OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Charlotte (Tennessee)

Charlotte és una població dels Estats Units a l'estat de Tennessee. Segons el cens del 2000 tenia 1.153 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Charlotte tenia 1.153 habitants, 395 habitatges, i 272 famílies. La densitat de població era de 255,8 habitants/km².
Dels 395 habitatges en un 30,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,2% hi vivien parelles casades, en un 11,9% dones solteres, i en un 31,1% no eren unitats familiars. En el 26,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,5 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,03.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,9% tenia menys de 18 anys, un 10% entre 18 i 24, un 35,5% entre 25 i 44, un 20,3% de 45 a 60 i un 12,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 120 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.279 $ i la renda mediana per família de 40.795 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.172 $ mentre que les dones 21.442 $. La renda per capita de la població era de 15.061 $. Entorn del 7% de les famílies i el 10,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Charlotte». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Charlotte». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Elias Atmatsidis

Elias Atmatsidis (grec: Ηλίας Ατματσίδης; 24 d'abril de 1969) és un exfutbolista grec de la dècada de 1990.
Fou 47 cops internacional amb la selecció grega. Pel que fa a clubs, defensà els colors de AEK Atenes FC i PAOK Thessaloniki.

## Palmarès
### AEK Atenes

* Lliga grega de futbol: 1993, 1994
* Copa grega de futbol: 1996, 1997, 2000, 2002
* Supercopa grega de futbol: 1996

### PAOK Thessaloniki

* Copa grega de futbol: 2003

## Referències

* ↑ Weltfussball (alemany)
# Dunnstown

Dunnstown és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 1.365 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Dunnstown tenia 1.365 habitants, 565 habitatges, i 396 famílies. La densitat de població era de 627,4 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 565 habitatges en un 27,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,7% hi vivien parelles casades, en un 7,8% dones solteres, i en un 29,9% no eren unitats familiars. En el 25,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 14% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,32 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,74.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,7% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 24,8% entre 25 i 44, un 25,7% de 45 a 60 i un 21,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.472 $ i la renda mediana per família de 46.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.631 $ mentre que les dones 22.424 $. La renda per capita de la població era de 20.251 $. Entorn del 2,3% de les famílies i el 7,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Dunnstown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Dunnstown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Copa del Món de ciclisme de 2001

La Copa del Món de ciclisme de 2001 fou la 13a edició de la Copa del Món de ciclisme. Va estar formada per 10 curses disputades entre març i octubre de 2001 i fou guanyada pel neerlandès Erik Dekker.

## Calendari

| Data | Cursa | País | Vencedor | Equip del vencedor |
| 24 de març | Milà-Sanremo | Itàlia | Erik Zabel (GER) | Team Deutsche Telekom |
| 8 d'abril | Tour de Flandes | Bèlgica | Gianluca Bortolami (ITA) | Tacconi Sport |
| 15 d'abril | París-Roubaix | França | Servais Knaven (NED) | Domo-Farm Frites |
| 22 d'abril | Lieja-Bastogne-Lieja | Bèlgica | Oscar Camenzind (SUI) | Lampre-Daikin |
| 28 d'abril | Amstel Gold Race | Països Baixos | Erik Dekker (NED) | Rabobank |
| 11 d'agost | Clàssica de Sant Sebastià | Espanya | Laurent Jalabert (FRA) | Team CSC |
| 19 d'agost | HEW Cyclassics | Alemanya | Erik Zabel (GER) | Team Deutsche Telekom |
| 26 d'agost | Campionat de Zuric | Suïssa | Paolo Bettini (ITA) | Mapei-Quick Step |
| 7 d'octubre | París-Tours | França | Richard Virenque (FRA) | Domo-Farm Frites |
| 20 d'octubre | Giro de Llombardia | Itàlia | Danilo Di Luca (ITA) | Cantina Tollo-Acqua & Sapone |

## Classificacions finals
### Classificació individual

| Pos. | Ciclista | Equip | Punts |
| 1 | Erik Dekker (NED) | Rabobank ProTeam | 331 |
| 2 | Erik Zabel (GER) | Team Deutsche Telekom | 250 |
| 3 | Romāns Vainšteins (LAT) | Domo-Farm Frites | 229 |
| 4 | Paolo Bettini (ITA) | Mapei-Quick Step | 201 |
| 5 | Davide Rebellin (ITA) | Liquigas-Pata | 170 |
| 6 | Francesco Casagrande (ITA) | Fassa Bortolo | 156 |
| 7 | Richard Virenque (FRA) | Domo-Farm Frites | 150 |
| 8 | Oscar Camenzind (SUI) | Lampre-Daikin | 141 |
| 9 | Gianluca Bortolami (ITA) | Tacconi Sport | 130 |
| 10 | Johan Museeuw (BEL) | Domo-Farm Frites | 116 |

### Classificació per equips

| Pos. | Equip | Punts |
| 1 | Rabobank ProTeam | 73 |
| 2 | Domo-Farm Frites | 64 |
| 3 | Mapei-Quick Step | 54 |
| 4 | Fassa Bortolo | 54 |
| 5 | Lampre-Daikin | 41 |

## Enllaços externs

* Resultats de la Copa del Món de ciclisme de 2001 Arxivat 2010-11-01 a Wayback Machine.
* Classificació individual i per equips a memoire-du-cyclisme.net Arxivat 2012-03-20 a Wayback Machine.
# Ahazià

Ahazià és el nom dels següents personatges:
* Ahazià d'Israel, vuitè rei del Regne d'Israel.
* Ahazià de Judà, sisè rei de Judà i descendent del Rei David.
# Hemiancistrus macrops

Hemiancistrus macrops és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 9,4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Surinam.

## Referències

* ↑ Bleeker P. 1862-1863. Atlas ichthyologique des Indes Orientales Néêrlandaises, publié sous les auspices du Gouvernement colonial néêrlandais. Vol. II. Siluroïdes, Chacoïdes et Hétérobranchoïdes. Amsterdam. Atlas Ichthyol. v. 2 . 1-112.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C.J. Jr. 2003. Loricariidae - Loricariinae (Armored catfishes). p. 330-350. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre, EDIPUCRS, Brasil.
* Fisch-Muller, S. 2003. Loricariidae-Ancistrinae (Armored catfishes). p. 373-400. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lütken, C. F. 1874. Ichthyographiske bidrag. I. Nogle nye eller mindre fuldstaendigt kjendte Pandsermaller, isaer fra det nordlige Sydamerica. Vidensk. Medd. Naturh. Foren. Kjøbenhavn 1873 (núms. 13-14): 202-220 + 26-27, Pl. 4.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Regan, C. T. «A Monograph of the Fishes of the Family Loricariidae» (en anglès). Transactions of the Zoological Society of London, 17 (part 3), 1, 1904, pàg. 191-350.
* Schaefer, S.A. 2003 Loricariidae - Hypoptopomatinae (Armored catfishes). p. 321-329. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Weber, C. 2003. Loricariidae - Hypostominae (Armored catfishes). p. 351-372. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Antoni Guansé i Brea

Antoni Guansé i Brea (Tortosa, Baix Ebre, 1 de gener de 1926 — París, 22 de novembre de 2008), fou un pintor català.
Nebot de Domènec Guansé i net de Reynaldo Brea, la seva família es traslladà a Barcelona, on cursà els estudis secundaris. De 1948 a 1951, forma part del grup dels «Ciclos Experimentales de Arte Nuevo», amb Àngel Marsà, Tàpies, Guinovart i Subirà-Puig; freqüenta el Cercle Maillol de l'Institut Francès de Barcelona i fa alguna estada a Eivissa. Publicà unes il·lustracions a un conte de Kafka a la revista en català Aplec (1952). El 26 de gener de 1953 se'n va a París, amb una beca concedida per l'Estat francès, on des del 1954 s'estableix definitivament, desenvolupant-hi la seva carrera artística.

## Referències

* 1 2 3 4 Dauphin - 2008
* ↑ Riera Llorca, Vicenç. «Domènech Guansé». A: Nou obstinats. Barcelona: Selecta, 1971, p. 33-34.
* ↑ Muntané - 1977.
* ↑ A l'únic número de la revista que va poder aparèixer, l'abril de 1952.

## Bibliografia
### Obra pròpia

* Guansé, Antoni (concepció de l'obra, edició i il·lustracions); Éluard, Paul (poemes). Dit de la force de l'amour. París: Lithograv, 1962, p. 92.

### Catàlegs d'exposicions

* Guansé, Antoni. Guansé : Barcelona, gener 1998, Centre d'Art Santa Mònica. Generalitat de Catalunya, Departament de Cultura, 1998. ISBN 9788439344544.
* Guansé, Antoni; Ricomà Vallhonrat, Rosa M.; Vergés, Gerard. GUANSÉ [exposició del 17 de setembre al 21 d'octubre de 2001]. Museu d'Art Modern, Tarragona. Diputació de Tarragona, 2001. ISBN 9788495835000.

### Obres de referència

* Muntané, M. Dolors «Catalans pel món: Antoni Guansé». Revista del Centre de Lectura de Reus, Quarta època, Gener, 290, 1977. ISSN: 2013-8989 [Consulta: 7 desembre 2018].
* Xuriguera, Gerard. Guansé. París: Le Musée de Poche, 1978.
* Dauphin, Cristophe «Antonio Guansé» (en francès). Les Hommes sans Épaules [Ecouen (França)], 26, 01-09-2008 [Consulta: 7 desembre 2018].
* «Antonio Guansé - La personne» (en francès). Centre Pompidou. [Consulta: 8 desembre 2018].

## Enllaços externs

* inesvigo. «Antoni Guansé». YouTube, 06-08-2011. [Consulta: 8 desembre 2018].
# Dihing

Dihing és el nom dels següents llocs:
* Burhi Dihing, riu d'Assam (Índia). Neix a les muntanyes Patkai i desaigua al Brahmaputra.
* Noa Dihing, riu d'Assam. Neix a les muntanyes Singpho i desaigua al Brahmaputra.
# Paraliparis paucidens

Paraliparis paucidens és una espècie de peix pertanyent a la família dels lipàrids.

## Descripció

* Fa 16,4 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí i batidemersal que viu entre 1.536 i 2.275 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord-oriental: la Colúmbia Britànica (el Canadà) i Oregon (els Estats Units).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Collett R., 1879. Fiske fra Nordhavs-expeditionens sidste togt, sommeren 1878. Forh. Vidensk. Selsk. Christiania v. 14. 1-106.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Stein, D. L., 1978. A review of the deepwater Liparidae (Pisces) from the coast of Oregon and adjacent waters. Occasional Papers California Academy of Sciences Núm. 127: 1-55.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ McAllister, D.E., 1990. A list of the fishes of Canada. Syllogeus Núm. 64. Nat. Mus. Nat. Sci., Ottawa, el Canadà. 310 p.
* ↑ Coad, B.W., 1995. Encyclopedia of Canadian fishes. Canadian Museum of Nature and Canadian Sportfishing Productions Inc. Singapur.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Txernova, N. V.; Stein, D. L.; Andriàixev, A. P «Family Liparidae (Scopoli, 1777) snailfishes» (en anglès). California Academy of Sciences Annotated Checklists of Fishes, 31, 72, 2004.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Distància de Hamming

* cub binari de 3 bits per trobar la distància de Hamming
* Exemple de dues distàncies: 100→011 té distància 3 (camí vermell); 010→111 té distància 2 (camí blau)
* hipercub binari de 4 bitsper trobar la distància de Hamming
* Dos exemples de distàncies: : 0100→1001 té distància 3 (camí vermell); 0110→1110 té distància 1 (camí blau)
En informàtica, la distància de Hamming entre dues cadenes de la mateixa longitud és el nombre de posicions diferents. Si considerem cadenes de bits, correspon al nombre de bits que s'han de canviar d'una cadena perquè passi a tenir el valor d'una altra cadena.

## Exemples

* La distància de Hamming entre 1011101 i 1001001 és 2.
* La distància de Hamming entre 2143896 i 2233796 és 3.
* La distància de Hamming entre "ramer" i "cases" és 3.
En termes de l'operació xor, si considerem a i b definits com segueixen, podem calcular la distància sumant el nombre de bits de a xor b. Això és, a = (0 0 0 1 1 1 1) i b = (1 1 0 1 0 1 1)
aleshores
d = 1 + 1 + 0 + 0 + 1 + 0 + 0 = 3

## Propietats

Per a una longitud fixada n, la distància de Hamming és una distància en l'espai vectorial de les paraules d'aquella longitud. Així satisfà:
| $\forall a,b\in F:d(a,b)=d(b,a)$ | (simetria) |
| $\forall a,b\in F:d(a,b)>0$ | (no negativitat) |
| $\forall a,b\in F:d(a,b)=0\Leftrightarrow a=b$ | (Identitat dels indiscernibles) |
| $\forall a,b,c\in F:d(a,c)\leq d(a,b)+d(b,c)$ | (desigualtat triangular) |
La desigualtat triangular es demostra per inducció.
La distància entre dues paraules a i b es pot veure també com el pes de Hamming de a−b per a una tria adequada de l'operador −.
Per a cadenes binàries a i b, la distància de Hamming és equivalent al nombre d'uns que hi ha en a xor b. L'espai mètric de cadenes binàries de longitud n amb la distància de Hamming és anomenat el cub de Hamming. És equivalent a un espai mètric entre els vèrtexs d'un hipercub. Podem veure cada cadena binària de longitud n com un vector de $\mathbb {R} ^{n}$ si tractem cada símbol de la cadena com una coordenada real. Amb aquesta interpretació, les cadenes són vèrtexs del cub n dimensional (un hipercub), i la distància de Hamming de les cadenes és equivalent a la distància de Manhattan entre vèrtexs.
# Copa del Món de ciclisme de 1995

La Copa del Món de ciclisme de 1995 fou la 7a edició de la Copa del Món de ciclisme.

## Calendari

| Data | Cursa | País | Vencedor | Equip del vencedor |
| 18 de març | Milà-Sanremo | Itàlia | Laurent Jalabert | Once |
| 2 d'abril | Tour de Flandes | Bèlgica | Johan Museeuw | Mapei - GB |
| 9 d'abril | París-Roubaix | França | Franco Ballerini | Mapei - GB |
| 16 d'abril | Lieja-Bastogne-Lieja | Bèlgica | Mauro Gianetti | Polti |
| 22 d'abril | Amstel Gold Race | Països Baixos | Mauro Gianetti | Polti |
| 1 de maig | Gran Premi de Frankfurt | Alemanya | Francesco Frattini | Gewiss - Ballan |
| 6 d'agost | Leeds International Classic | Regne Unit | Maximilian Sciandri | MG Maglificio-Technogym |
| 12 d'agost | Clàssica de Sant Sebastià | Espanya | Lance Armstrong | Motorola |
| 20 d'agost | Campionat de Zuric | Suïssa | Johan Museeuw | Mapei - GB |
| 15 d'octubre | París-Tours | França | Nicola Minali | Gewiss - Ballan |
| 21 d'octubre | Giro de Llombardia | Itàlia | Gianni Faresin | Lampre-Panaria |

## Classificacions finals
### Classificació individual

| Posició | Ciclista | Equip | Punts |
| 1 | Johan Museeuw | Mapei - GB | 199 |
| 2 | Andrei Txmil | Lotto | 114 |
| 3 | Mauro Gianetti | Polti | 106 |
| 4 | Michele Bartoli | Mercatone Uno-Juvenes | 100 |
| 5 | Fabio Baldato | MG Maglificio-Technogym | 91 |
| 6 | Gianni Bugno | MG Maglificio-Technogym | 88 |
| 7 | Maurizio Fondriest | Lampre-Panaria | 87 |
| 8 | Maximilian Sciandri | MG Maglificio-Technogym | 79 |
| 9 | Lance Armstrong | Motorola | 74 |
| 10 | Stefano Zanini | Gewiss - Ballan | 65 |

### Classificació per equips

| Posició | Equip | Punts |
| 1 | Mapei - GB | 98 |
| 2 | MG Maglificio-Technogym | 97 |
| 3 | Gewiss - Ballan | 50 |
| 4 | TVM | 46 |
| 5 | Carrera | 40 |

## Enllaços externs

* Resultats de la Copa del Món de ciclisme de 1995 Arxivat 2016-03-06 a Wayback Machine.
* Classificaó individual i per equips a memoire-du-cyclisme.net Arxivat 2010-07-26 a Wayback Machine.
# Dàton

Dàton (o Datos: grec antic: Δᾶτον / Δάτος; gentilici Δατηνός i Δατήνιος) fou, segons sembla, una ciutat de l'antiga Grècia situada a la Perea Tàsica, a la costa de Tràcia, de localització desconeguda. Bé podria ser el nom original de la ciutat de Filips (abans Crènides), bé podria ser una colònia de Tasos que els atenesos colonitzaren i reanomenaren Neàpolis, bé podria ser una ciutat diferent (al costat de Chrisoúpoli, tal vegada) o bé podria ser el nom de la contrada que incloïa Filips i Neàpolis. Plini el Vell i el periple atribuït a Escílax de Carianda la situen entre Neàpolis i el riu Nestos, i Estrabó diu que era veïna del territori dels edons, els odomants i els bisaltes.
Heròdot diu que a Dàton hi hagué una batalla el 465 aC entre els atenesos, que volien establir una colònia a l'Estrímon (la futura Amfípolis) per controlar les mines d'or, i els edons, els nadius de la zona; en aquella batalla morí Sòfanes, general dels atenesos, juntament amb Leagre. Es tractaria, doncs, d'una població tràcia. En canvi, el periple d'Escílax diu que era una ciutat grega fundada per Cal·lístrat d'Atenes el segle iv aC. Per la seva banda, Zenobi i Eustaci afirmen que Dàton era una colònia de Tasos, com bona part de ciutats de la Perea Tàsica. Per altra banda, Valeri Harpocratió i Apià són els que indiquen que Dàton fou el nom antic de Crènides, que fou conquerida per Filip i reanomenada Filips.
Estrabó, Valeri Harpocratió i Zenobi esmenten la ciutat a propòsit de l'expressió grega Δᾶτον ἀγαθῶν, 'un munt de coses bones', literalment 'un Dàton de coses bones'. Efectivament, Estrabó diu que el territori de Dàton tenia llacs, rius i planes fèrtils, un port i mines d'or. Gràcies a la referència de Valeri Harpocratió sabem que la ciutat l'esmentà Èfor al llibre quart de les seves Històries, Teopomp al llibre tercer de la seva Història de Filip II, i Filòcor, al cinquè llibre de la seva Història de l'Àtica.

## Referències

* 1 2 3 Jones, Horace Leonard. The Geography of Strabo. Vol. III. Loeb, 1924, p. 359, nota 549.
* 1 2 3 «Daton». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
* 1 2 Smith, William (ed.). «5. Neapolis». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 22 abril 2021].
* ↑ «Daton (Macedonia)». ToposText. Aikaterini Laskaridis Foundation. [Consulta: 4 desembre 2022].
* ↑ Plini el Vell, Història Natural, IV, 28.2.
* 1 2 Periple de Pseudo-Escílax, 67.
* 1 2 Estrabó, Geografia, VII, fragments 33 i 36.
* ↑ Heròdot, Històries, IX, 75.
* 1 2 Zenobi, Paremiologies, III, 11.
* ↑ Eustaci de Tessalònica, Comentari a Dionís Periegeta, 517.
* 1 2 Valeri Harpocratió, Lexicó dels Deu Oradors, D7.
* ↑ Apià, Les Guerres Civils, IV, 105.
# Chanodichthys abramoides

Chanodichthys abramoides és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba a Rússia.

## Referències

* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D.E., 1990. A working list of fishes of the world. Copies available from D.E. McAllister, Canadian Museum of Nature, P.O. Box 3443, Ottawa, Ontario K1P 6P4, Canadà. 2661 p. plus 1270 p. Index
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Distància de Canberra

La distància de Canberra és una mesura numèrica de la distància entre parells de punts en un espai de vectors, creada el 1966 i refinada el 1967 per G. N. Lance i W. T. Williams. És una versió ponderada de L₁ o distància de Manhattan. La distància de Canberra ha estat utilitzada com a mètrica per a comparar llistes ordenades i per a la detecció d'intrusions en el camp de la seguretat informàtica.

## Definició

La distància de Canberra d entre vectors p i q en un espai n-dimensional de vectors reals es calcula de la manera següent:
    $d(\mathbf {p} ,\mathbf {q} )=\sum _{i=1}^{n}{\frac {|p_{i}-q_{i}|}{|p_{i}|+|q_{i}|}}$
on
    $\mathbf {p} =(p_{1},p_{2},\dots ,p_{n}){\text{ and }}\mathbf {q} =(q_{1},q_{2},\dots ,q_{n})\,$
són vectors.

## Notes

* ↑ Lance, G. N.; Williams, W. T. «Computer programs for hierarchical polythetic classification ("similarity analysis").». Computer Journal, vol. 9, 1, 1966, pàg. 60–64. DOI: 10.1093/comjnl/9.1.60 [Consulta: 18 octubre 2011].
* ↑ Lance, G. N.; Williams, W. T. «Mixed-data classificatory programs I.) Agglomerative Systems». Australian Computer Journal, 1967, pàg. 15–20 [Consulta: 18 octubre 2011].
* 1 2 Jurman G, Riccadonna S, Visintainer R, Furlanello C: Canberra Distance on Ranked Lists.
* ↑ Syed Masum Emran and Nong Ye (2002).
# Júlia Regué

Júlia Regué (Martorell, Baix Llobregat, 1994) és una periodista i politòloga catalana.
Graduada en Periodisme i en Ciències Polítiques per la Universitat Pompeu Fabra (UPF), Regué ha desenvolupat la seva carrera professional a la secció de Política d'El Periódico, on es va incorporar el novembre de 2016, i el setembre del 2022 es convertí en la responsable d'informació política d'aquest diari. Durant la seva trajectòria professional, s'ha especialitzat en l'actualitat política del Parlament de Catalunya i també en el seguiment de l'activitat política de diferents partits catalans. També ha col·laborat en programes a diversos mitjans de comunicació, com TV3, Catalunya Ràdio i RAC1.

## Referències

* ↑ «Júlia Regué dirigirà la secció de Política d'El Periódico». El Periódico, 28-08-2022 [Consulta: 19 desembre 2023].
* ↑ «'El Periódico' amplía sus contenidos y refuerza su equipo informativo». Associació de la Premsa de Madrid, 29-08-2022 [Consulta: 19 desembre 2023].