Kenya. S'espera que per a 2018 cada comtat tingui un tribunal del Tribunal Superior i que 36 comtats en tinguin ja almenys un del Tribunal Superior. Té jurisdicció sobre tots els assumptes penals i civils i s'ocupa de les causes penals i civils i de les apel·lacions dels tribunals inferiors. També s'ocupa d'assumptes constitucionals i supervisa totes les funcions administratives del poder judicial.
El Tribunal Superior té diversos departaments establerts:
* Tribunal de Família
* Tribunal de Comerç i Almirallat
* Tribunal de Revisió Constitucional i Judicial
* Tribunal de Terres i Medi Ambient - Assumptes de terres i medi ambient, incloent apel·lacions dels tribunals de terres
* Tribunal Criminal
* Tribunal de Treball - Assumptes laborals i d'ocupació

## Referències

* ↑ The Chief Registrar of The Judiciary - Supreme Court of Kenya. «The Courts :: Republic of Kenya - The Judiciary». judiciary.go.ke. Republic of Kenya: The Judiciary., 2012. Arxivat de l'original el July 21, 2012. [Consulta: August 1, 2012]. «and any matter relating to the constitutional relationship between the levels of government; and a question relating to conflict of laws under Article 191; and»
# Tribunal Superior de Justícia del Principat d'Astúries

El Tribunal Superior de Justícia del Principat d'Astúries és el màxim òrgan del poder judicial en la comunitat autònoma del Principat d'Astúries (Espanya), amb seu a Oviedo. Va ser constituït el 23 de maig de 1989 en funció del desenvolupament de l'article 26 de la Llei orgànica del Poder Judicial.

## Història

El seu antecedent més directe van ser les antigues Audiències Territorials nascudes el 1812. L'actual Tribunal Superior de Justícia del Principat d'Astúries va ser creat el 1985 a partir de l'article 26 de la Llei orgànica del Poder Judicial, constituint-se el 23 de maig de 1989 en el Palau de Camposagrado.

## Organització

Està integrat per tres Salas de Justícia i la Sala de Govern:
* Sala civil i Penal, presidida pel president del Tribunal Superior de Justícia d'Astúries.
* Sala contenciosa administrativa.
* Sala social.

## Competències

Segons l'Estatut d'Autonomia del Principat d'Astúries les seves competències s'estenen a:
* totes les instàncies i graus, amb excepció dels recursos de cassació i revisió, en els ordres civil i penal i social;
* els recursos que es dedueixin contra els actes i disposicions de les Administracions públiques, en els termes que estableixi la Llei orgànica del Poder Judicial, en l'ordre contenciós-administratiu;
* les qüestions de competència entre òrgans judicials a Astúries.

## Presidència

El president del TSJ és nomenat pel rei d'Espanya per a un període de 5 anys a proposta del Consell General del Poder Judicial.

### Llista de presidents

El primer president del Tribunal Superior de Justícia del Principat d'Astúries va ser Eduardo Gota Losada.
Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Titular | Des de | Fins a | Duració (anys) | Gènere | Lloc de naixement |
| Eduardo Gota Losada | (1989) | (2000) | 10–11 | masculí | Terol |
| Jesús María Chamorro González | (2019) | | | masculí | Oviedo |
| Ignacio Vidau Argüelles | (2003) | (2019) | 15–16 | masculí | Oviedo |
| Julio Alberto García Lagares | (2000) | (2003) | 2–3 | masculí | |

## Referències

* ↑ «Historia del TSJ Asturias».
* ↑ http://www.poderjudicial.es/cgpj/es/Poder-Judicial/Tribunales-Superiores-de-Justicia/TSJ-Asturias/Sala-de-Gobierno/Ubicacion-y-telefonos/
* ↑ Díaz-Rubín, Gonzalo «Jesús Chamorro, nuevo Presidente del TSJ de Asturias». , 30-10-2019 [Consulta: 25 gener 2020].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del Tribunal Superior de Justícia d'Astúries
# Guerra Civil de Geòrgia

La Guerra Civil de Geòrgia o també anomenada Guerra Civil georgiana, és un conflicte interètnic i intranacional entre diferents regions d'Ossètia del Sud i d'Abkhàzia, tot i que també es refereix al cop d'Estat dels militars del 21 de sembre del 1991 al 6 de gener del 1992 en contra del President democràticament escollit de Geòrgia, Zviad Gamsakhúrdia, fent referència també al seu posterior sollevament en un intent per recuperar el poder el 1993.

## Orígens del conflicte

En el moment de la dissolució de la Unió Soviètica, els Estats Units varen designar com a il·legítimes les fronteres de l'URSS posteriors al pacte germano-soviètic del 1933. Degut a açò, l'administració del president Bush dona suport obert a les secessions als estats bàltics, és a dir, Estònia, Letònia i Lituània, però, en canvi, guarda certa distància amb les secessions transcaucàsiques, opinant-ne que es tracta d'afers interns soviètics.
No debades, moviments d'autodeterminació de les minories ètniques Ossetes i Abkhàzies de Geòrgia demanen el ple reconeixement a principi dels anys 1990. Geòrgia hi respon amb la força militar, intentant, d'aquesta manera, sufocar les forces separatistes. El 5 de gener del 1991, la guàrdia nacional georgiana entra a Tskihinvali, capital d'Ossètia del Sud, provocant l'inici de combats armats a la ciutat. La crisi osseto-georgiana fou de fet un dels primers problemes als quals es va haver d'enfrontar Zviad Gamsakhourdia.

## Cop d'Estat

El 20 de desembre del 1991, els combatents de Kitovani miren de fer esforços per derrocar en un últim atac a Gamsakhourdia. Dos dies més tard, els rebels prenen possessió de diferents establiments governamentals i ataquen el parlament, on el perisident Zviad Gamsakhourdia i els seus s'hi havien refugiat. El 6 de gener del 1992 el govern del president i el president mateix es veuen forçat a abandonar el país, direcció Armènia i acabant a Txetxènia, on hi trobà Djokhar Doudaïev, president secessionista txetxè i reconegut per Gamsakourdia.

## Resistència zviadista

El cop d'Estat provocà l'establiment d'un govern transitori (el Consell Militar) format per un triumvirat inicial, Djaba Ioseliani, Tenguiz Kitovani i Tenguiz Sigoua. Tanmateix, el president destituït continuà rebent suport de Geòrgia. Durant el seu asil va governar o, en qualsevol cas, mira de governar el país durant uns 18 anys. Per exemple, els actors implicats a favor del govern de Gamsakhourdia, els anomenats "zviadistes", van començar a manifestar-se als carrers de Tbilissi. Armats intenten impedir al govern transitori la seua funció. Però la situació fa empitjorar el conflicte. Al mes de febrer del 1992 els combats a Ossètia del Sud s'accentuen.

## Vegeu també

* Conflictes al Caucas

## Referències

* http://www.country-studies.com/georgia/the-struggle-for-control.html Arxivat 2010-12-28 a Wayback Machine.
* http://www.caucasus.dk/chapter4.htm
* http://www.cidcm.umd.edu/mar/chronology.asp?groupId=37201 Arxivat 2010-06-05 a Wayback Machine.
* https://archive.wikiwix.com/cache/20110224092243/http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,746345,00.html
# Trbovlje

Trbovlje (població 16,290 habitants) és una ciutat i municipi del centre d'Eslovènia. Està situada a la vall de Trbovlje, al costat del riu Sava. La zona és coneguda per ser rica en carbó i una de les seves tres centrals tèrmiques té la xemeneia més alta d'Europa (360 m, la Xemeneia de Trbovlje). En anys passats, també s'ha conegut per la planta de co-incineració, projectada per ser construïda a la fàbrica de ciment de Trbovlje.

## Enllaços externs

* Trbovlje - Lloc web oficial (eslovè)
# Turisme a les Illes Balears

El turisme a les Illes Balears és un dels sectors econòmics més importants de les Illes Balears. L'any 2013 representava el 45,5% del producte interior brut de les Illes Balears, i el 2017 s'havien rebut un total de 32.679.513 turistes, la major part dels quals a Mallorca. El 2018 les Illes Balears tenien l'índex d'intensitat turística més alt del món.
En 2021 les Illes Balears s'havien convertit en la comunitat de l'estat espanyol on menys havia crescut el Producte interior brut (PIB) per càpita en els darrers 45 anys a causa de la baixa productivitat del turisme, caient de la segona posició a la desena posició entre les comunitats, entre 2000 i 2020.

## Referències

* ↑ «El turismo supone el 45,5 % del PIB balear, el más alto de toda España». El Mundo, 23-12-2014. [Consulta: 28 desembre 2018].
* ↑ Institut d'Estratègia Turística de les Illes Balears «El turisme a les Illes Balears. Anuari 2017». Anuaris de Turisme, 2017 [Consulta: 28 desembre 2018].
* ↑ «Baleares es el territorio que registra el mayor índice de intensidad turística del mundo». Última Hora, 13-02-2018. [Consulta: 28 desembre 2018].
* ↑ Llull, Maria. «Les Balears són la comunitat on menys ha crescut el PIB per càpita en 45 anys». Ara Balears, 20-02-2021. Arxivat de l'original el 22 d’agost 2023. [Consulta: 22 agost 2023].
* ↑ Ortego, Juan Carlos. «Baleares, la región con mayor caída del PIB per capita en el siglo XXI» (en castellà). Ultima Hora, 22-10-2023. Arxivat de l'original el 22 d’agost 2023. [Consulta: 22 agost 2023].
# Tommy Lindholm

Tommy Lindholm (Pargas, 3 de febrer de 1947) fou un futbolista finlandès de la dècada de 1970.
Fou 43 cops internacional amb la selecció finlandesa.
Pel que fa a clubs, destacà a PIF, TuTo, TPS, HIFK, Reipas, Beşiktaş JK i TuPa.
Trajectòria com a entrenador:
* 1978: TPS
* 1986-1988: TPS
* 1991: TPS
* 1993-1994: Finlàndia
* 1996: HJK Helsinki

## Referències

* ↑ Finland - International Player Records
* ↑ Legendat FC TPS Arxivat 2012-04-30 a Wayback Machine.
* ↑ Perfil a mackolik.com
* ↑ «Archived copy». Arxivat de l'original el 2011-07-18. [Consulta: 18 desembre 2010].
* ↑ «Veikkausliiga - Hall of Fame». Arxivat de l'original el 2009-04-30. [Consulta: 23 febrer 2019].
# Tommy Karls

Tommy Karls (Nyköping, 13 d'octubre de 1961) és un piragüista suec, ja retirat, que va competir durant les dècades de 1980 i 1990.
El 1984 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Los Angeles, on va guanyar la medalla de plata en la prova del K-4 1.000 metres del programa de piragüisme. Formà equip amb Per-Inge Bengtsson, Lars-Erik Moberg i Thomas Ohlsson.
En el seu palmarès també destaca una medalla de plata al Campionat del Món en aigües tranquil·les de 1985 i una de bronze al Campionat del Món de piragüisme de marató de 1991.

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Tommy Karls». [Consulta: 4 setembre 2022].
* ↑ «Medal Winners – Olympic Games and World Championships (1936–2007)» p. 1–83. International Canoe Federation, 2008. Arxivat de l'original el 18 maig 2018.
* ↑ «Tommy Karls - Sveriges Olympiska Kommitté» (en suec). [Consulta: 4 setembre 2022].
# Tripuhyita

La tripuhyita és un mineral de la classe dels òxids, que pertany al grup del rútil. Rep el nom de la mina Tripuí (Tripuhy), al Brasil, on va ser descoberta.

## Característiques

La tripuhyita és un òxid de fórmula química Fe$^{3+}$Sb$^{5+}$O₄. Cristal·litza en el sistema tetragonal. La seva duresa a l'escala de Mohs oscil·la entre 6 i 6,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la tripuhyita pertany a «04.DB - Metall:Oxigen = 1:2 i similars, amb cations de mida mitjana; cadenes que comparteixen costats d'octàedres» juntament amb els següents minerals: argutita, cassiterita, plattnerita, pirolusita, rútil, tugarinovita, varlamoffita, byströmita, tapiolita-(Fe), tapiolita-(Mn), ordoñezita, akhtenskita, nsutita, paramontroseïta, ramsdel·lita, scrutinyita, ishikawaïta, ixiolita, samarskita-(Y), srilankita, itriocolumbita-(Y), calciosamarskita, samarskita-(Yb), ferberita, hübnerita, sanmartinita, krasnoselskita, heftetjernita, huanzalaïta, columbita-(Fe), tantalita-(Fe), columbita-(Mn), tantalita-(Mn), columbita-(Mg), qitianlingita, magnocolumbita, tantalita-(Mg), ferrowodginita, litiotantita, litiowodginita, titanowodginita, wodginita, ferrotitanowodginita, wolframowodginita, tivanita, carmichaelita, alumotantita i biehlita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a les darreries del segle xix a la mina Tripuí, al districte principal d'Ouro Preto, a Minas Gerais, Brasil. Tot i no tractar-se d'una espècie gens abundant, ha estat descrita a tots els continents del planeta tret de l'Antàrtida.

## Referències

* ↑ «Tripuhyite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 29 gener 2018].
# Guillem Vivas i Pérez (Treze)

Guillem Vivas Pérez (Barcelona, 1986 – Sabadell, 2018), va ser un il·lustrador i grafiter de Sabadell que signava amb el pseudònim Treze.
A Sabadell va pintar murals als carrers propers a l'estació Sabadell Sud (2013), al carrer del Pare Sallarès, o al carrer de les Tres Creus (2016), entre d'altres. Igualment, es va implicar activament en l'organització i la participació en diferents accions artístiques i festivals de graffiti. Junt amb Werens i Sacke va ser un dels responsables del festival Walls Talk organitzat a Sabadell.

## Intervencions destacades

* 2010. Concurs Muralia celebrat a Vitoria.
* 2011. Setena edició del festival Potos carres, a St. Etienne.
* 2012. Exhibició “Da Bridge is Over”, al Pont del Sucre de Vic.
* 2013. Mural en col·laboració per a la plataforma Movember, a Barcelona, i decoració de la discoteca 01NE de Beirut, en col·laboració amb altres grafiters.

## Referències

* ↑ «Montana World. Treze» (en castellà, anglès). Montana World. [Consulta: 16 març 2019].
* ↑ Carulla, Clàudia Mas. «La Crida impulsa una moció per protegir el llegat artístic del grafiter Treze», 30-04-2021. [Consulta: 15 maig 2021].
* ↑ «TREZE & FRIENDS» (en castellà, anglès). Montana World. [Consulta: 16 març 2019].
* ↑ «WALLS TALK 6, LA CRÓNICA» (en castellà, anglès). Montana World. [Consulta: 16 març 2019].
* ↑ «MURALIA 2010 (PART 1)» (en castellà, anglès). Montana World. Arxivat de l'original el 2020-09-20. [Consulta: 16 març 2019].
* ↑ «MURALIA 2010 (PART 2)» (en castellà, anglès). Montana World. Arxivat de l'original el 2021-10-20. [Consulta: 16 març 2019].
* ↑ «Muralia 2010» (en euskera, castellà, anglès, francès). Ajuntament de Vitoria-Gasteiz. [Consulta: 16 març 2019].
* ↑ «VII EDITION OF THE 'POTOS CARRES' FESTIVAL (ST ETIENNE, FRANCE)» (en castellà, anglès). Montana World. [Consulta: 16 març 2019].
* ↑ «DA BRIDGE IS OVER» (en castellà, anglès). Montana World. Arxivat de l'original el 2020-08-14. [Consulta: 16 març 2019].
* ↑ «TREZE, ENREA & DUNE X MOVEMBER» (en castellà, anglès). Montana World. [Consulta: 16 març 2019].
* ↑ «BEIRUT, O1NE PROJECT» (en castellà, anglès). Montana World. [Consulta: 16 març 2019].
* ↑ «ABU DHABI, O1NE PROJECT» (en castellà, anglès). Montana World. [Consulta: 16 març 2019].
* ↑ «PROYECTO O1NE BEIRUT, EL VÍDEO» (en castellà, anglès). Montana World. [Consulta: 16 març 2019].