OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Daniela Payssé

Daniela Payssé (Montevideo, 17 d'octubre de 1946 - Montevideo, 21 de desembre de 2018) va ser una política uruguaiana que va pertànyer al sector Assemblea Uruguai del Front Ampli. Va ser escollida senadora en les eleccions presidencials de 2014.

## Trajectòria política

El 2000 va ser Representant Nacional suplent per Montevideo, càrrec que va ocupar fins a 2005, integrant la Comissió d'Hisenda. El 2005 va ser reelegida com a Representant Nacional pel sector Assemblea Uruguai del Front Ampli. En aquest període va integrar les comissions de Drets Humans, Pressupostos, i Gènere i Equitat. També va presidir la Comissió Especial de Seguiment de la Situació Carcerària de l'Assemblea General. Va presidir la Comissió de Drets Humans de l'Assemblea General, encarregada de la integració del Consell Directiu de la Institució Nacional de Drets Humans i Defensoria del Poble. El 2010, és novament reelegida com a Representant Nacional per Montevideo.
Va formar part de les Comissions de Drets Humans, de Pressupost, de la Comissió Especial de Gènere i Equitat, Comissió Especial de Seguiment de la Situació carcerària de l'Assemblea General i va integrar la Bancada Bicameral Femenina, que és integrada per legisladores de tots els partits polítics de l'Uruguai. També va integrar el Parlament del Mercosur pel període 2010-2015. El 2013 assumeix la primera vicepresidència de la Cambra de Representants.
En les eleccions presidencials de 2014 va ser escollida senadora pel seu partit.
Va morir el 21 de desembre de 2018, als 72 anys. Tenia sis fills i vuit nets.

## Referències

* ↑ «Falleció la senadora Daniela Payssé» (en castellà). Radio Monte Carlo.
* ↑ «Daniela Payssé:"Nunca más"» (en castellà). La República, 21-05-2007.
* ↑ «Dispuesta a estudiar» (en castellà). Portal de Montevideo, 12-08-2010.
* ↑ «El Frente Amplio tendrá 50 diputados y 15 senadores» (en castellà). La República, 27-10-2014. Arxivat de l'original el 2015-02-18 [Consulta: 11 març 2020].
# Primitivo Ayuso Colina

Primitivo Ayuso Colina (Tortosa, 1849 - 10 d'abril de 1930) fou un metge i polític català, diputat a Corts durant la restauració borbònica.
Fou president de la Cambra Agrària i fou elegit diputat pel Partit Conservador pel districte de Tortosa a les eleccions generals espanyoles de 1903. Va donar suport la dictadura de Primo de Rivera i va esdevenir alcalde de Tortosa d'octubre de 1923 a febrer de 1924.

## Referències

* ↑ Obituari a La Vanguardia, 10 d'abril de 1932

## Enllaços externs

* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
# Primera batalla de Kreminnà

La Primera batalla de Kreminnà va ser un enfrontament militar entre Rússia i Ucraïna sobre la ciutat ucraïnesa oriental de Kreminnà en el context de l'invació Russa d'Ucraina del 2022 Es considera la primera batalla durant la batalla de Donbas.

## Context

Kreminnà, una ciutat de 18.000 persones, ha estat una ciutat estratègica des de l'inici de la invasió russa d'Ucraïna perquè és un pas a Kramatorsk, que és només una sortida d'1 hora des de Kreminnà.

## Batalla

El 18 d'abril de 2022, les forces russes van entrar a Kreminnà, on el governador de l'óblast de Luhansk, Serhii Haidai, va informar que les lluites de carrer van començar i que l'evacuació no era possible. Tancs i altres armes també van entrar on els civils van ser envoltats per tropes russes. Les forces russes van atacar des de tots els costats, envoltant la ciutat. Els combats van continuar durant tota la nit amb foc d'artilleria pesant disparada al voltant dels carrers. Les forces russes més tard van capturar l'ajuntament el 19 d'abril. Aquell vespre, Haidai va informar que les tropes ucraïneses restants es van retirar, donant a les tropes russes el control total de la ciutat.

## Conseqüències

Kreminnà va ser la primera ciutat a caure durant l'ofensiva de Donbàs que va ser anunciada per Rússia el 18 d'abril. El governador va informar que 200 civils van ser assassinats, però que podria haver-n'hi hagut més. Els funcionaris ucraïnesos van informar el 25 d'abril que les forces russes van morir en una explosió a l'Ajuntament de Kreminnà per una explosió de gas.

## Referències

* ↑ «April 18, 2022 Russia-Ukraine news» (en anglès). [Consulta: 16 agost 2023].
* 1 2 «Russia's Donbas offensive advances with fall of Kreminna» (en anglès), 19-04-2022. [Consulta: 16 agost 2023].
* ↑ «Ukraine says Russian forces have entered Kreminna city». [Consulta: 16 agost 2023].
* ↑ «Russian forces capture city of Kreminna, as attacks continue in country's eastern Donbas region - ABC News». [Consulta: 16 agost 2023].
* ↑ «Russian forces seize Kreminna in eastern Ukraine’s Donbas region – as it happened | Ukraine | The Guardian», 14-06-2023. Arxivat de l'original el 2023-06-14. [Consulta: 16 agost 2023].
* ↑ «Regional governor says Russian forces have seized east Ukrainian city of Kreminna» (en anglès). Reuters, 19-04-2022.
* ↑ «Luhansk Military Administration: Russian occupiers and their collaborators die in an explosion in Kreminna City Hall». [Consulta: 16 agost 2023].
# Primera batalla de Khàrkiv

Com a part de l'Operació Barbarroja, el Grup d'Exèrcits Sud va avançar cap a la ciutat de Khàrkiv, a Ucraïna el 20 d'octubre de 1941. El 38è Exèrcit Soviètic disposà una defensa a la ciutat, mentre que es desmantellaven les fàbriques de la ciutat per recol·locar-les als Urals. El 21 d'octubre, tot l'equipament de les fàbriques ja havia estat carregat en trens, mentre que els alemanys ja només es trobaven a 7 milles. Finalment, els exèrcits alemanys 6è i 17è van atacar les posicions soviètiques el 24 d'octubre, capturant la ciutat el mateix dia.
# Vídua de Fischer

La vídua de Fischer (Vidua fischeri) és un ocell de la família dels viduids (Viduidae).

## Hàbitat i distribució

Habita sabanes àrides espinoses de l'extrem est de Sudan del Sud, centre, sud i est d'Etiòpia i Somàlia, cap al sud, a través de l'est d'Uganda i Kenya fins al centre de Tanzània.

## Referències

* ↑ «Vídua de Fischer». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2022(català)
# Grissom (cràter)

Grissom és un cràter d'impacte situat a la cara oculta de la Lluna, just al sud de l'enorme plana emmurallada del cràter Apollo i al nord-est del cràter Cori. La vora de Grissom apareix erosionada en alguns llocs, particularment al llarg del seu sector nord-est, on un parell de petits cràters s'insereixen al seu brocal. Una agrupació de petits cràters es situa al sud del punt mitjà del cràter. Així mateix, un altre petit cràter es troba al bord nord-est de la planta.

## Cràters satèl·lit

Per convenció, aquests elements són identificats als mapes lunars posant la lletra al costat del punt mitjà del cràter que està més prop de Grissom.
| Cràters satèl·lit | Grissom Coordenades Diàmetre K 49° 30′ S, 145° 42′ O﻿ / ﻿49.5°S,145.7°O﻿ / -49.5; -145.7﻿ (Grissom K) 26 km M 49° 06′ S, 147° 42′ O﻿ / ﻿49.1°S,147.7°O﻿ / -49.1; -147.7﻿ (Grissom M) 38 km |

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.
# Los Comellarets

Los Comellarets o també les Casetes, és una entitat de població del municipi de Flix situada a la part més alta de la població.
L'any 2019 tenia 830 habitants. En aquest barri es troben dos dels edificis d'ensenyament: l'Escola Enric Grau Fontseré i l'IES Flix.

## Referències

* ↑ «Ajuntament de Flix. Entitats que el formen». municat. Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2014-03-20. [Consulta: 20 març 2014].
* ↑ «430607 Flix». Institut d'Estadística de Catalunya. [Consulta: 14 juliol 2020].
# Nanchong

* No s'ha de confondre amb Nanchang.
Nanchong (xinès: 南充; pinyin: Nánchōng; Wade–Giles: Nan-ch'ung; sichuanès: lancong) és una ciutat a nivell de prefectura al nord-est de la província de Sichuan, a la República Popular de la Xina, amb una superfície de 12.479,96 km². Al cens del 2020, hi vivien 5.607.565 persones, de les quals 1.936.534 vivien a l'àrea urbanitzada (o metropolitana) formada per tres districtes urbans. És la segona ciutat més poblada de la província de Sichuan, després de Chengdu. El centre administratiu es troba al districte de Shunqing.

## Geografia

Nanchong es troba al nord-est de la província de Sichuan. A l'est de Nanchong hi ha Dazhou, a l'oest hi ha Mianyang i Suining, i al nord hi ha Guangyuan.
La gran majoria d'aquesta zona és muntanyosa. La superfície forestal és del 25% del territori. El riu Jialing, afluent del riu Iang-tsé, travessa la prefectura de nord a sud. Hi ha 30 rius més a la prefectura amb una conca de drenatge de més de 30 km².

### Clima

Com a la resta de la conca de Sichuan, Nanchong té un clima subtropical humit influenciat pel monsó (Köppen Cwa) amb una humitat elevada durant tot l'any; els hiverns són curts i suaus mentre que els estius són llargs, calorosos i humits. La temperatura mitjana mensual oscil·la entre els 6,5 °C al gener i els 27,3 °C al juliol; la mitjana anual és de 17,38 °C. Les gelades són poc freqüents i el període lliure de gelades dura entre 290 i 320 dies.
Més del 70% dels 1.003 mm de precipitació anual es produeix de maig a setembre. Amb un percentatge mensual de sol possible que oscil·la entre un 9% al desembre i un 47% a l'agost, la ciutat només rep 1.135 hores de sol anualment. La primavera (març-abril) sol ser més assolellada i càlida durant el dia que la tardor (octubre-novembre).

## Història

Nanchong es trobava al territori de l'estat de Ba abans que fos conquerit pels Qin l'any 314 aC. Els Qin van establir un centre administratiu a la ciutat de Langzhong. La ciutat d'Anhan es va establir al districte de Shunqinq a principis de la dinastia Han.
L'any 202 aC, l'emperador Gaozu de Han va instituir el comtat d'Anhan (xinès simplificat: 安汉; xinès tradicional: 安漢) en aquest lloc. Anhan significa literalment "establir o estabilitzar Han". L'any 8 dC, el nom va ser canviat per Anxin (安新) quan Wang Mang es va apoderar del tron de la dinastia Han, però va tornar a Anhan l'any 25 dC. Es va canviar de nou a Guozhou (果州; 'estat de la fruita') l'any 621 dC (dinastia Tang), i després a Nanchong l'any 742 dC. El sobrenom de Nanchong és Guocheng (果城), derivat de Guozhou.

## Referències

* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«» (en xinès (Xina)). XZQH. Arxivat de l'original el 2008-05-18. [Consulta: 17 maig 2008].
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«».
# Quévert

Quévert (en bretó Kever, gal·ló Qevèr) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Costes del Nord. L'any 2006 tenia 3.360 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.415 | 1.542 | 2.579 | 2.924 | 3.007 | 3.118 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Alain Burlot | |
# Cupid (cràter)

Cupid és un cràter de l'asteroide del tipus Amor (433) Eros, situat amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 8.1 ° de latitud nord i 230.2 ° de longitud est. Fa un diàmetre de 1.8 km. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 2003 i fa referència a Cupido, déu de l'amor de la mitologia romana, equivalent a Eros de la mitologia grega.

## Referències

* ↑ "Cupid (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Encyclopaedia Britannica Inc. The New Encyclopaedia Britannica, 1974, 1993.
# Cupido

Cupido o Cupidell fou una deïtat romana, i de manera similar als déus Amor i Voluptes fou una versió romana del deu grec Eros i de Kāmadeva a la Mitologia hindú. Se'l fa responsable dels amors i les passions dels mortals.
Ha estat representat com un nen alat, un nadó o un jovenet àngel. Generalment reconegut com a fill de Venus i de Mart, com que és fill dels déus de l'amor i la guerra, Cupido resulta el déu dels enamorats, i crea d'eixa manera un enllaç entre l'amor i la tragèdia.
Astrild és el nom nòrdic referit a Amor o Cupido. El nom probablement és originat per les escriptures del segle xvii del poeta suec Georg Stiernhielm, i s'ha utilitzat des de llavors en la poesia nòrdica, sobretot durant les èpoques Barroca i Rococó. Astrild no apareix en la mitologia escandinava, tot i que el nom va ser utilitzat abans pel poeta suec Stiernhielm com a sinònim per als pinsans estrildats, (un tipus d'ocell).

## En l'art

Comunament s'anomena cupido un adolescent o un xiquet de gran bellesa i tendresa en les seues formes. Els cupidos en l'art també són anomenats per alguns nuclis culturals amb l'afectuós apel·latiu d'amorets.
Durant l'època del Renaixement, Cupido solia sortir acompanyat de sa mare Venus en molts quadres. Tenia un arc i un carcaix amb fletxes de dos tipus: unes d'or amb la punta esmolada i lluents que provocaven l'amor a l'instant, i d'altres amb la punta roma i un plom sota la canya, que produïen el rebuig i la indiferència.
Segons la novel·la L'ase d'or d'Apuleu, Cupido, déu de l'amor, també va tenir una història amorosa no gaire fàcil: s'enamorà bojament d'una noia, filla de reis, Psique.
Quadres destacats de Cupidell:
* Venus i Cupido; P.P Rubens. Museu Thyssen-Bornemisza, Madrid.
* Venus i cupidells; Dalí. Col·lecció privada.
* Venus i Cupido amb un organista; Ticià. Museu del Prado, Madrid.
* L'Amor i Psique; F.Gérard. Museu del Louvre, París.
* Eros i Psique; Antoni i Canova. Museu del Louvre, París.
* Venus i Adonis; Il Veronese. Museu del Prado, Madrid.
* La Venus del mirall; D. Velázquez. National Gallery, Londres.

## Referències

* ↑ Diccionario de Arte I. Barcelona: Biblioteca de Consulta Larousse. Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.150. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 28 novembre 2014].

## Vegeu també

* Eros
* Kāmadeva
# Redigobius amblyrhynchus

Redigobius amblyrhynchus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 4,5 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix de clima tropical i bentopelàgic.

## Distribució geogràfica

Es troba a Java (Indonèsia).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Herre A. W. C. T., 1927. Gobies of the Philippines and the China Sea. Monogr. Bur. Sci. Manila Monogr. 23. 1-352.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Bleeker, P., 1878. Description des espèces insulindiennes du genre Stigmatogobius. Versl. Akad. Amsterdam (Ser. 2) v. 12: 199-208.
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., A.J. Whitten, S.N. Kartikasari i S. Wirjoatmodjo, 1993. Freshwater fishes of Western Indonesia and Sulawesi. Periplus Editions, Hong Kong. 221 p.
* ↑ Koumans, F.P., 1953. Gobioidea. A: M. Weber i L. de Beaufort (eds.) Fishes of the Indo-Australian Archipelago, Vol. 10. E.J. Brill, Leiden. 423 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A: M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Redifusió de premsa

La redifusió de premsa és la distribució que fan diaris o revistes llicenciant articles, columnes o tires còmiques a altres publicacions.

## Referències

* ↑ Picard, Robert G.; Brody, Jeffrey H. The Newspaper Publishing Industry (en anglès). Allyn and Bacon, 1997, p. 81. ISBN 0205161456.
# Ramat Gan

Ramat Gan (en hebreu: רמת גן, alts del jardí) és una ciutat d'Israel propera a Tel-Aviv, Giv'atayim i Bené-Berac. Forma part del districte de Tel-Aviv i de l'àrea metropolitana de Gush Dan. La ciutat acull l'estadi nacional de futbol, la Universitat Bar-Ilan, el Centre Mèdic Sheba (Tel HaShomer) i un parc nacional. Té una de les borses de diamants més importants del món i l'edifici més alt del país. D'acord amb el seu nom, el 25% de Ramat Gan és zona verda.
Ramat Gan fou fundada el 1921 com a moixav, una colònia comunitària, centrada en la producció agrícola. Després d'haver-se anat expandint comercialment i en nombre d'habitants, va ser declarada ciutat el 1950. Segons l'Oficina Central d'Estadística d'Israel (CBS), l'any 2001 Ramat Gan obtingué una puntuació de 8 sobre 10 en desenvolupament econòmic. L'any 2000, un 70,9% dels estudiants d'últim curs de secundària van graduar-se i el salari mensual mitjà era de 6.995 nous shequels (al canvi del 2 de gener de 2000, 1.677 euros).

## Història

Ramat Gan es fundà el 1921 en uns terrenys adquirits el 1918 com a moixav, una colònia sionista d'estil socialista. La ciutat, fins al 1923, es deia Ir Ganim (en hebreu, עיר גנים, ciutat jardí). Amb el pas del temps, Ramat Gan perdé el caràcter agrari i l'economia evolucionà cap a un sistema més urbà i comercial. El 1926, el mandat britànic li concedí la categoria de consell local.
El 1950, Ramat Gan fou reconeguda com a ciutat pel jove estat d'Israel. Les infraestructures urbanes van créixer contínuament i es van anar construint el Centre Mèdic Sheba, l'estadi nacional, la Universitat Bar Ilan i la Borsa de Diamants (Diamond Exchange). L'estadi acull els Jocs Macabeus (això és, les Olimpíades jueves) cada quatre anys.

## Complex de la Borsa de Diamants

Aquesta àrea, al nord-oest de la ciutat, és coneguda per la concentració de gratacels, entre els quals hi ha el City Gate, que amb més de 240 metres és l'edifici més alt d'Israel, la Borsa de Diamants, un hotel Sheraton i moltes empreses de noves tecnologies. De nit, aquesta zona esdevé el centre regional de prostitució i de joc il·legal.

## Ciutats agermanades

* Breslau (Polònia)
* Estrasburg (França)
* Kassel (Alemanya)
* Londres-Barnet (Regne Unit)
* Main-Kinzig-Kreis (Alemanya)
* Phoenix (Arizona, EUA)
* Taoyuan (Taiwan)
* San Borja (Perú)
* Shenyang (Xina)
* Szombathely (Hongria)
* Weinheim (Alemanya)
# Ragnar Jónasson

    En aquest nom islandès, el darrer nom és un patronímic, no pas un cognom. La manera de referir-se a aquesta persona és pel nom de pila.
Ragnar Jónasson (Reykjavík, 1976) és un escriptor islandès de ficció policíaca. És l’autor de la sèrie més venuda (Islàndia negra), ambientada a la localitat de Siglufjörður i amb el detectiu novell Ari Tór com a protagonista. També és el cofundador del festival internacional Icelandic Noir d'escriptura criminal de Reykjavík. Llicenciat en Dret treballa com a banquer d'inversió a Reykjavík, a més d'ensenyar dret a la Universitat de Reykjavík.

## Obra publicada
### Sèrie Siglufjörður (traduïda al català per Sèrie Islàndia Negra)

* 2009 - Fölsk nóta
* 2010 - Snjóblinda (L'ombra de la por -Islàndia Negra 1- Columna Edicions. 2019)
* 2011 - Myrknætti (La mort blanca -Islàndia Negra 2- Columna Edicions. 2020)
* 2012 - Rof (Boira a l'ànima -Islàndia Negra 3- Columna Edicions. 2021)
* 2013 - Andköf (La nit eterna -Islàndia Negra 4- Columna Edicions. 2022)
* 2014 - Náttblinda (La veritat silenciada -Islàndia Negra 5- Columna Edicions. 2023)
* 2020 - Vetrarmein

### Sèrie Hidden Iceland (traduïda al català per Sèrie Inspectora Hulda)

* 2015 - Dimma (La dama de Reykjavík -Inspectora Hulda 1- Columna Edicions. 2023. Traducció de Marta de Bru de Sala i Martí)
* 2016 - Drungi
* 2017 - Mistur

### Novel·les autònomes

* 2018 - Þorpið
* 2019 - Hvítidauði
* 2021 - Úti

### Històries curtes en anglès

* 2014 - Death of a Sunflower (Ellery Queen Mystery Magazine)
* 2014 - Party of Two (CWA 2014 Anthology (Severn House))
* 2014 - A Moment by the Sea (Orendabooks.co.uk)
* 2015 - A Letter to Santa (Ellery Queen Mystery Magazine)
* 2017 - A Postcard from Iceland (Mystery Tour - CWA 2017 (Orenda Books))
* 2019 - Don’t Panic (Ellery Queen Mystery Magazine)
* 2020 - The Silence of the Falling Snow (Penguin & Macmillan, The Mist)
* 2020 - The Daughter (Goldsboro Books)
* 2020 - A Christmas Puzzle (The Mysterious Bookshop)
* 2021 - The Concert (escrit conjuntament amb Víkingur Ólafsson)

## Referències

* ↑ «Ragnar Jónasson». Grup62. [Consulta: 14 juliol 2021].
* ↑ «Ragnar Jónasson. About the Autor» (en anglès). http://ragnar-jonasson.squarespace.com.+[Consulta: 25 novembre 2021].
* ↑ «Siglufjörður Series» (en anglès). GoodReads. [Consulta: 14 juliol 2021].
* ↑ «L'ombra de la por». grup62. [Consulta: 14 desembre 2021].
* ↑ «La mort blanca». grup62. [Consulta: 14 juliol 2021].
* ↑ «Boira a l'ànima». grup62. [Consulta: 14 desembre 2021].
* ↑ «La nit eterna». grup62. [Consulta: 5 abril 2022].
* ↑ «La veritat silenciada». grup62. [Consulta: 2 gener 2024].
* ↑ «La dama de Reykjavík». grup62. [Consulta: 18 febrer 2023].
# Barra harmònica

La barra harmònica és un llistó de fusta que va encolat a sota de la taula harmònica d'alguns instruments de corda fregada de la família del violí i de les violes d'arc, en disposició longitudinal, és a dir, paral·lela a les cordes, passant aproximadament per sota de la pota del pont que correspon a la banda de les cordes greus.
Té dues funcions. La primera, la comparteix amb l'ànima, i és la de reforçar la taula harmònica enfront de la pressió que hi fa el pont. La segona -també igual que en el cas de l'ànima, és de tipus acústic: establir un equilibri adequat de volums entre els sons aguts i greus.
En funció del tipus de so desitjat i buscat en cada moment, les seves dimensions han anat variant segons les èpoques, estils i modes d'ençà que es va incorporar al violí vers el final del segle xvi.

## Referències

Gran Enciclopèdia de la Música.