OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rutilus prespensis

Rutilus prespensis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 17 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Grècia, Macedònia del Nord i Albània.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M. i J. Freyhof, 2007. Handbook of European freshwater fishes. Publications Kottelat, Cornol, Suïssa. 646 p.
* ↑ Kottelat, M., 1997. European freshwater fishes. Biologia 52, Suppl. 5:1-271.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Page, Lawrence M. & Burr, Brooks M. (1991): Freshwater Fishes, p. 131, Houghton Mifflin, Nova York, Estats Units. ISBN 0-395-91091-9.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Trachinops noarlungae

Trachinops noarlungae és una espècie de peix de la família Plesiopidae i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 15 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al sud d'Austràlia (des d'Austràlia Occidental fins a Austràlia Meridional).

## Referències

* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Paxton, J.R., D.F. Hoese, G.R. Allen i J.E. Hanley, 1989. Pisces. Petromyzontidae to Carangidae. Zoological Catalogue of Australia, Vol. 7. Australian Government Publishing Service, Canberra, 665 p.
* Scott, T. D., C. J. M. Glover & R. V. Southcott. 1974. The marine and freshwater fishes of South Australia. A. B James, Adelaida. Fish. South Australia: 1-392.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Trachinotus carolinus

Trachinotus carolinus és una espècie de peix de la família dels caràngids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 64 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Atlàntic occidental: des de Massachusetts (Estats Units) fins al Brasil, incloent-hi el Golf de Mèxic i les Índies Occidentals. És absent de les Bahames.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Linnaeus, C. 1766. Systema naturae sive regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Laurentii Salvii, Holmiae. 12th ed. Systema Nat. ed. 12 v. 1 (pt 1): 1-532.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Three Rivers (Oregon)

Three Rivers és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2000 tenia 2.445 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Three Rivers tenia 2.445 habitants, 991 habitatges, i 709 famílies. La densitat de població era de 99,5 habitants per km².
Dels 991 habitatges en un 32% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,2% hi vivien parelles casades, en un 8,4% dones solteres, i en un 28,4% no eren unitats familiars. En el 20,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,81.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,5% tenia menys de 18 anys, un 5,6% entre 18 i 24, un 31,5% entre 25 i 44, un 26,9% de 45 a 60 i un 11,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 103,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.939 $ i la renda mediana per família de 36.464 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.585 $ mentre que les dones 25.063 $. La renda per capita de la població era de 19.410 $. Aproximadament el 14,1% de les famílies i el 16,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Three Rivers». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Three Rivers». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Roud Folk Song Index

El Roud Folk Song Index (literalment en català, Índex Roud de les cançons folk) és una base de dades amb més de 240.000 referències de gairebé 25.000 cançons recollides per la tradició oral en llengua anglesa per tot el món. Va ser compilada per Steve Roud, un antic bibliotecari al London Borough of Croydon. L'Índex Roud és una combinació del Broadside Index (fonts impreses prèvies al 1900) i un índex enregistrat sobre el camp pel mateix Roud. Aquest índex subsumeix totes les fonts impreses conegudes amb anterioritat, com ara les de Francis James Child (les Child Ballads), a més d'incloure enregistraments entre el 1900 i el 1975. Fins a principis de 2006, l'índex només estava disponible per subscripció per CD; actualment es pot trobar online a la pàgina web de la Vaughan Williams Memorial Library, mantinguda per la English Folk Dance and Song Society (EFDSS).

## Referències

* ↑ Faulkner, Kate «From shoeboxes to the World Wide Web: the enthusiast as indexer». The Indexer, vol. 34(3), pàg. 99–103.
* ↑ English Folk Dance and Song Society. Arxivat 2012-10-31 a Wayback Machine. The EFDSS listed 187,800 records in the growing Folksong database in October 2012 (which includes all of the songs in the Broadside database with "traditional" origins).
* ↑ «Search and browse tips». Vaughan Williams Memorial Library. [Consulta: 29 març 2018].
# Roudouallec

Roudouallec (en bretó Roudoualleg) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ar Mor-Bihan. L'any 2006 tenia 704 habitants.

## Demografia

Evolució de la població Cassini et INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 820 | - | 891 | 822 | 940 | 1 053 | 1 005 | 1 056 | 1 079 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1 066 | 1 081 | 1 045 | 1 063 | 1 100 | 1 172 | 1 248 | 1 248 | 1 352 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1 364 | 1 435 | 1 684 | 1 656 | 1 525 | 1 479 | 1 424 | 1 390 | 1 215 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 1 100 | 1 144 | 961 | 856 | 772 | 700 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Louis-Marc Rivoal | |

## Referències

* ↑ http://cassini.ehess.fr/ Population avant le recensement de 1962
* ↑ Roudouallec sur le site de l'Insee
# Sigronet

Sigronet va ser una revista infantil en català que es va publicar entre el 1924 i el 1928. Estava editada per l'editorial El Gato Negro que més tard esdevindria Editorial Bruguera. Entre l'equip de dibuixants de la revista destacaren els noms de Josep Escobar, Enric Arman, Parets, Urda, Robert, Ermengol Vinaixa i Artur Moreno.

## Referències

* ↑ José Manuel Rodríguez Humanes i Manuel Barrero. «SIGRONET» (en castellà). Tebeosfera. Asociación Cultural Tebeosfera (ACyT), 2008. [Consulta: 27 gener 2023].

## Enllaços externs

* Xtec, revistes infantils
* Tebeistas, Urda a Sigronet (castellà)
* Semanarios, Sigronet (castellà)
# Púixkino (Primórie)

Пушкино - Пушкино(rus) - és un poble del krai de Primórie, a l'Extrem Orient de Rússia, que en el cens del 2010 tenia 3 habitants.

## Referències

* ↑ Законодательное собрание Приморского края. Сборник «Муниципальные образования Приморского края»
* ↑ Официальный сайт УГО
# Rouelles

Rouelles és un municipi francès situat al departament de l'Alt Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 36 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Rouelles era de 36 persones. Hi havia 19 famílies de les quals 5 eren unipersonals (5 homes vivint sols), 9 parelles sense fills i 5 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 21 habitatges, 16 eren l'habitatge principal de la família, 2 eren segones residències i 2 estaven desocupats. Tots els 21 habitatges eren cases. Dels 16 habitatges principals, 13 estaven ocupats pels seus propietaris i 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 2 en tenien tres, 2 en tenien quatre i 10 en tenien cinc o més. 12 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 6 habitatges hi havia un automòbil i a 8 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Rouelles el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 8 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 26 persones, 19 eren actives i 7 eren inactives. Les 19 persones actives estaven ocupades(12 homes i 7 dones).. De les 7 persones inactives 5 estaven jubilades i 2 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de construcció.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Rouelles a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Rouelles a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Timetes (rei d'Atenes)

* No s'ha de confondre amb Timetes.
Timetes (en grec antic Θυμοίτης "Thymoítês"), fill d'Oxintes i germà d'Afeidas, va ser el quinzè rei mitològic d'Atenes, l'últim descendent de Teseu en ocupar el tron.
Va matar el seu germà Afeidas quan aquest portava un any de regnat i va ocupar el tron. Quan anys després hi va haver un conflicte entre atenencs i beocis, Timetes, ja vell, va decidir que es quedaria el tron qui guanyés en un combat singular. Va oferir el tron a qui lluités per ell, i es va presentar voluntari Melant, que va guanyar el combat davant del rei beoci Xantos, i va ser nomenat rei d'Atenes.

## Referències

* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, II, 18,9
* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 349. ISBN 9788496061972.
* ↑ Conó. Narracions, XXXIX
# Tumnín

Tumnín (en rus: Тумнин) és un poble (un possiólok) del krai de Khabàrovsk, a Rússia, que el 2018 tenia 868 habitants. Pertany al districte rural de Vàninski.

## Referències

* ↑ Оценка численности постоянного населения Хабаровского края на начало 2011 года по муниципальным образованиям Arxivat 2012-04-26 a Wayback Machine.
# Turó de la Glòria (Lviv)

El Turó de la Glòria, (en rus: Холм Славы, en ucraïnès: Пагорб Слави) és un monument i cementiri militar a Lviv, Ucraïna. És a prop del cementiri Litxakovski i el parc Litxakovski. El Turó de la Glòria acull les tombes d'aquells qui van lluitar per Rússia durant la Primera Guerra Mundial i d'aquells que van lluitar per la Unió Soviètica durant la "Gran Guerra Patriòtica" (Segona Guerra Mundial). El cementiri s'estén en una àrea total de 0,76 ha. Des de 1984 és una obra de l'art i la jardineria i des de 2002, és Monument Nacional d'Ucraïna.

## Història

El lloc va ser inaugurat per Ievlogui (Gueorguievski), arquebisbe de Volínia el 1915, quan aquí van ser enterrats prop de 5.000 dels combatents russos ortodoxs (hi ha una parcel·la reservada per als soldats musulmans. A l'abril del 1915 prop 15.000 habitants de Lviv van participar en la processó i la pregària en memòria dels combatienses russos.
En els anys 1920 el consell municipal de Lviv, que en aquells dies formava part de Polònia, ordenà canviar l'emplaçament del cementiri i el 1938, destruir el monument.
El 1945 arquitectes de Lviv com A. Natalchenko, G. Shvetsko-Vinetsky i I. Persikov desenvoluparen el projecte del nou panteó.

## Actualitat

Al centre del turó s'hi emplaça un cercle (amb 26 tombes), dividit pel "Carrer dels Herois", i a la dreta i l'esquerra hi ha 255 tombes individuals i 3 fosses comunes. Entre les tombes hi ha les restes de 28 Herois de la Unió Soviètica. Entre 1960 i 1990, prop del panteó, va funcionar el museu del Turó de la Glòria.
Aquí hi ha sepultats:
* Nikolai Ivànovitx Kuznetsov, agent d'intel·ligència soviètic i guerriller,
* Alexander Martxenko, qui va alçar la bandera vermella en el consell municipal de Lviv el 1944,
* Semyon Alaiev, que va inutilitzar les mines que van deixar els alemanys perquè explotessin al centre de Lviv.
El Turó de la Glòria està cura dels membres del Centre Cultural Rus a Lviv.

## Vegeu també

* Monument a la Glòria (Lviv)

## Bibliografia

* О. В. Холм Слави // Галицька брама. 1998, № 5-6 (53-54), с. 16-17.
* Петренко Н. Е. Холм Славы. Фотоочерк. — Львов: Каменяр, 1980. — 32 с.
* Рокотов Г. Н. Холм Славы: Путеводитель. — 4-е изд., доп. и переработ. — Львов: Каменяр, 1984. — 139 с.
* Шишка О. Радянські військові меморіали // Галицька брама. 1998, № 5-6 (53-54), с. 28 — 29.
# Saint-Martin-du-Bois (Gironda)

Saint-Martin-du-Bois és un municipi francès, situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània. És un dels municipis situats al País Gavai o Gavacheria, que tot i trobar-se geogràficament a Occitània és de parla oïl (saintongesa)

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 363 | 403 | 384 | 441 | 529 | 590 | |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Jean-Marie Bierre | |
| 2008- | Philippe Faurt | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Pulse of Europe

Pulse of Europe és una sèrie de manifestacions en defensa dels valors de la Unió Europea. Aquestes manifestacions començaren a Alemanya el novembre del 2016 i progressivament s'han anat estenent a altres ciutats europees, amb la participació de milers de persones. Pulse of Europe sorgí com a resposta a la radicalització política a diversos Estats membres de la Unió Europea i la puixança del populisme al continent.

## Referències

* ↑ «PHOTO GALLERY: Thousands show support for a united Europe» (en anglès). Fox News, 02-04-2017.
* ↑ Sperber, von Katharina «Mit neuem Impuls gegen Europafrust» (en alemany). 2DF, 31-03-2017. Arxivat de l'original el 4 d’abril 2017 [Consulta: 3 abril 2017]. Arxivat 4 April 2017$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
# Supercopa d'Espanya de bàsquet de 2011

La Supercopa espanyola de bàsquet 2011 es va disputar al Bizkaia Arena, a Bilbao. Els equips participants van ser:
* Bizkaia Bilbao Basket - equip organitzador
* FC Barcelona Regal - Campió de la Lliga ACB 2010/11 i la Copa del Rei 2010
* Caja Laboral Baskonia - Millor coeficient de la temporada 2010-11
* Reial Madrid - Participant en la Final Four de l'Eurolliga 2010-11

## Quadre resum

| Semifinals | Semifinals | | | Final | Final |
| 30 de setembre | 30 de setembre | 30 de setembre | 30 de setembre | 30 de setembre | 30 de setembre |
| Bizkaia Bilbao Basket | 88 | |
| Caja Laboral | 93 | |
| | | | | 1 d'octubre | 1 d'octubre |
| | | | | Caja Laboral | 73 |
| | | | | Regal FC Barcelona | 82 |
| 30 de setembre | 30 de setembre | | |
| Regal FC Barcelona | 74 | | |
| Reial Madrid | 70 | | | |

## Semifinals

| 30 de setembre del 2011, 19:30 |
| 30 de setembre del 2011, 19:30 | Bizkaia Bilbao Basket Pts. Marko Banic 16 Reb. D'or Fischer 5 Ass. Aaron Jackson 4 | 88-93 1Q 18-32 2Q 19-21 3Q 17-16 4Q 34-24 | Caja Laboral Baskonia Pts. Brad Oleson 23 Reb. Kevin Seraphin 5 Ass. Thomas Huertel 6 | Bizkaia Arena, Bilbao Pérez Pizzarro Jiménez Conde |
| 30 de setembre del 2011, 21:30 |
| 30 de setembre del 2011, 21:30 | Regal FC Barcelona Pts. Marcelinho Huertas 13 Reb. Erazem Lorbek 7 Ass. Joan Carles Navarro 2 | 74-70 1Q 21-13 2Q 14-20 3Q 17-25 4Q 22-12 | Reial Madrid Pts. Pocius, Carroll 14 Reb. Felipe Reyes 10 Ass. Sergi Llull 4 | Bizkaia Arena, Bilbao Hierrezuelo García González Bultó |

## Final

| 1 d'octubre del 2011, 18:30 |
| 1 d'octubre del 2011, 18:30 | Caja Laboral Baskonia Pts. Mirza Teletovic 15 Reb. Fernando San Emeterio 8 Ass. Thomas Huertel 4 | 73-82 1Q 20-25 2Q 22-13 3Q 17-20 4Q 14-24 | Regal FC Barcelona Pts. Joan Carles Navarro 24 Reb. Boniface N'Dong 10 Ass. Huertas, Navarro 3 | Bizkaia Arena, Bilbao Pérez Pizarro Conde Jiménez |
# Staroannínskaia

Staroannínskaia (en rus: Староаннинская) és un poble (una stanitsa) de l'óblast de Volgograd, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 808 habitants.

## Referències

* ↑ «Газ пришел в хутор Ближнемельничный». Arxivat de l'original el 2018-01-04. [Consulta: 4 gener 2018].
# Sofia Enriqueta de Schleswig-Holstein-Sonderburg-Beck

Sofia Enriqueta de Schleswig-Holstein-Sonderburg-Beck - Sofie Henriette von Schleswig-Holstein-Sonderburg-Beck (alemany) - (Minden, 18 de desembre de 1698 - Königsberg, 19 de gener de 1768) era filla del duc Frederic Lluís (1653-1728) i de Lluïsa Carlota de Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg (1658-1740).
El 17 d'agost de 1736 es va casar a Königsberg amb el comte Albert Cristòfol de Dohna-Schlobitten (1698-1752), fill d'Alexandre de Dohna-Schlobitten (1661-1728) i d'Amàlia de Dohna-Carwinden (1661-1724). D'aquest matrimoni en nasqué Frederica de Dohna-Schlobitten (1738-1786), casada primer amb el seu cosí Carles Anton de Schleswig-Holstein-Sonderburg-Beck (1727-1759) i després amb Frederic Detlev de Moltke.

## Enllaços externs

* Sofia Enriqueta
* geneall.net
# Quel

* Per a altres significats, vegeu «Castell de Quel».
Quel és un municipi de la Rioja, a la regió de la Rioja Baixa. Quel destaca pel seu castell, que corona el poble, i ho ha marcat des de sempre, no en va el nom de Quel procedeix de l'àrab Qalat, que significa castell. Protegit pel turó, abrupta, en la qual s'alcen les restes del castell, el poble s'obre a la vega del Cidacos que rega una rica horta.

## Història

La ubicació estratègica de Quel va determinar la construcció del seu castell. El fet que pels seus voltants passés la calçada romana que unia Calagurris Iulia (Calahorra) amb Numància justifica la construcció del baluard defensiu. La conquesta musulmana, al comandament de Tarif, d'aquesta terres va forçar a l'abandó dels habitants cristians. La història de la vila aquesta unida al castell que la corona. Va comptar amb muralla que la defensava i de la qual encara queden alguns rastres. El nom antic de Quel era Kelle, tal com apareix en l'escriptura del vot de Fernán González juntament amb els assentaments d'Arneto, Abtole i Calagurris que semblen derivar directament de la paraula kalá que vol dir castell en àrab.

### El senyoriu de Quel

En 1040 el rei del regne Pamplona Nájera, anterior al regne de Navarra, García, el de Nájera, donà a la seva dona, per la denominada Carta d'Arres les seves possessions en la vall del Cidacos que comprenia Arnedo i la seva vall que els posseïa en senyoriu Fortún Ochoa. En 1060 el senyor de Quel era Fortún Garcés. La història de Quel, com la de tota la Rioja, aquesta lligada a les guerres que els regnes de Navarra, Castella i Aragó mantenen per a apoderar-se d'aquestes terres. Després de la mort del rei Sanç el de Peñalén, Alfons VI de Castella incorpora el terrenys als seus dominis, però aviat passaria a forma parteix de la corona d'Aragó. La disputa territorial que ambdós regnes tenia es va dur a un acord de submissió d'arbitratge sobre aquesta. L'àrbitre fou el rei Enric II d'Anglaterra que va fallar a favor dels castellans passant-se a incorporar La Rioja a aquesta corona, pel que Quel passaria definitivament al regne de Castella. En 1789 Quel continuava com una vila de senyoriu, sota els senyors Gant i Saénz de Tejada. Va pertànyer a la província de Sòria fins que en 1833 es creà la de Logronyo i s'inclou en ella. A l'any següent s'inclouria en el partit judicial d'Arnedo.

## Personatges Il·lustres

* Manuel Bretón de los Herreros (1796 - 1873), escriptor

## Referències

* ↑ Govern de La Rioja. «Listado de municipios» (en castellà), 2016. Arxivat de l'original el 20 de gener 2022. [Consulta: 15 febrer 2021].

## Enllaços externs

* Web de Quel
* Història de Quel Arxivat 2007-09-28 a Wayback Machine.
# Queixigar

Queixigar és un poble i cap del municipi de Monesma i Queixigar. És aturonat, a la divisòria d'aigües del barranc de Fornó i el riu de Queixigar. L'església parroquial és dedicada a santa Maria. Formà municipi independent fins al 1970 en què es fusionà en part amb el de Monesma de Ribagorça. La part exclosa és la septentrional, l'antic terme de Sant Esteve del Mall.
# Puntius dorsalis

Puntius dorsalis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 25 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Índia i a Sri Lanka.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Pethiyagoda, R., 1991. Freshwater fishes of Sri Lanka. The Wildlife Heritage Trust of Sri Lanka, Colombo. 362 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4. .
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Jerdon, T. C. 1849. On the fresh-water fishes of southern India. (Continued from p. 149.). Madras Journal of Literature and Science v. 15 (pt 2): 302-346.
* Lambert, Derek J.: Freshwater Aquarium Fish. Chartwell Books, Edison, Nova Jersey, Estats Units. Any 1997. ISBN 0-7858-0867-1.
* Mills, Dick: The Bumper Book of Tropical Aquarium Fishes (2a edició). Interpet Publishing. Any 2002. ISBN 1842860747.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Talwar, P.K. i A.G. Jhingran, 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. vol 1. A.A. Balkema, Rotterdam. 541 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.