OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Deer Creek (Minnesota)

Deer Creek és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 328 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Deer Creek tenia 328 habitants, 143 habitatges, i 94 famílies. La densitat de població era de 31,5 habitants per km².
Dels 143 habitatges en un 27,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,2% hi vivien parelles casades, en un 7,7% dones solteres, i en un 33,6% no eren unitats familiars. En el 29,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,81.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,2% tenia menys de 18 anys, un 5,5% entre 18 i 24, un 23,2% entre 25 i 44, un 26,8% de 45 a 60 i un 18,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.558 $ i la renda mediana per família de 37.656 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.438 $ mentre que les dones 18.750 $. La renda per capita de la població era de 14.097 $. Entorn del 2,4% de les famílies i el 8,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Deer Creek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Deer Creek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Locomotora de Vapor 120/2112

La Locomotora de vapor 120-2112 "Martorell" és una locomotora fabricada per l'empresa Sharp & Steward a Manchester el 1854 i que es troba conservada actualment al Museu del Ferrocarril de Catalunya, amb el número de registre 00003 d'ençà que va ingressar el 1981, com una donació de la companyia Renfe. Al llarg de la seva història ha passat per diverses empreses : Camino de Hierro del Centro (1854-1861), Ferrocarriles de Tarragona a Martorell y Barcelona (1861-1875), Compañía de los Ferrocarriles de Barcelona a Tarragona y Francia (1875-1898), MZA (1898-1941), Renfe (1941-).

## Història

La Martorell és la locomotora més antiga conservada a Espanya. És un model evolucionat d'altres més antics i limitats, va ser dissenyada per remolcar trens de viatgers a la línia de Barcelona a Molins de Rei i Martorell, que seria posteriorment absorbida per les companyies de Tarragona a Barcelona y Francia (TBF) el 1875 i Madrid a Zaragoza y Alicante (MZA) el 1891.
De construcció anglesa, aportava solucions als problemes plantejats per la cèlebre Rocket i les locomotores més antigues, com era la debilitat del bastidor, corregida mitjançant la incorporació de dos travessers longitudinals a cada costat.
Fou reformada el 1913 per adaptar-la al servei de maniobres. Se li van instal·lar dos dipòsits d'aigua als costats de la caldera, i es va convertir en una locomotora tipus tanc. Va circular sempre a Catalunya i va participar l'estand de MZA a l'Exposició Internacional de Barcelona de l'any 1929.

## Conservació

El seu estat de conservació és bo. Durant els anys 1990-91 es va sotmetre a un procés de restauració de xapa i pintura.

## Exposicions

* MOROP, Vilanova i la Geltrú
* Exposición Universal, Barcelona
* Centenario del Ferrocarril en España, Barcelona

## Referències

* ↑ Museu del Ferrocarril, 2004: pp.26-59

## Bibliografia

* Las locomotoras de MZA, Fernando Fernández Sanz, 1997
* Museu del Ferrocarril de Vilanova i la Geltrú. Catàleg.. 2004. Vilanova i la Geltrú: Museu del Ferrocarril del Vilanova i la Geltrú. Fundación de los Ferrocarriles Españoles, 2004. B-10890-04. ISBN 84-95968-37-1.
* Fundacion de los Ferrocarriles Espanoles; Museu del Ferrocarril de Vilanova i la Geltrú. Museu del Ferrocarril: guia. Museu del Ferrocarril, 1 de juliol de 1997. ISBN 9788488675408 [Consulta: 4 juny 2011].
* Ddaa. 20 anys del Museu del Ferrocarril. Vilanova i la Geltrú: Museu del Ferrocarril, novembre de 2010. ISBN 978-84-92745-27-2.

## Enllaços externs

* Web oficial del Museu del Ferrocarril de Catalunya]
# Megalomania

Megalomania (del Grec μεγαλομανία) és una condició psicopatològica caracteritzada per fantasies delirants de riquesa, poder, genialitat o omnipotència - normalment anomenades genèricament com a deliris de grandesa. La paraula és una conjunció de "mania", que significa bogeria, i la paraula grega "megalo", que significa obsessió amb grandiositat i extravagància, un símptoma comú en la megalomania. És sovint simptomàtica de la mania o la paranoia.

## Referències

* ↑ «Qué Es Megalomania - Significado, Concepto, Definición». Arxivat de l'original el 2020-11-01. [Consulta: 12 maig 2021].

## Vegeu també

* Biaix d'autoservei
* Efecte Dunning-Kruger
* Hibris
* Supèrbia
* Narcisisme
* Trastorn narcisista de la personalitat
* Complex de superioritat
* Arrogància
# Xinyang

* No s'ha de confondre amb Xianyang, Xiangyang, Xingyang, o Xinxiang.
Xinyang (xinès simplificat: 信阳; xinès tradicional: 信陽; pinyin: Xìnyáng; postal: Sinyang) és una ciutat a nivell de prefectura al sud-est de la província de Henan, a la República Popular de la Xina. La seva població total era de 6.234.401 habitants segons el cens de 2020. Segons dades del 2018, 1.416.800 d'ells vivien a l'àrea urbanitzada (o metropolitana) formada per dos districtes urbans, Pingqiao i Shihe.

## Geografia

La ciutat-prefectura de Xinyang té una superfície total de 18.819 quilòmetres quadrats. La ciutat es troba a la part més meridional de la província de Henan, a la riba sud del riu Huai i al mig de les muntanyes Dabie. Limita amb les ciutats de Zhumadian al nord i Nanyang al nord-oest, i les províncies d'Anhui i Hubei a l'est i al sud respectivament. La regió on es troba Xinyang es considera una zona subtropical i el terreny muntanyós de Dabie es troba principalment al nord, sud i est de la ciutat.

## Administració

La ciutat de Xinyang administra 2 districtes i 8 comtats.

### Districtes

* Districte de Shihe
* Districte de Pingqiao

### Comtats

* Comtat de Huangchuan
* Comtat de Huaibin
* Comtat de Xi
* Comtat de Xin
* Comtat de Shangcheng
* Comtat de Gushi
* Comtat de Luoshan
* Comtat de Guangshan

## Clima

Temperatures i precipitacions mitjanes de Xinyang :
| Mes | Gen | Feb | Mar | Abr | Mai | Jun | Jul | Ago | Set | Oct | Nov | Des | Any |
| Mitjana més altes °C (°F) | 6.8 (44) | 9.0 (48) | 13.9 (57) | 21.4 (71) | 25.9 (79) | 29.5 (85) | 31.6 (89) | 30.9 (88) | 26.6 (80) | 21.6 (71) | 15.4 (60) | 9.5 (49) |
| Mitjana diària °C (°F) | 2.2 (36) | 4.3 (40) | 9.0 (48) | 16.1 (61) | 20.9 (70) | 24.8 (77) | 27.4 (81) | 26.4 (80) | 21.6 (71) | 16.2 (61) | 10.1 (50) | 4.6 (40) | 15,3 (60) |
| Mitjana més baixes °C (°F) | -1.3 (30) | 0.6 (33) | 5.0 (41) | 11.6 (53) | 16.5 (62) | 20.7 (69) | 23.9 (75) | 23.0 (73) | 17.8 (64) | 12.0 (54) | 5.9 (43) | 0.8 (33) |
| Precipitació mm (inches) | 29.2 (1.15) | 42.4 (1.67) | 69.4 (2.73) | 80.0 (3.15) | 126.0 (4.96) | 154.0 (6.06) | 183.9 (7.24) | 159.5 (6.28) | 107.8 (4.24) | 81.2 (3.2) | 50.9 (2) | 21.4 (0.84) | 1.105,7 (43,53) |
| Font: China National Meteorological Information Center 2009-06-17 ||||||||||||||

## Referències

* ↑ «China: Hénán (Prefectures, Cities, Districts and Counties) - Population Statistics, Charts and Map». [Consulta: 3 gener 2022].
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«» (en xinès). hongheiku. [Consulta: 12 gener 2021].
# Miquel Osca i Guerau de Arellano

Miquel Osca i Guerau de Arellano (Ontinyent, 11 d'abril de 1795 - ?) fou un jurista i polític valencià. Pertanyia a una família terratinent de la Vall d'Albaida. Llicenciat en dret, exercí com a jutge, fou alcalde major d'Elx i fou elegit diputat per València a les eleccions convocades després de l'aprovació de l'Estatut Reial de 1834 i a les de 1836. El 1841 fou nomenat regent de l'Audiència d'Albacete i senador per València el 1841 i el 1843. Milità al sector moderat dels liberals, es mostrà partidari de l'entesa amb els monàrquics i finalment el 1858 ingressà a la Unió Liberal. Fou membre del Tribunal Suprem d'Espanya i nomenat vitalici el 1861, escó que abandonà després de la revolució de 1868.

## Enllaços externs

* Biografies de polítics valencians Arxivat 2009-09-20 a Wayback Machine.
* Fitxa del Congrés dels Diputats
* Fitxa del Senat
# Los Març

Los Març (en francès Les Mars) és una comuna (municipi) de França, a la regió de la Nova Aquitània, departament de la Cruesa, al districte d'Aubusson i cantó d'Auzances.
La seva població al cens de 1999 era de 219 habitants. Està integrada a la Communauté de communes Auzances-Bellegarde-en-Marche.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 372 | 344 | 295 | 274 | 219 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Michel Saint-André | |

## Referències

* ↑ «Los Març». Toponímia occitana.
# Luis Ángel Fernández-Hermana

Luis Ángel Fernández-Hermana (Màlaga, 1946) és un periodista científic, professor i consultor en tecnologies de la informació i la comunicació, especialitzat en la conceptualització, disseny, desenvolupament i gestió de xarxes del coneixement. És director del «Laboratorio de Redes Sociales de Innovación» (lab_RSI) i de la revista electrònica d'innovació social Coladepez.
Va participar a llançar la primera web d'El Periódico de Catalunya, el 25 de maig de 1995. Les seves pàgines de telemàtica al diari, prèvies al salt a les "superautopistes", van esdevenir de referència. Amb múltiples connexions globals i amb una gran capacitat d'interpretació de com evolucionaven les tecnologies i la ciència les seves opinions han estat visionaries i avançades a la pròpia evolució de les xarxes.
L'any 1995 va aconseguir tenir una pàgina semanal dedicada a internet en El Periódico de Catalunya, cosa que el posà a l'avantguarda del periodisme específic d'internet, junt amb altres pioners com en Lluís Reales de La Vanguardia, Vicent Partal d'Infopista, posterior VilaWeb, Angel Cortés Noticias DOT com o Mike Amigot de La Brújula de Internet.
Fundador el 1996 de la revista electrònica en.red.ando i de l'empresa Enredando.com, que va dirigir fins al 2004, ha publicat tres volums sobre la història d'Internet: Historia Viva de Internet I, Los años de en.red.ando (1996-1998), Historia Viva de Internet II, Los años de en.red.ando (1999-2001) i Historia Viva de Internet III, Los años de en.red.ando (2002-2004). Actualment dirigeix el Laboratorio de Redes Sociales de Innovación.

## Referències

* ↑ Coladepez.com
* ↑ «Luis Ángel Fernández-Hermana». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 23 març 2016].
* ↑ «Luis Ángel Fernández-Hermana». Saül Gordillo, 12-03-2015.
* ↑ Gordillo, Saül. Sobirania.cat. Primera edició. Arenys de Mar: Crea't Edicions, Juny de 2014, p. 98, 185, 207 i 2012. ISBN 978-84-942772-0-7 [Consulta: 31 març 2015]. Arxivat 2015-03-27 a Wayback Machine.
# Antigues Escoles Públiques (Sant Sadurní d'Anoia)

Les Antigues Escoles Públiques és una obra modernista de Sant Sadurní d'Anoia (Alt Penedès) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

L'edifici construït a la primera dècada de segle, es desenvolupa en planta baixa i pis sobre una superfície en forma d'U que abraça un pati-jardí, ocupant el conjunt una illa de l'eixample de Sant Sadurní. Apareixen en ell, encara, deixalles d'un cert eclecticisme sobretot amb la utilització de capitells sobre falses pilastres encoixinades en el cos central.
A la part posterior de la façana hi ha una construcció contemporània que es relliga amb l'efici prexistent prolongant el seu sòcol. El pati central funciona com a zona compartida del complex.

## Història

El 27 de novembre de 2017 l'edifici comença a funcionar com a nova seu de la Biblioteca municipal.

## Referències

* 1 2 3 «Antigues Escoles Públiques». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 20 maig 2020].
# Antonia Spazzer Palm

Antonia Spazzer Palm (Pest, 17 de febrer de 1823 - valor desconegut) fou una soprano hongaresa d'origen alemany.
Era filla d'un capità austríac i germana de la famosa cantant Louise. Tots dos van ser ensenyats pel famós pedagog vienès Giovanni Gentiluomo (1809-86), que llavors es va casar amb Louise Spazzer (des de llavors va actuar com Mme Gentiluomo-Spazzer). Als 16 anys Antonia Spazzer va debutar al "Theater am Kärtnertor" de Viena com a Jemmy a Guillaume Tell de Rossini. Hi va cantar alguns papers el 1839, però el 1839 va anar amb la seva germana Louise Spazzer-Gentiluomo i el seu marit al "Hoftheater" de Hannover, on tots dos artistes van tenir molt èxit. El 1842 les germanes van fer una aparició convidada a Berlín; Allí es va oferir a Antonia Spazzer un compromís, però això no es va materialitzar després d'una objecció de Hannover.
La cantant es va traslladar llavors a l'Òpera de Wroclaw el 1843; El 1844 es va casar amb un comerciant anomenat Palm i des de llavors ha cantat amb el nom de Spazzer-Palm. Les aparicions als teatres d'òpera de Viena i Hamburg van tenir un èxit brillant; a l'Opera de la Cort de Berlín va fer aparicions a Euryanthe de Weber com a parella de la famosa Jenny Lind. Del 1845 al 1849 va ser membre de l'Òpera de la cort de Stuttgart; El 1849 va fer una actuació com a convidada a Londres amb el famós baríton Johann Baptist Pis. El 1850 va ser compromesa amb l'Òpera de Dresden Court, però va fer una compareixença a l'Òpera de la Cort de Múnic i s'hi va allotjar, però va fer nombroses aparicions als teatres alemanys.
Després d'haver-se retirat de l'escenari durant algun temps, va tornar a aparèixer al "Viena Theatre am Kärntnertor" el 1864, però va tenir poc èxit. El seu repertori era molt extens i incloïa fonamentalment papers dramàtics com Ifigenia a Iphigénie en Tauride (Gluck), els personatges titulars de Norma i Jessonda de Bellini i de Spohr respectivament, el Valentine a Les Huguenots de Meyerbeer i Leonore a Fidelio, però també Rosina a El barber de Sevilla de Rossini i Adina a L'elisir d'amore de Donizetti. Gran cantant de concerts.

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2021-06-13. [Consulta: 6 febrer 2021].
* https://web.operissimo.com/triboni/exec
# Làrine

Làrine (en (ucraïnès): Ларине, en rus: Ларино, Làrino) és un poble de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 292 habitants. Pertany al districte rural de Djankoi.

## Referències

* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 24 juliol 2016].
# Logan Elm Village

Logan Elm Village és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 1.062 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Logan Elm Village tenia 1.062 habitants, 425 habitatges, i 295 famílies. La densitat de població era de 804 habitants per km².
Dels 425 habitatges en un 27,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,2% hi vivien parelles casades, en un 10,6% dones solteres, i en un 30,4% no eren unitats familiars. En el 28,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,32 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,79.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,6% tenia menys de 18 anys, un 5,6% entre 18 i 24, un 23,3% entre 25 i 44, un 28% de 45 a 60 i un 21,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 74,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.250 $ i la renda mediana per família de 48.558 $. Els homes tenien una renda mediana de 39.911 $ mentre que les dones 25.208 $. La renda per capita de la població era de 17.584 $. Aproximadament el 7,4% de les famílies i el 10,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Logan Elm Village». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Logan Elm Village». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Apogon quinquestriatus

Apogon quinquestriatus és una espècie de peix de la família dels apogònids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 3,7 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les Maldives.

## Referències

* ↑ AQUATAB.NET
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Regan, C. T. 1908. Report on the marine fishes collected by Mr. J. Stanley Gardiner in the Indian Ocean. Trans. Linn. Soc. London (Ser. 2, Zool.) v. 12 (pt 3): 217-255, Pls. 23-32.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.
# Anya-Anya

«Anya-Anya» té aquests significats:
* Anya-Anya I (Anya Anya o Anya Nya o Anyanya o Anya-Nya o Anya-nya), moviment militar que va lluitar per la independència del sud del Sudan del 1963 al 1972.
* Anya-Anya II, moviment militar del sud del Sudan que va iniciar la guerra al sud el 1977 i va acabar absorbit per l'Exèrcit d'Alliberament del Poble Sudanès.
# Anna de Dinamarca

Anna de Dinamarca (en danès Anna af Danmark) va néixer al palau de Skanderborg (Dinamarca) el 12 de desembre de 1574 i va morir al palau londinenc de Hampton el 2 de març de 1619. Era una princesa danesa de la Casa d'Oldenburg, la segona filla del rei Frederic II de Dinamarca (1534-1588) i de Sofia de Meckenburg (1557-1631).
Pel seu casament amb príncep de Gal·les Jaume I d'Anglaterra i VI d'Escòcia va esdevenir reina consort d'Anglaterra i d'Escòcia, coronada com a reina a l'abadia de Westminster el 25 de juliol de 1603. Abans, el 17 de maig de 1590 havia estat coronada a l'abadia de Holyrood com a reina d'Escòcia. Poc després de casar-se, va renunciar a la religió luterana per convertir-se al catolicisme, cosa que desagradà profundament els seus súbdits escocesos, que eren prebiterians, i també dels anglesos, anglicans.
De caràcter independent, s'anà distanciant del seu marit fins a viure separats, i entre 1593 i 1595, Jaume I es va vincular sentimentalment amb Anne Murray. A Londres, Anna es va convertir en mecenes de les arts i la seva Cort va ser un dels centres culturals d'Europa.

## Matrimoni i fills

Amb només catorze anys, el 20 d'agost de 1589 es va concertar el seu casament amb el príncep de Gal·les Jaume I, fill de Henry Stuart (1545-1567), duc d'Albany, i de Maria Stuart, (1542-1587) reina d'Escòcia. La cerimònia oficial es va fer, després d'un viatge accidentat d'Anna quan es dirigia cap a Escòcia, a Oslo el 23 de novembre. Fruit d'aquest matrimoni nasqueren:
* Enric Frederic (1594-1612)
* un fill nascut mort el 1595.
* Elisabet (1596-1662), casada amb Frederic V del Palatinat (1596-1632).
* Margarida (1598-1600)
* Carles (1600-1649), casat amb Enriqueta Maria de França (1606-1669).
* Robert (1601-1602).
* Fill nascut mort el 1603.
* Maria (1605-1607).
* Sofia, nascuda i morta el 1606.

## Bibliografia

* Marita A. Panzer: Englands Königinnen, Piper Verlag 2005
* Agnes Strickland: Live of the Queens of England, New Portway Reprints 1972
* Ethel Carleton Williams: Anne of Denmark, London 1970
* Leeds Barroll: Anna of Denmark, Queen of England: A Cultural Biography University of Pennsylvania Press 2000

## Enllaços externs

* Long-distance royal journeys: Anne of Denmark's journey from Stirling to Windsor in 1603
* Undiscovered Scotland: Anne of Denmark
* thePeerage.com: Anne Oldenburg, Princess of Denmark
# Arena das Dunas

L'Arena das Dunas és un estadi de futbol que es va començar el gener de 2011 per acollir partits de la Copa del Món de Futbol de 2014 que es duran a terme al Brasil. L'estadi va ser dissenyat per l'empresa Populous. Va ser construït a través d'una col·laboració público privada al lloc de l'anterior Estadi Machadão que va ser demolit per donar pas a aquest complex. Es va construir a Natal, capital de l'estat de Rio Grande do Norte, Brasil.
En el disseny original, el nou estadi té capacitat per a 45.000 persones. Al voltant d'aquest estadi s'hi ha construït un centre comercial i edificis comercials, hotels d'estàndards internacionals, teatre de nens, un bosc, un llac artificial, a més de la reconstrucció dels centres administratius del govern i de les oficines municipals.

## Copa del Món de Futbol de 2014

L'estadi acollirà 4 partits de la primera fase de la competició:
| Data | Fase | Equip | Resultat | Equip | Espectadors |
| 13 de juny de 2014 | Primera fase | Mèxic | 1 - 0 | Camerun | 39.216 |
| 16 de juny de 2014 | Primera fase | Ghana | 1 - 2 | Estats Units | 39.760 |
| 19 de juny de 2014 | Primera fase | Japó | vs. | Grècia | |
| 24 de juny de 2014 | Primera fase | Itàlia | vs. | Uruguai | |

## Referències

* ↑ «Arena das Dunas é inaugurada sem lotação máxima e com retoques por fazer» (en portuguès). Copa do Mundo, 27-01-2014. [Consulta: 18 juny 2014].
* ↑ «Estadis del Mundial 2014». Arxivat de l'original el 2014-08-17. [Consulta: 11 juny 2014].
* ↑ «Detalls del partit». Arxivat de l'original el 2017-08-03. [Consulta: 4 gener 2019].
# Antonio Soto Bisquert

Antonio Soto Bisquert fou un efímer alcalde de València el 1976. Era notari de professió i dins el consistori municipal fou regidor pel terç de corporacions, tinent d'alcalde i president de la Comissió de Cultura. Fou alcalde entre gener i febrer de 1976, durant les eleccions corporatives que retornaren l'alcaldia a Miguel Ramón Izquierdo. Després del franquisme continuà treballant com a notari fins que es jubilà el 2003.

## Referències

* Biografies de polítics valencians Arxivat 2009-09-20 a Wayback Machine.
* Resolució del BOE de 26 de novembre de 2003.
# Luci Trebel·li (tribú 67 aC)

Luci Trebel·li (Lucius Trebellius) va ser tribú de la plebs l'any 67 aC.
Junt amb el seu col·lega Luci Rosci Otó es va oposar a la proposta (rogatio) de Aule Gabini per conferir a Gneu Pompeu Magne el comandament de la guerra contra els pirates. Trebel·li va dir que primer moriria abans de permetre el nomenament i no se'l va poder convèncer de retirar el seu vet. Gabini va proposar als altres tribuns de destituir a Trebel·li. Es van convocar les assemblees tribunades, i quan ja havien votat la meitat de les tribus (17 de 35) totes en contra, va acceptar finalment retirar el vet.

## Referències

* ↑ Cassi Dió Història de Roma XLII,29
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles:Antoni 9

## Bibliografia

* William Smith, "Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology", volum 2, p. 1170, Arxivat 2006-07-15 a Wayback Machine.