OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Kenneth Eriksson

Kenneth Eriksson (Äppelbo, Suècia, 13 de maig de 1956) va ser un pilot de ral·lis professional suec que competia al Campionat Mundial de Ral·lis. Va disputar 138 ral·lis mundialístics entre Subaru, Mitsubishi, Hyundai i Skoda, aconseguint 6 victòries i 21 podis. És el campió mundial de la categoria grup A del 1986, el seu millor rècord. També va guanyar el Campionat de Ral·lis Àsia Pacífic els anys 1995, 1996 i 1997.

## Trajectòria

Eriksson debuta al Campionat Mundial de Ral·lis l'any 1980 disputant el Ral·li de Suècia amb un Saab 96 V4. No serà fins al 1986 que disputarà la seva primera temporada complerta de la mà de Volkswagen Motorsport, guanyant la categoria Grup A. L'any 1987 repetirà experiència, aconseguint la seva primera victòria al guanyar el Ral·li de Costa d'Ivori amb el seu Volkswagen Golf GTI 16V.
La temporada 1988 i 1989 s'integra dins del equip Toyota, mentre que a la 1990 ho fa a Mitsubishi Ralliart, on hi correrà fins al 1995, aconseguint la victòria en tres ral·lis i finalitzant en 3a posició del Campionat de 1995, després de la sanció aplicada al equip Toyota, que en descalificà els seus pilots.
L'any 1996 s'incorpora al Subaru World Rally Team amb Colin McRae i Piero Liatti de companys d'equip. Aquella primera temporada acabaria 4t del Mundial i a la següent 5è amb dues victòries, la més famosa de les quals l'aconseguida al ral·li de Nova Zelanda.
L'any 1998 va finalitzar quart al ral·li de Suècia, també amb Subaru, però la resta de temporada s'integrà al equip Hyundai, amb qui ja disputà les temporades 1999, 2000 i 2001. El seu resultat més important amb la marca coreana va ser un sisè lloc al ral·li de Gal·les del 2001.
Va acabar la seva carrera l'any 2002, conduint per la marca Skoda, assolint el 6è lloc del Ral·li de l'Argentina com a resultat més destacat.

## Victòries al WRC

| # | Ral·li | Any | Copilot | Vehicle |
| 1 | Ral·li de Costa d'Ivori | 1987 | Peter Diekmann | Volkswagen Golf GTI 16V |
| 2 | Ral·li de Suècia | 1991 | Staffan Parmander | Mitsubishi Galant VR-4 |
| 3 | Ral·li de Suècia | 1995 | Staffan Parmander | Mitsubishi Lancer Evolution II |
| 4 | Ral·li d'Austràlia | 1995 | Staffan Parmander | Mitsubishi Lancer Evolution III |
| 5 | Ral·li de Suècia | 1997 | Staffan Parmander | Subaru Impreza WRC 97 |
| 6 | Ral·li de Nova Zelanda | 1997 | Staffan Parmander | Subaru Impreza WRC 97 |
# Mediaset

Mediaset S.p.A. (abans Mediaset Italia S.p.A.) és una empresa italiana dedicada a la comunicació audiovisual controlada per MFE - MediaForEurope N.V.
Bona part dels seus estudis radiquen a Milano 2, l'àrea de la ciutat de Milà, des de la qual va començar a emetre Telemilano (actual Canale 5).

## Canals de televisió

* Infantils: Boing i Cartoonito.
* Generalistes: Canale 5, Cuatro, Rete 4 i Telecinco.
* Entreteniment: Divinity, Energy, Factoría de Ficción, Iris, La5 i Mediaset Extra.
* Informació: TGcom24.
* Altres: Italia 1, Italia 2, For you, Mediaset Premium i MediaShopping.
Amb anterioritat, Mediaset va ser accionista majoritari de La Cinq (França) i Tele 5 (Alemanya).

## Referències

* ↑ «Gruppo Mediaset - groupstructure» (en italià). [Consulta: 22 octubre 2021].
* ↑ «Mediaset: Group net negative in 2012 to 287.1 million euro.». La Stampa. [Consulta: 27 juny 2013].

## Vegeu també

* Canale 5
* Gruppo Mediaset
* Mediaset España Comunicación
* Mediaset Play Infinity

## Enllaços externs

* Mediaset - Lloc web oficial
# Mas Canyelles

El Mas Canyelles és una masia a més d'un km al nord de la vila de Castellar del Vallès (Vallès Occidental).

## Arquitectura

És una masia de planta rectangular, amb carener perpendicular a la façana principal. Conforma un conjunt volumètric de gran complexitat i prou allunyat de la tipologia clàssica. La coberta és a dos vessants. Els cossos adossats, mantenen una diferenciació d'àmbits per habitacle familiar i d'altres, per a estables i serveis de treball. Presenta una façana i laterals de pedra que es pot veure molt restaurada.
Els cossos adossats presenten la teulada a un sol aiguavés. Finestres quadrades i emmarcades amb pedra ben escairada i ampit. Les cantonades dels murs exteriors mostren carreus ben escairats. El portal és adovellat i s'aprecia el seu inici de tipologia clàssica d'arc de mig punt que ha estat substituït per una porta amb dintell de fusta, inscrita en el mateix portal.

## Història

Situada a sol naixent, junt al riu del mateix nom, la masia de Canyellas es troba esmentada el 981. Actualment molt ben restaurada. Pere de Canyelles era Batlle de Castellar pels volts del 1437 per la casa de Clasquerí. El 1553 vivien Antich Canyelles de la Muntanya i Joan Canyellas de la Bruguera.

## Referències

* 1 2 3 «Can Canyelles». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 desembre 2015].
# Mas Canya

El Mas Canya és un mas situat al municipi de Santa Oliva, a la comarca del Baix Penedès, a tocar de la carretera TP-2125.

## Referències

* ↑ «Condicionament de l'accés a Santa Oliva, carretera TP-2128». Diputació de Tarragona, 01-12-2018. [Consulta: 26 desembre 2021].
# Mas Canet

Mas Canet és una obra del municipi d'Artés (Bages) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una construcció civil; una masia d'estructura clàssica formada per un cos de planta quadrada amb la façana principal orientada a migdia i coberta a quatre vessants amb els careners paral·lels. Aquest és el model que segons Danés és el precedent de la casa senyorial; té la masia de Can Canet una torratxa o llanterna que il·lumina l'escala principal i ocupa el centre de la masia. Al costat de tramuntana la masia té una cos agregat amb un porxo d'arcs de mig punt que continua a la façana de ponent i que fa de galeria, precedint l'entrada a la casa. L'exterior és totalment arrebossat.

## Història

La Masia de Can Canet és documentada des del segle xvi; concretament "Onophre Canet" és esmentat en el fogatge de l'any 1553 com un dels habitants de la parròquia i terme d'Artés i Horta.

## Referències

* 1 2 «Mas Canet». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 15 desembre 2015].
# Masouma

Masouma és el pseudònim d'una fiscal pública afganesa.
Graduada en Lleis, va treballar com a fiscal durant més de cinc anys a la Fiscalia General de l'Afganistan. Amb el retorn al poder dels talibans l'agost del 2021, l'estructura judicial es va desmantellar, es van deixar en llibertat presos i es van dur a terme assassinats extrajudicials. Des de llavors Masouma es va amargar. El 2021 la BBC la va incloure en la llista de les 100 dones més inspiradores, i Masouma va aprofitar per fer una crida a la comunitat internacional a contribuir a donar oportunitats a les dones afganeses.

## Referències

* 1 2 «Quiénes son las 100 Mujeres elegidas por la BBC para 2021» (en castellà). BBC News Mundo.
* ↑ «'I am an Afghan public prosecutor but I can't do the job I love'» (en anglès). BBC News, 07-12-2021.
# Mel·lífer de Malaita

El mel·lífer de Malaita (Myzomela malaitae) és un ocell de la família dels melifàgids (Meliphagidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de l'illa de Malaita, a les Illes Salomó.

## Referències

* ↑ «Mel·lífer de Malaita». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 22/04/2022(català)
# Mel·lífer cardenal

El mel·lífer cardenal (Myzomela cardinalis) és un ocell de la família dels melifàgids (Meliphagidae).

## Hàbitat i distribució

Viu als clars del bosc de les Illes Salomó, a Makira, Ugi, Rennell, illes Santa Cruz, Vanuatu, illes de la Lleialtat i Samoa.

## Referències

* ↑ «Mel·lífer cardenal». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 22/04/2022(català)
# María Folguera

María Folguera (Madrid, 1984) és una dramaturga, directora d'escena i escriptora espanyola. Amb la seva companyia Ana*Pasadena ha estrenat i dirigit La guerra según Santa Teresa (2013), Hilo debajo del agua (Premi Valle-Inclán de Textos Teatrales 2009) i El amor y el trabajo, estrenada en el Festival Escena Contemporánea 2011 i publicada a Continta Me Tienes (2012). Actualment és directora convidada en projectes de Sala Cuarta Pared-Espacio Teatral Contemporáneo i Nuevo Teatro Fronterizo.
Com a narradora, ha aparegut recentment a les antologies Última temporada. Nuevos Narradores Españoles 1980-1989 (Lengua de Trapo, 2013) i Bajo treinta. Antología de Nueva Narrativa Española (Salto de página, 2013). La seva primera obra publicada va ser la novel·la Sin Juicio, Premi Arte Joven 2001, editada per Visor el 2002. Com a assessora artística i gestora cultural, treballa des del 2009 en el Teatro Circo Price de Madrid, en la tasca de dissenyar la programació artística.

## Referències

* ↑ «María Folguera». web. Kosmopolis 2015 (CCCB via OTRS). [Consulta: 5 novembre 2015].
# Kondurtxa

El Kondurtxa - Кондурча (rus) - és un riu de Rússia, un afluent per la dreta del Sok. Passa per l'óblast de Samara i per la República del Tatarstan.
Té una llargària de 294 km i una conca de 3.950 km². El Kondurtxa neix a uns 60 km a l'oest de Leninogorsk, pren direcció oest fins a la ciutat de Nurlat, prop de la qual rep les aigües del seu afluent principal, el Xlama. Un altre afluent important del Kondurtxa és el Lipovka. El seu curs pren després direcció sud-oest, fluint amb molts meandres fins a arribar a la riba dreta del Sok a l'alçada de Kràsnaia Iar, una mica abans de la confluència del Sok amb el Volga.
El seu cabal mitjà és de 9,44 m³/s a 40 km de la desembocadura. El Kondurtxa té un règim sobretot nival. Roman glaçat generalment des de novembre a abril.
# La Chaux-de-Fonds

La Chaux-de-Fonds és un municipi del cantó de Neuchâtel, cap del districte de La Chaux-de-Fonds. Es tracta de la tercera ciutat de la Suïssa romanda, després de Ginebra i Lausana.

## Fills il·lustres

* Georges Pantillon (1870-1962) inventor i músic.
* Georges-Louis Pantillon (1896-1992) compositor i director de cors.
# Lapsus Festival

Lapsus Festival és un festival de músiques electròniques d'avantguarda. Amb una programació de concerts, actuacions i una instal·lació a la Sala Raval del CCCB, el festival presentar propostes d'art audiovisual i música electrònica d'artistes nacionals i internacionals. La primera edició del Lapsus Festival va tenir lloc el 4 i 5 d'abril de 2014 com a aparador de l'activitat anual del projecte Lapsus, una plataforma artística en actiu des de 2004 dirigida per Albert Salinas, Carles Guajardo i Albert Miralles.
En l'àmbit musical van participar 1991 (Suècia), Fennesz (Àustria), Dalhous (Regne Unit), Etch (Regne Unit), Jenseg Sportag (Estats Units), Kangding Ray (França), Kelpe (Regne Unit), Olde Gods (Espanya), Playmodes (Espanya), Sau Poler (Espanya) i Shape Worship (Regne Unit). En l'àmbit visual van participar Videocratz, Alba G. Corral i Oscar Sol (Espanya), i la instal·lació va ser obra de MID (Espanya).
El 2015 van vendre totes les entrades disponibles. El 2016 van participar artistes com Powel, Jlin o Donnacha Costello. El 2017 va realitzar la seva quarta edició.

## Referències

* ↑ «El Lapsus Festival, al CCCB». Ara.cat.
* ↑ Memòria CCCB 2014
* ↑ «Lapsus Festival | Actividades | CCCB». [Consulta: 20 desembre 2017].
* ↑ «Dotze hores ininterrompudes de música electrònica al Lapsus Festival». [Consulta: 20 desembre 2017].
* ↑ «Lapsus Festival 2017». Time Out Barcelona.

## Enllaços externs

* Lapsus Festival - Lloc web oficial
# Lametz

Lametz és un municipi francès situat al departament de les Ardenes i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 79 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Lametz era de 79 persones. Hi havia 32 famílies de les quals 12 eren unipersonals (12 dones vivint soles i 12 dones vivint soles), 8 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 43 habitatges, 33 eren l'habitatge principal de la família, 6 eren segones residències i 4 estaven desocupats. 40 eren cases i 3 eren apartaments. Dels 33 habitatges principals, 25 estaven ocupats pels seus propietaris, 7 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 5 en tenien quatre i 27 en tenien cinc o més. 27 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 20 habitatges hi havia un automòbil i a 11 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Lametz el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 4 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 4 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 8 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 8 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 48 persones, 34 eren actives i 14 eren inactives. De les 34 persones actives 28 estaven ocupades (16 homes i 12 dones) i 6 estaven aturades (3 homes i 3 dones). De les 14 persones inactives 5 estaven jubilades, 3 estaven estudiant i 6 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa de serveis.
L'any 2000 a Lametz hi havia 8 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Lametz a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Lametz a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Kyong Mee Choi

Kyong Mee Choi és una compositora, organista, pintora i artista visual coreana. És professora de composició a la Universitat de Roosevelt. La seva obra com a compositora inclou obres per a instrument solista, duos de piano, música de cambra, obres d'electrònica sola, una obra per a ensemble d'ordinadors portàtils, obres de solo, duo i cambra amb electrònica, una obra per a ensemble de percussió, una obra per a conjunt de vents, obres orquestrals, una òpera i obres amb vídeo.

## Referències

* ↑ «Biografia». [Consulta: 17 febrer 2019].
* ↑ «https://prabook.com/web/kyong_mee.choi/766441». [Consulta: 17 febrer 2019].
* ↑ «http://www.kyongmeechoi.com/Main_Site/Teaching.html». [Consulta: 17 febrer 2019].
* ↑ «Obra». [Consulta: 17 febrer 2019].
# María José Figueras Salvat

María José Figueras Salvat (Tarragona, 1956) és una biòloga catalana, catedràtica de microbiologia i investigadora en contaminació microbiològica de l'aigua. Va graduar-se a la Universitat de Barcelona el 1979 i es va doctorar el 1986. A la Universitat de Groningen va especialitzar-se en microscòpia electrònica. Ha exercit com a professora a la Universitat de Barcelona i posteriorment a la Universitat Rovira i Virgili.
Ha estat assessora científica de l'Organització Mundial de la Salut, del Programa Ambiental de les Nacions Unides, de la Comissió Europea i de l'Agència Catalana de l'Aigua de la Generalitat de Catalunya en temes relacionats amb la contaminació microbiològica de l'aigua. També ha estat membre de la junta directiva de la Societat Espanyola de Microbiologia i ambaixadora de la Societat Americana de Microbiologia a l'Estat espanyol (2015-2018).
Ha estat rectora de la Universitat Rovira i Virgili entre el 2018 i el 2022, sent la primera dona en ostentar aquest càrrec.

## Referències

* ↑ «Rectora | Consell de Direcció». Universitat Rovira i Virgili. Arxivat de l'original el 2020-04-12. [Consulta: 12 abril 2020].
* ↑ Sans, Sara. «Maria José Figueras: “Quiero una URV con gente orgullosa; se ha perdido ilusión”» (en castellà). La Vanguardia, 03-02-2019. [Consulta: 12 abril 2020].
# La patrie dal Friûl

La patrie dal Friûl és un revista en furlà, fundat a Udine el 24 de febrer de 1946 per Felix Marchi i Josef (Bepo) Marchet, d'aparició setmanal. Juntament amb Il diari, són les úniques publicacions periòdiques en furlà. Rep el nom en honor de la Pàtria del Friül, l'antic estat friülà medieval. Un dels propòsits des de l'inici era la creació d'una llengua friülana oficial i comprensible en tota la regió. Va parèixer amb el nom Patrie dal Friûl, sfuej setemanal indipendent (sense l'article definit) de 1946 a 1965. Després d'una interrupció de tretze anys va tornar als quioscs el 1978 com mensual, sota el seu nom actual.
El primer director en va ser l'advocat Vitorio Gasparet. De 1948 a 1953 el director va ser Lelo Cjanton, però l'ànima del diari era Josef Marchet, qui hi va publicar part de les seves obres, així com la del grup poètic Risultive i el Lineamenti di grammatica friulana. Felix Marchi en va ser director del 1953 al 1977, i l'aparició del diari va esdevenir mensual. Antoni Beline va ser director de 1977 a 1988; Federico Rossi i Federico Gubian de 1988 a 1999, i Beline tornarà a ser director del 1999 fins a la seva mort el 2007. Va ser succedit per Dree Venier i Dree Valcic. Junts amb altres entitats 2014 va publicar una moció dirigida al nou govern regional del Friül-Venècia Júlia, per exigir la normalització, la protecció i la promoció del friülà.

## Referències

* 1 2 Heinemann, Sabine; Melchior, Luca. «Friulano nei mass media». A: Manuale di linguistica friulana (en italià). Volum 3 de Manuals of Romance Linguistics. Walter de Gruyter, 2015, p. 556. ISBN 9783110310771.
* ↑ «La stampe» (en friülà). Diputació de la Província d'Udin, 18-05-2016. Arxivat de l'original el 2016-06-30. [Consulta: juny 2016].
* 1 2 «Patrie dal Friûl (1946-1965) : sfuej setemanal indipendent» (en italià). Sistema Bibliotecario di Udine e dell'Hinterland Udinese. [Consulta: juny 2016].
* ↑ «La Patrie dal Friûl : sfuei pe autonomie e pe incressite de nassion furlane» (en italià). Sistema Bibliotecario di Udine e dell'Hinterland Udinese. [Consulta: juny 2016].
* ↑ «Friuli Serracchiani e tzentrumanca non ghelant pro sa limba» (en sard, italià). Limba Sarda, diariu de su Movimentu Linguìsticu, 30-06-2014.

## Enllaços externs

* La patrie dal Friûl - Lloc web oficial
* La Patrie dal Friûl a facebook
# La revolución imposible

La revolución imposible és el tercer llibre de l'escriptor uruguaià Alfonso Lessa. Va ser publicat per l'Editorial Fin de Siglo el 2002. A mitjans del 2021, el llibre no estava traduït al català. Lessa va obtenir per aquest llibre el Premi Bartolomé Hidalgo el 2003, en la categoria 'no ficció', lliurat per la Càmera Uruguaiana del Llibre. També un esment honorífic per MEC, i va rebre el Premi Morosoli, entre d'altres.

## Referències

* ↑ La República. «La Revolución Imposible» (en castellà), 05-01-2003. Arxivat de l'original el 7 de setembre de 2020. [Consulta: 24 agost 2010].
* ↑ El País. «Entregaron los premios Hidalgo de literatura» (en castellà), 08-09-2003. Arxivat de l'original el 2012-06-30. [Consulta: 24 agost 2010].
* ↑ ORT Uruguai. «Libro de docente de Comunicación recibe importantes reconocimientos» (en castellà), 01-05-2004. Arxivat de l'original el 6 de juliol de 2019. [Consulta: 25 agost 2010].
# Laodamia (desambiguació)

«Laodamia» té aquests significats:
* Personatges:
** Laodamia (filla de Bel·lerofont), filla de Bel·lerofont i de Filònoe, que s'uní a Zeus i fou mare de Sarpèdon, morta per Àrtemis, que volia castigar la seua supèrbia
** Laodamia (filla d'Acast), filla d'Acast, rei de Iolcos
** Laodamia (filla d'Amicles)
** Laodamia (filla d'Alcmeó)
** Laodamia (esposa de Tiestes)
* Miscel·lània:
** Laodamia (òpera), òpera del compositor polonès Henryk Melcer-Szczawiński
** Laodamia (Wordsworth), poema de William Wordsworth
** Laodamia (piràlid), gènere de piràlid
** (1011) Laodamia, un dels asteroides que creuen l'òrbita de Mart
# Laodice (esposa de Mitridates VI del Pont)

Laodice (grec antic: Λαοδίκη, Laodíkē) (morta l'any 105 aC) va ser una filla de Mitridates V Evergetes i germana i esposa de Mitridates VI Eupator del Pont.
Durant l'absència del seu marit va rebre informacions de què havia mort i va tenir llavors diverses relacions amoroses. Assabentada que el rei seguia viu es va alarmar pel càstig que li podia caure al damunt, i va intentar enverinar el seu espòs, però Mitridates se'n va assabentar i la va fer matar immediatament.

## Referències

* ↑ 12.Laodice a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 719
# Laodamia (filla de Bel·lerofont)

Segons la mitologia grega, Laodamia (en grec antic: Λαοδάμεια, Laodàmeia) va ser una filla de Bel·lerofont i Filònoe, i germana d'Hipòloc.
Unida amb Zeus, va tenir un fill, Sarpèdon, almenys segons la Ilíada, perquè altres tradicions fan que Sarpèdon sigui fill de Zeus i d'Europa, i se'ls considera normalment personatges diferents. Va morir jove a causa de la ferida feta per una fletxa d'Àrtemis, que estava indignada amb ella.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 311. ISBN 9788496061972.
# Mas de la Vila

«Mas de la Vila» té aquests significats:
* Mas de la Vila (les Cases de la Serra), masia de Torrefeta i Florejacs, a la Segarra
* Mas de la Vila (Talamanca), masia de Talamanca, al Bages
# Mas de la Torre (la Roca del Vallès)

El Mas de la Torre és una masia de la Roca del Vallès protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

L'edifici és de planta rectangular, de baixos més pis i golfa. Davant de la casa hi ha un pati format per diferents cossos afegits en molt bon estat (possible utilització com a cavallerisses, en el seu origen). A la façana sud-oest hi ha una torre de vigilància.
La teulada és de doble vessant, amb ràfec a la catalana. Hi ha pedres angulars a les cantonades. Les finestres tenen llinda de pedra, i les de la torre són protegides per reixes de forja amb volum, que sobresurt del marc. Hi ha un rellotge de sol a la façana principal.

## Història

El Mas de la Torre era conegut al segle xvi com la Torre d'en Bruniquer, i abans s'havia anomenat Torre del Far.

## Referències

* 1 2 3 «Mas de la Torre». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 agost 2014].