OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Junction (Texas)

Junction és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 2.618 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Junction tenia 2.618 habitants, 1.028 habitatges, i 699 famílies. La densitat de població era de 441,4 habitants/km².
Dels 1.028 habitatges en un 35,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,3% hi vivien parelles casades, en un 12,1% dones solteres, i en un 32% no eren unitats familiars. En el 29,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,5 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,11.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,2% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 24,4% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 18,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.833 $ i la renda mediana per família de 30.865 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.096 $ mentre que les dones 18.750 $. La renda per capita de la població era de 14.971 $. Aproximadament el 16,4% de les famílies i el 21,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Junction». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Junction». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Herman de Fürstenberg-Heiligenberg

Herman de Furstenberg-Heiligenberg (en alemany Hermann Egon zu Fürstenfeld-Heiligenberg) va néixer a Heiligenberg (Alemanya) el 5 de novembre de 1627 i va morir a Múnic el 10 de setembre de 1674. Era un noble alemany fill del comte de Furstenberg-Heiligenberg Ernest Egon VIII (1588-1655) i d'Anna Maria de Hohenzollern-Hechingen (1603-1652).
Va ser comte de Fürstenberg-Heiligenberg del 1635 al 1664 i príncep de Fürstenberg-Heiligenberg del 1664 al 1674. Des de molt jove es va ocupar, conjuntament amb el seu germà Frederic Ferran, de les tasques del seu pare en el Tribunal de comptes de la Fürstenberg-Heiligenberg, compromès en la Guerra dels Trenta Anys al front de Baviera, com a cap de la Lliga Catòlica.
Amb la mort del seu pare, el 1652, es va unir al govern del seu germà, amb qui el 1664 obtindria de l'emperador Leopold I el títol de Príncep del Sacre Imperi Romanogermànic.
Després de la mort de Herman, el 1674, el tro quedà íntegrament en mans del seu germà encara que associat també amb el fill de Herman, Antoni. I en morir Frederic Ferran es mantingué l'aliança de govern entre l'hereu Maximil·lià Josep i el fill de Herman.

## Matrimoni i fills

El 1655 es va casar amb la comtessa Francesca de Fürstenberg-Stühlingen (1638-1680), filla de Frederic Rudolf de Furstenberg (1602-1655) i d'Anna Magdalena de Hanau-Lichtenberg (1600-1673). D'aquest matrimoni en nasqueren:
* Antoni (1654-1716), casat amb Maria de Ligny
* Feice (1657-1686).
* Manel Francesc (1663-1688), casat amb Caterina Carlota de Wallenrodt.
* Ferran Maximil·lià (1661-1696)
* Joan (1667)
* Anna Adelaida (1659-1701), casada amb el príncep Eugeni Alexandre de Thurn i Taxis (1652-1714)
# Roscoff

Roscoff (en bretó Rosko) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Finisterre. L'any 2006 tenia 3.705 habitants. El 4 de novembre de 2008 el consell municipal va aprovar la carta Ya d'ar brezhoneg. A l'inici del curs 2007 el 19,1% dels alumnes del municipi eren matriculats a la primària bilingüe. Té davant l'Illa de Batz.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 3.528 | 3.339 | 3.404 | 3.581 | 3.711 | 3.550 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Joseph Seité | |

## Referències

* ↑ (francès) Ofis ar Brezhoneg: Enseignement bilingue
# Jaume Bofill

«Jaume Bofill» té aquests significats:
* Biografies:
** Jaume Bofill i Bofill (1910-1965), filòsof i professor universitari, fill de Jaume Bofill i Mates
** Jaume Bofill i Ferro (1891-1968), poeta i crític literari
** Jaume Bofill Mates (1878-1933), poeta, escriptor i polític, pare de Jaume Bofill i Bofill
* Entitats:
** Fundació Jaume Bofill, entitat social catalana, creada en honor de Jaume Bofill i Bofill
** Fundació Jaume Bofill i Ferro, entitat de Viladrau que atorga beques universitàries a viladrauencs
# Labroides bicolor

Labroides bicolor és una espècie de peix de la família dels làbrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 15 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de l'Àfrica oriental fins a les Illes de la Línia, les Illes Marqueses, les Illes de la Societat i el sud del Japó.

## Referències

* 1 2 FishBase (castellà)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Randall, J.E., G.R. Allen i R.C. Steene, 1990. Fishes of the Great Barrier Reef and Coral Sea. University of Hawaii Press, Honolulu, Hawaii. 506 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Hipeu

Hipeu (en llatí Hippeus, en grec antic Ἱππεύς) fou un pintor grec que va treballar a Atenes.
Segons Polemó hi havia a Atenes una pintura seva que representava el casament de Pirítous amb Hipodamia, descripció que recull Ateneu de Naucratis. Ateneu afegeix que es caracteritzava pels seus efectes de llum i d'ombra.

## Referències

* ↑ Ateneu de Naucratis. Deipnosophistai XI, 474
* ↑ Hippeus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 478
# Riu Motagua

El riu Motagua és un important riu del vessant del mar Carib de Centreamèrica que discorre principalment per Guatemala, encara que en el seu tram final conforma la frontera amb Hondures. Té una longitud de 486 km i drena una àmplia conca de 12.670 km², que el converteix en el riu més llarg i amb major conca de Guatemala.
El riu neix a l'altiplà occidental de Guatemala (landmark_region: GT&title=Sources+Riu+Motagua 14° 56′ 56″ N, 91° 00′ 32″ O﻿ / ﻿14.949022°N,91.008897°O﻿ / 14.949022; -91.008897﻿ (Sources Riu Motagua)), on se l'anomena també rio Grande (riu Gran), i avança cap a l'est fins a desembocar al mar del Carib prop de Port Barris (landmark_region: GT&title=Mouth+of+Riu+Motagua 15° 43′ 28″ N, 88° 13′ 18″ O﻿ / ﻿15.724534°N,88.221588°O﻿ / 15.724534; -88.221588﻿ (Mouth of Riu Motagua)). En els seus últims quilòmetres el riu marca la frontera entre Guatemala i Hondures. La conca del riu Motagua té una superfície de 12.670 km² i és la conca més àmplia a Guatemala.
A la vall del Motagua es troba l'única font de jade de Mesoamèrica i va ser una ruta comercial important durant l'era precolombina. El poblat maia de Quiriguá se situa a la riba nord del riu i en els seus voltants es troben diferents tallers de jade.
La conca del Motagua també marca la falla de Motagua, la frontera tectònica entre la placa Nord-americana i la placa del Carib. La falla de Motagua ha produït alguns dels terratrèmols més destructius a Guatemala.

## Referències

* ↑ «Tapping a Rubber Tree, Motagua Valley, Guatemala», 1890–1925. [Consulta: 30 maig 2013].
* ↑ INSIVUMEH. «Principales ríos de Guatemala».

## Enllaços externs

* Mapa de Guatemala incloent-hi el riu (anglès)
* North America: International River Basin register (anglès)
* Principals rius de Guatemala (castellà)
* Mapa de Guatemala Arxivat 2006-10-16 a Wayback Machine. (en anglès)
# Lamprichthys tanganicanus

Lamprichthys tanganicanus és una espècie de peix de la família dels pecílids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 15 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: Llac Tanganyika.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès) i (txec)
# El riberer

El Monument al Riberer de Benissa és una escultura de pedra que commemora la partida dels riberers, jornalers de Benissa que durant el segle xix i fins a la meitat del XX, es desplaçaven dues voltes a l'any per treballar en els camps d'arròs dels pobles de la Ribera. El terme de Sueca fou un dels destins més comuns per als riberers benissers.
Com a punt de partida obligatori, als afores del terme del poble, hi havia una roca anomenada la Roca de la Salve on els riberers se senyaven i resaven a la seua patrona, la Puríssima Xiqueta, demanant-li el millor en la seua partida. Els riberers treballaven 15 hores diàries entre 25 i 44 dies que durava la collita.
En les festes patronals del poble, cada any es fa un homenatge a tots els riberers benissers que anaren a treballar a la Ribera.

## Referències

* 1 2 3 «Monument al riberer».
* ↑ «Vídeo Youtube».
# Aguirre

«Aguirre» té aquests significats:
* Toponímia: Aguirre (Uruguai), localitat de l'Uruguai al nord del departament de Cerro Largo, sobre el límit amb Tacuarembó
* Biografies:
** Primer cognom:
*** Esperanza Aguirre Gil de Biedma (Madrid, 1952), política espanyola
*** Fortunato Aguirre Luquin (Arellano, Navarra, 1893 - Pamplona, 1936), polític nacionalista basc
*** Francisco Javier Máximo Aguirre de la Hoz (Àvila, 1946), advocat i polític valencià d'origen castellà
*** Francisco de Aguirre (Talavera de la Reina, 1508 - La Serena, 1581), conquistador espanyol
*** Gonzalo Aguirre Ramírez (Montevideo, 1940), polític uruguaià
*** Iñaki Aguirre Barañano (Bilbao, 1936), economista i polític basc
*** José Antonio Aguirre i Lecube (Bilbao, 1904 - París, 1960)
*** José Aguirre de Achá
*** José María Aguirre Salaberría (Marquina, 1919 – Palma, 2009), pres 4553 de Mauthausen
*** Josep Aguirre Matiol (València, 1842 — València, 1920), poeta valencià
*** Juan Bautista Aguirre y Carbo (Daule, actual Equador, 1725 - Tívoli, 1786) escriptor i poeta de l'Amèrica colonial
*** Lydia Aguirre (Belleville, Lió), periodista espanyola
*** Manuel Aguirre y Monsalbe (Màlaga, 1822 - Borja, 1856) pintor romàntic andalús instal·lat a Aragó
*** Miguel Aguirre Martínez Falero (Ferrol del Caudillo, 1944), metge i polític establit al País Basc
*** Pedro Aguirre Cerda (1879 — 1941), polític, advocat i educador xilè, president de la República
*** Txomin Aguirre (Ondarroa, 1864 - Zumaia, 1920), sacerdot i escriptor basc
** Segon cognom:
*** Atanasio Cruz Aguirre (Montevideo, 1801-1875), polític uruguaià, president del país entre 1864 i 1865
*** Gaizka Garitano Aguirre (Bilbao, 1975), futbolista basc que ocupa la posició de migcampista
*** José Manuel Martínez Aguirre (Pobla de Rocamora, 1923), polític valencià
*** Jesús Vicente Aguirre (Logroño, 1948), cantautor i escriptor espanyol
*** Juan Bautista Aguirre (Guipúscoa, 1742-1823), escriptor en èuscar sobre temes religiosos
*** Julen de Madariaga Aguirre (Bilbao, 1932), advocat basc més conegut per ser un dels membres fundadors d'ETA
*** Marcelino Oreja Aguirre (Madrid, 1935), jurista, polític i diplomàtic espanyol
*** Marcos Sebastián Aguirre (1984, Arroyito, Argentina), futbolista argentí
* Cinema: Aguirre, la còlera de Déu, pel·lícula alemanya de 1972 dirigida per Werner Herzog
# Jini

Jini, en ciències de la computació, i també anomenat Apache River és un concepte d'arquitectura de xarxa adreçada a sistemes distribuïts amb l'objectiu de tenir serveis cooperatius. Originàriament va ser desenvolupat per l'empresa Sun Microsystems. Jini va ser distribuït amb la llicència de codi obert (llicència Apache). La responsabilitat del manteniment de Jini ha estat traspassada a Apache sota el nom "River".
Jini permet connectar qualsevol dispositiu independentment del sistema operatiu.

## Història i versions

| Versió | Data |
| inici | Juliol 1998 |
| 2.2.0 | inici arxiu |
| 2.2.1 | 4 Maig 2013 |
| 2.2.2 | 18 Novembre 2013 |
| 2.2.3 | 21 Febrer 2016 |
| 3.0.0 | 5 Octubre 2016 |

## Característiques

Jini consisteix en 4 capes :
* Servei de directori.
* JavaSpace
* Invocació de mètode remot (RMI)
* Boot, Join, i protocol de discovery

## Vegeu també

* Llenguatge Java

## Referències

* 1 2 «What is Jini? - Definition from WhatIs.com» (en anglès). SearchNetworking, 23-05-2017.
* ↑ Coll, Pablo A. Haya. «Jini» (en anglès). odisea.ii.uam.es. Arxivat de l'original el 2016-03-12. [Consulta: 23 maig 2017].
* ↑ «What has replaced JINI?» (en anglès). stackoverflow.com. [Consulta: 23 maig 2017].
* ↑ «Jini Architecture Specification» (en anglès). river.apache.org. [Consulta: 23 maig 2017].
* ↑ «Jini Discovery & Join Specification» (en anglès). https://river.apache.org.+[Consulta: 23 maig 2017].
# 618

El 618 (DCXVIII) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

## Esdeveniments

* Els àvars saquegen Belgrad i posen setge a Tessalònica.
* Xina: Com a conseqüència d'una rebel·lió, s'acaba la dinastia Sui i comença la nova dinastia Tang.
* Kanat dels Turcs Occidentals: T'ong Che-hu esdevé kan, succeint al seu germà Che-kuei.
* Daguestan: Ziebil es proclama kan dels khàzars.

## Necrològiques

* 8 de novembre - Roma: Sant Deodat I, papa.
* 3 de juny - Glendalough (Irlanda): Sant Kevin, abat.
* Kanat dels Turcs Occidentals: Che-kuei, kan.
* Xina: Tchu-lo, pretendent al Kanat dels Turcs Occidentals.

## Referències

* ↑ Brunner, 2015, p. 29.

## Bibliografia

* Brunner, J.-C. «A reign at an end: Charlemagne versus the Avars» (en anglès). Medieval Warfare, 5, 2, 2015, pàg. 27–34.
# Can Sisteré

Can Sisteré és un casal situat al centre de Santa Coloma de Gramenet, molt a prop de la plaça de la Vila i de l'eix Sant Carles, un dels vials més importants de la ciutat. Actualment és un centre d'art contemporani.

## Història

Can Sisteré va ser construït a finals del segle xix. El seu valor es troba principalment en la significació que té històricament i sentimentalment per a la memòria col·lectiva del municipi.
Originàriament va ser una residència d'estiueig, concebuda com una torre residencial aïllada i envoltada d'un jardí. Anselm de Riu, un home de negocis de Barcelona que havia fet les Amèriques, va comprar l'edifici i els terrenys a principis del segle xx. La seva vídua va lliurar la propietat a l'Ajuntament el 1952 amb l'objectiu que es destinés a activitats socials i culturals. Això no obstant, l'edifici va acabar sent un local de la Falange. Arribada la democràcia, Can Sisteré va esdevenir un centre cultural i actualment acull exposicions d'art contemporani.

## Estructura arquitectònica

L'edifici de Can Sisteré és bàsicament un volum prismàtic principal de tres plantes al qual s'adossen petits cossos a les façanes nord, sud i oest. Totes les façanes presenten un llenguatge formal d'estil noucentista, amb profusió de cornises, frisos i ornaments als balcons i als arcs. L'edifici, reconstruït el 1989 per l'arquitecte Coque Bianco, presenta una coberta del volum principal inclinada de teula àrab a quatre aigües. Això no obstant, les cobertes dels cossos afegits són terrasses de paviment ceràmic.
La rehabilitació del 1989 va comportar refer l'interior de l'edifici per condicionar-lo a funcionalitat de centre cultural. Així, es va dur a terme una nova distribució organitzada a l'entorn de l'escala central. Cal destacar la segona planta, totalment diàfana, amb les encavallades de fusta del sostre totalment vistes.

## Referències

* ↑ Rovira Sánchez, Jordi. La Guinardera. Barcelona: Direcció General d'Acció Cívica, Generalitat de Catalunya, 2002.
* 1 2 «Edificis i Elements Catalogats (EC) i Entorns (EN) de Santa Coloma de Gramenet». Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet. [Consulta: 9 maig 2015].
# Histoire de la derniere revolte des catalans et du siege de Barcelonne

Histoire de la derniere revolte des catalans et du siege de Barcelonne, és un llibre publicat a Lió l'any 1715. Es tracta d'una crònica històrica de la guerra de successió a Catalunya, i alhora una obra propagandística del regnat de Lluís XIV, dirigida sobretot a l'interior del regne, però també a l'opinió internacional.
A part de narrar els esdeveniments des del punt de vista francès, és també una lloança al duc de Berwick, a Lluís XIV i al seu net Felip V de Borbó. Explica amb molt de detall els moviments de Berwick durant el setge contra Barcelona. La visió que ofereix el llibre sobre la societat i les institucions catalanes és la de tossuts i rebels durant tot el setge, des de l'òptica propagandística francesa.
Al llarg de la crònica també apareix el paper que va tenir l'estament eclesiàstic o la religiositat popular a la guerra. La publicació, a més de documentar-se amb informacions de primera mà, en part, també es va documentar amb les gasetes que corrien per Europa informant de les batalles i fets militars destacats.
El llibre es consideraria anònim, però es pot atribuir segurament al dominic i erudit escriptor lionès Anthelme Tricaud que tenia contactes vinculats a la cort francesa.
És un document molt important per a l'estudi de la guerra de successió a Catalunya.

## Vegeu també

* La deplorable història dels catalans

## Fonts

* https://revistes.ub.edu/index.php/pedralbes/article/view/35364/34641
* https://mdc.csuc.cat/digital/collection/llibimps16/id/30726
* https://www.enciclopedia.cat/historia-politica-societat-i-cultura-dels-paisos-catalans/el-cas-dels-catalans
# Roosevelt Skerrit

Roosevelt Skerrit (n. 8 de juny de 1972) és un polític de Dominica. El 7 de gener de 2004, va ser nominat per ser primer ministre del país i va prendre possessió l'endemà, en reemplaçament del primer ministre en funcions, Osborne Riviere. Va ser ministre d'educació al govern de Pierre Charles que va morir el 6 de gener de 2004. Skerrit és un dels governants més joves del món i és alumne de la Universitat de Mississipi. És membre del Partit Laborista de Dominica.

## Referències

* ↑ «Caribbean Elections Biography - Roosevelt Skerrit». Arxivat de l'original el 2022-05-25. [Consulta: 10 setembre 2014].
# Lampridiformes

Els lampridiformes (Lampridiformes) o lampriformes són un ordre de peixos osteïctis del superordre monotípic dels lampridiomorfs (Lampridiomorpha).

## Particularitats

Aquest ordre inclou el peix rem o "rei dels peixos", (Regalecus glesne), peix que viu a les profunditats dels oceans i que pot arribar a assolir grans dimensions.

## Famílies i gèneres

* Família Lamprididae
** Gènere Lampris
*** Lampris guttatus
*** Lampris immaculatus
* Família Lophotidae
** Gènere Eumecichthys
*** Eumecichthys fiski
** Gènere Lophotus
*** Lophotus capellei
*** Lophotus lacepede
* Família Radiicephalidae
** Gènere Radiicephalus
*** Radiicephalus elongatus
* Família Regalecidae
** Gènere Agrostichthys
*** Agrostichthys parkeri
** Gènere Regalecus
*** Regalecus glesne
*** Regalecus kinoi
*** Regalecus russelii
* Família Stylephoridae Swainson, 1839
** Gènere Stylephorus
*** Stylephorus chordatus
* Família Trachipteridae
** Gènere Desmodema
*** Desmodema lorum
*** Desmodema polystictum
** Gènere Trachipterus
*** Trachipterus altivelis
*** Trachipterus arawatae
*** Trachipterus arcticus
*** Trachipterus fukuzakii
*** Trachipterus ishikawae
*** Trachipterus trachypterus
** Gènere Zu
*** Zu cristatus
*** Zu elongatus
* Família Veliferidae
** Gènere Metavelifer
*** Metavelifer multiradiatus
** Gènere Velifer
*** Velifer hypselopterus

## Lampridiformes fòssils

Entre els gèneres i famílies fòssils cal mencionar:
* Gèneres:
** Bajaichthys
** Bathysoma
** Nardovelifer
** Palaeocentrotus
* Família Turkmenidae
** Turkmene
** Danatinia
** Analectis

## Referències

* ↑ Miquel Duran, Noms i descripcions dels peixos de la mar catalana. 2007
* ↑ The Paleobiology Database

## Enllaços externs

* YouTube: Vídeo d'un peix rem
# Els Tripons

Els Tripons és un serradet del terme municipal de Bigues i Riells, al Vallès Oriental. Separa les dues unitats del territori municipal: la del poble de Riells del Fai i la del de Bigues.
Està situat al sud-est de Riells del Fai, i és la continuïtat cap al sud-oest i oest del Serrat de Can Quintanes. És a l'esquerra del torrent de Can Pagès. Queda a migdia del Bosc d'en Benet, a ponent del Bosc de Can Torrella, a llevant de Can Pagès i al nord-est del Turó d'en Vileu.
# Agnes Stevenson

Agnes Lawson-Stevenson (nascuda Agnes Bradley Lawson, novembre de 1873, morta el 20 d'agost de 1935) va ser una jugadora d'escacs britànica. Va ser quatre vegades campiona britànica femenina (1920, 1925, 1926, 1930) i es va casar amb Rufus Henry Streatfeild Stevenson, editor de notícies locals de la British Chess Magazine, secretari de la Southern County Chess Union i capità de l'Associació d'escacs del comtat de Kent.
Va aconseguir la 3a posició a Merano 1924 (campionat europeu no oficial femení, van guanyar Helene Cotton i Edith Holloway). Després del torneig, tres de les participants (Holloway, Cotton i Stevenson) van derrotar tres altres jugadores (Paula Wolf-Kalmar, Gülich i Pohlner) en un matx a doble ronda Londres vs. Viena.
Va ser tres vegades la aspirant al Campionat del Món femení. Va empatar al 9-11 a Londres el 1927, va ocupar el cinquè lloc a Hamburg el 1930 i el tercer a Praga el 1931. De camí per jugar el Campionat del Món femení de 1935, va deixar l'avió a Poznań per completar una comprovació del passaport. Va tornar a l'avió des del davant, va xocar amb l'hèlix i va morir.
El seu marit es va tornar a casar el 1937 amb la campiona mundial d'escacs femenina, Vera Menchik, que va morir ella mateixa uns anys més tard, el 1944.

## Referències

* ↑ Edward Winter. «Agnes Stevenson», 01-04-2010.
* ↑ . ISBN 0-7864-2353-6.
* 1 2 Times [London, England] 21 agost 1935, page 10.
* ↑ Unofficial European women’s champion
* ↑ Campeonato Mundo femenino
* ↑ Britbase Chess Archive

## Bibliografia

* British Chess Magazine, 1935, p. 393, 454–455.
# John Paintsil

John Paintsil (nascut el 15 de juny de 1981 en Berekum) és un exfutbolista internacional ghanès. El seu nom és incorrectament pronunciat John Pantsil de manera molt sovint, degut a un error tipogràfic en el registre de naixement.

## Referències

* ↑ "Hammers happy with Paintsil", Sky Sports, 26 July 2006. Retrieved 22 June 2007.
* ↑ «John Pantsil will not return to Fulham — Jol». MTNFootball, 09-06-2011.
* ↑ Gyamera-Antwi, Evans. «Paintsil parts ways with South African club Maritzburg United». Goal.com, 29-01-2016.
* ↑ «Fulham's John Pantsil reveals secret life playing for Arsenal». People.co.uk, 18-01-2009. [Consulta: 27 juny 2010].
# Leopold Hofmann (futbolista)

* No s'ha de confondre amb Leopold Hofmann.
Leopold Hofmann (31 d'octubre de 1905 - 9 de gener de 1976) fou un futbolista austríac de la dècada de 1930.
Fou internacional amb Àustria, amb la qual participà en la Copa del Món de 1934. Pel que fa a clubs, fou jugador de First Vienna FC.

## Referències

* ↑ Copa do Mundo da FIFA Itália 1934 Arxivat 2011-08-08 a Wayback Machine.
* ↑ «FIFA profile». Arxivat de l'original el 2015-02-12. [Consulta: 5 agost 2018].