OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Stéphane Lefebvre

Stéphane Lefebvre (Nœux-les-Mines, França; 16 de març de 1992) és un pilot de ral·li francès que participa habitualment al Campionat Mundial de Ral·lis. Guanyador del Campionat Mundial de Ral·lis júnior i del WRC 3 del 2014.

## Trajectòria

Lefebvre comença a disputar ral·lis l'any 2010 disputant la Copa Twingo R2 francesa, on finalitzà en tercera posició. L'any 2011, 2012 i 2013 disputa el Volant Peugeot.
La temporada 2014 guanya el Campionat Mundial de Ral·lis júnior i la categoria WRC3 amb un Citroën DS3 R3T, alhora que també guanya el Campionat d'Europa de Ral·lis júnior amb un Peugeot 208 R2.
Gràcies a la seva victòria al Mundial júnior, la temporada 2015 es converteix en pilot oficial de Citroën, disputant diferents proves a la categoria WRC2 i debutant a la màxima categoria amb un Citroën DS3 WRC. En els anys 2016 i 2017 s'estableix com a pilot oficial de Citroën, disputant temporades parcials a la màxima categoria amb un cinquè lloc al Ral·li de Monte-Carlo de 2016 i Ral·li de Polònia de 2017 com a millors resultats. La temporada 2018, la última a Citroën, retorna a la categoria WRC2.
Després de diversos anys sens un objectiu concret, la temporada 2021 guanya la Copa de França de ral·lis amb un Citroën C3 Rally2 i al 2022 el Campionat de Bèlgica de Ral·lis.

## Referències

* ↑ Shacki. «Stéphane Lefebvre - rally profile eWRC-results.com» (en anglès). [Consulta: 29 juny 2023].
* ↑ «Lefebvre se proclama campeón del JWRC» (en castellà), 01-10-2014. [Consulta: 29 juny 2023].
* ↑ MARCA.com. «El aprendiz de Loeb» (en castellà), 23-08-2015. [Consulta: 29 juny 2023].
# Resolució 470 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 470 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou aprovada el 30 de maig de 1980, va considerar un informe del Secretari General de les Nacions Unides sobre la Força de les Nacions Unides d'Observació de la Separació. El Consell va observar els seus esforços per establir una pau duradora i justa a l'Orient Mitjà però també va expressar la seva preocupació per l'estat de tensió vigent a la zona.
La resolució va demanar a les parts implicades que implementessin immediatament la Resolució 338 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides (1973), va renovar el mandat de la Força d'Observadors durant uns altres 6 mesos fins al 30 de novembre de 1980 i va demanar al Secretari General que enviés un informe sobre la situació al final d'aquest període.
La resolució es va aprovar amb 14 vots a cap; la República Popular de la Xina no va participar en la votació.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 401 a la 500 (1976 - 1982)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Katja Dörner

Katja Dörner (nascuda el 18 de febrer del 1976 a la ciutat de Siegen) és una política alemanya del partit Aliança 90/Els Verds. Ha estat membre del parlament alemany (Bundestag) des del 2009 i d'ençà el 2009 és vicepresidenta del grup Aliança 90/Els Verds. Va estudiar ciències polítiques, dret públic i literatura a les ciutats de Bonn, York i Edimburg. Es va graduar el 2000 i el 2001 va ser assessora personal del president del grup parlamentari Els Verds de Renània i Nord-Wesfàlia. Del 2003 al 2009 va ser assistent de recerca per a escoles i educació superior.

## Referències

* ↑ «Katja Dörner (@katjadoerner) | Twitter» (en alemany). twitter. [Consulta: 23 desembre 2018].
* ↑ «Deutscher Bundestag - Katja Dörner» (en alemany). https://www.bundestag.de.+[Consulta: 23 desembre 2018].
* ↑ Grünen, Bundestagsfraktion Bündnis 90/Die. «Abgeordnete - Bundestagsfraktion Bündnis 90/Die Grünen» (en alemany). http://www.gruene-bundestag.de. Arxivat de l'original el 2019-06-21. [Consulta: 23 desembre 2018].
# Mario Tagliaferri

Mario Tagliaferri (Alatri, província de Frosinone, Laci. Itàlia, 1 de juny de 1927 - París, 21 de maig de 1999) va ser un arquebisbe catòlic, nunci apostòlic a França en el moment de la seva mort.

## Biografia

Ordenat prevere el 5 d'agost de 1950, doctor en dret canònic, va entrar en els serveis diplomàtics de la Santa Seu quatre anys més tard. Exerceix diferents responsabilitats en el si de les representacions diplomàtiques de la Santa-Seu a la República Dominicana, als Estats Units, al Canadà i al Brasil.
El 5 de març de 1970, Pau VI el nomena arquebisbe titular de Formia i Nunci apostòlic a la República Centreafricana, al Congo i al Txad. Rep la consagració episcopal el 7 de maig següent de les mans del Cardenal Jean-Marie Villot, secretari d'Estat.
Després és traslladat a Cuba l'any 1975, a Perú l'any 1978, a continuació a Espanya l'any 1985. És finalment nomenat a París el 13 de juliol de 1995. Acull Joan Pau II en les seves visites a França de 1996 i 1997 per a les JMJ.
Malalt, mor a París el 21 de maig de 1999.

### Referències

* 1 2 «DECES» (en francès). La Croix, 25-05-1999. ISSN: 0242-6056.
* 1 2 3 «Rappel à Dieu de Mgr Mario TAGLIAFERRI - Église catholique en France», 02-12-2019. Arxivat de l'original el 2019-12-02. [Consulta: 5 juliol 2020].
* ↑ «Ex-alunni 1950-1999, Pontificia Accademia Ecclesiastica». [Consulta: 5 juliol 2020].
* ↑ Acta Apostolicae Sedis. LXII, 1970, p. 189.
* ↑ Acta Apostolicae Sedis. LXVII, 1975, p. 463.
* ↑ Acta Apostolicae Sedis. LXXI, 1979, p. 78.
# Mario Bruno Fernández

Mario Bruno Fernández Hidalgo (Barcelona, 11 de desembre del 1983) és un jugador català de bàsquet. La seva posició natural és la de base, té una altura d'1,90 m i prové de les categories inferiors del F.C. Barcelona.
Mario Fernández va competir 4 temporades a la lliga ACB amb el Gran Canària i el Joventut de Badalona. De cara a la temporada 2010-2011 va fitxar pel CB Granada però abans de l'inici de la temporada va patir una lesió greu al genoll, fet que el va fer abandonar les pistes de joc.

## Clubs

| Club | Lliga | Temporades |
| Sese | Cat. Inferiors | |
| F.C. Barcelona | Cadet. | 1999-00 |
| F.C. Barcelona | Junior. | 2000-01 |
| F.C. Barcelona | EBA | 2001-02 |
| C.B.Calpe-Aguas de Calpe. | LEB2 | 2002-03 |
| C.B. Aracena-Ponts | Categoria Provincial | 2003-04 |
| IBB Hotels Menorca Bàsquet | LEB | 2004-05 |
| CAI Zaragoza | LEB | 2005-06 |
| Gran Canaria | ACB | 2006-2009 |
| DKV Joventut | ACB | 2009-2010 |
| Club Baloncesto Granada | ACB | 2010-2011 |

## Palmarès

* 2000-2001: Guanyador del campionat d'Espanya Junior amb el F.C.Barcelona
* 2004-2005: Subcampió de la lliga Leb amb l'IBB Hotels Menorca Bàsquet
* 2004-2005: Subcampió de la Copa Princep d'Asturies amb l'IBB Hotels Menorca Bàsquet

## Referències

* ↑ «Los "lunes al sol" de Mario Fernández». Arxivat de l'original el 2012-10-04. [Consulta: 26 abril 2013].

## Enllaços externs

* Mario Bruno Fernández jugador a l'ACB
# McEwensville

McEwensville és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 314 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, McEwensville tenia 314 habitants, 116 habitatges, i 83 famílies. La densitat de població era de 1.212,4 habitants/km².
Dels 116 habitatges en un 38,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,1% hi vivien parelles casades, en un 6,9% dones solteres, i en un 28,4% no eren unitats familiars. En el 21,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,71 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,8% tenia menys de 18 anys, un 6,4% entre 18 i 24, un 29,9% entre 25 i 44, un 16,6% de 45 a 60 i un 14,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.500 $ i la renda mediana per família de 39.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.125 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 15.309 $. Entorn del 4,8% de les famílies i el 6,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- McEwensville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- McEwensville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Mario Moreno Burgos

Mario Moreno Burgos (31 de desembre de 1935 - 2 de març de 2005) fou un futbolista xilè.

## Selecció de Xile

Va formar part de l'equip xilè a la Copa del Món de 1962.

## Referències

* ↑ Perfil Arxivat 2011-07-22 a Wayback Machine. a FIFA.com
* ↑ Perfil a solofutbol.cl
# Marmosa d'Alston

La marmosa d'Alston (Marmosa alstoni) és un marsupial sense marsupi de mida mitjana de la família dels didèlfids. És arborícola i nocturn i viu en boscos des de Belize fins a Colòmbia. Els components principals de la seva dieta són els insectes i fruits, però també pot menjar rosegadors, sargantanes i ous d'ocell. L'espècie fou anomenada en honor del zoòleg escocès Edward Richard Alston.

## Referències

* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 10. ISBN 978-0801893049.
Espècies vivents d'opòssums :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Metatheria :
Subfamília Caluromyinae :
Subfamília Didelphinae (continua més avall) :
Subfamília Didelphinae (continua més amunt) :
# Marmosa de Jansa

La marmosa de Jansa (Marmosa jansae) és una espècie d'opòssum de la família dels didèlfids. Viu a les planes amazòniques del sud-est de Colòmbia, l'est de l'Equador i el nord-est del Perú. El seu hàbitat natural són les selves pluvials de plana. Té una llargada de cap a gropa de 149-177 mm, cua de 209-237 mm i un pes de 56-103 g. Les femelles són aproximadament igual de grosses que els mascles, però pesen basant menys. Fou anomenada en honor de Sharon A. Jansa.

## Referències

* ↑ Voss i Giarla, 2021, p. 5.
* ↑ Voss i Giarla, 2021, p. 10 i 11.
* ↑ Voss i Giarla, 2021, p. 9.
* ↑ Voss i Giarla, 2021, p. 11.

## Bibliografia

* Voss, R. S.; Giarla, T. C. «A Revision of the Didelphid Marsupial Genus Marmosa Part 3. A New Species from Western Amazonia, with Redescriptions of M. perplexa Anthony, 1922, and M. germana Thomas, 1904» (en anglès). American Museum Novitates, 3.969, 2021, pàg. 1-28. DOI: 10.1206/3969.1.
Espècies vivents d'opòssums :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Metatheria :
Subfamília Caluromyinae :
Subfamília Didelphinae (continua més avall) :
Subfamília Didelphinae (continua més amunt) :
# Martinet tigrat gorjagroc

El martinet tigrat gorjagroc (Tigrisoma mexicanum) és una espècie d'ocell de la família dels ardèids (Ardeidae). Habita els aiguamolls, pantans, manglars, rierols i llacunes de les terres baixes de Mèxic i Amèrica Central, a la llarga d'ambdues costes.

## Referències

* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 207. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Martinet tigrat rogenc

El martinet tigrat rogenc (Tigrisoma lineatum) és una espècie d'ocell de la família dels ardèids (Ardeidae). Habita aiguamolls a les sabanes, corrents fluvials del bosc, pantans i manglars des d'Hondures cap al sud, fins a l'Equador (pels dos vessants dels Andes), est del Perú i de Bolívia, i Brasil fins a Mato Grosso. També al sud i est de Brasil, nord d'Uruguai, el Paraguai i nord de l'Argentina.

## Referències

* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 207. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Rectoria de Llucmajor

La Rectoria de Llucmajor és un edifici emblemàtic d'aquesta localitat de Mallorca. Està situat al Lloc Sagrat, al costat de l'església parroquial de Sant Miquel, i el seu estil és del primer barroc. És una representació de les grans cases senyorials del segle xviii, i el seu ús segueix essent el de rectoria.

## Exterior

És un edifici de tres plantes amb façana de marès i un portal de mig punt a la façana principal. La façana esquerra adossada a l'església abraça l'absis; a la façana principal, de pedres de marès adobades, hi ha un portal de mig punt i llindar de pedra viva. Té un escut d'armes en el balcó. Té quatre finestres, les de la part esquerra més baixes que les de la dreta. A la dreta del balcó hi ha un rellotge de sol. La façana lateral dreta confronta amb l'edifici de l'antic mercat municipal. Es bastí en diversos períodes, de manera que s'hi poden observar els passos seguits en la seva construcció: a l'esquerra hi ha peces molt ben obrades amb mescla d'argamassa, a l'altre tros hi ha retalls de marès, amb un finestró cegat fet amb peces obrades i a la seva dreta un altre finestró amb les mateixes característiques. A la cambra alta hi ha una finestra on es pot veure el forat del jai de la corriola. La cantonada dreta de les façanes està construïda amb blocs de marès obrats i té una gran pedra que sobresurt col·locada a la part inferior, com escopidor. A la façana lateral dreta hi ha un reforç per aguantar el pes de les parets dels aiguavessos. A la part posterior, més moderna, hi ha la portassa amb portal d'arc rebaixat amb dos escopidors i un finestró i a l'esquerra del portal un finestró amb esplandit més gros i una gàrgola. Sobre la finestra de la portassa i en el pis noble hi ha unes altres finestres que antigament devien ser balconeres. La part moderna té teulat i l'altra teulada.

## Interior

L'entrada és empedrada, formant trams quadrats dividits en diagonals per còdols i el seu interior és omplert amb pedretes vives de diferents colors. L'entrada té tres aiguavessos, en el primer hi ha lateralment dos portals per accedir a estances, el segon, més ample que l'anterior, té dos portals d'accés amb un escaló, i el tercer aiguavés, que està dividit en tres cossos, té un arc i una columna amb capitell ornamental. A l'esquerra hi ha un portal pel qual s'accedeix a la sagristia mitjançant un passadís, al costat un altre portalet elevat que dona a una estança, seguit d'un banc de marès que fa angle recte, ja que segueix la forma de la raconada. Un portal posterior dona a la portassa. La coberta és de volta amb estucat. L'escala que dona a les dependències està separada per un arc; pujant hi ha un quadre amb l'aparició de la Mare de Déu de Lourdes. Davall l'escala, hi ha el portal del celler.

## Referències

* ↑ Calviño, C; Clar, J.; Grimalt, M. Llucmajor. Palma: Hora Nova, 2000 (Guia dels pobles de Mallorca).
# Louisville (Mississipi)

Louisville és una població dels Estats Units a l'estat de Mississipi. Segons el cens del 2000 tenia 7.006 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Louisville tenia 7.006 habitants, 2.641 habitatges, i 1.817 famílies. La densitat de població era de 179,4 habitants per km².
Dels 2.641 habitatges en un 34,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 40,4% hi vivien parelles casades, en un 25% dones solteres, i en un 31,2% no eren unitats familiars. En el 28,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,55 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,12.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,9% tenia menys de 18 anys, un 9,3% entre 18 i 24, un 24,7% entre 25 i 44, un 19,8% de 45 a 60 i un 17,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 73,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.485 $ i la renda mediana per família de 31.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.951 $ mentre que les dones 17.491 $. La renda per capita de la població era de 15.857 $. Entorn del 24,8% de les famílies i el 28,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Louisville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Louisville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Resolució 472 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 472 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada el 13 de juny de 1980, va assenyalar un informe del Secretari General de les Nacions Unides que, a causa de les circumstàncies actuals, la presència de la Força de les Nacions Unides pel Manteniment de la Pau a Xipre (UNFICYP) continuaria sent essencial per a un acord pacífic. El Consell va expressar la seva preocupació pel que fa a les accions que podrien augmentar les tensions i va demanar al Secretari General que tornés a informar abans del 30 de novembre de 1980 per seguir l'aplicació de la resolució.
El Consell va reafirmar les seves resolucions anteriors, inclosa la Resolució 365 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides (1974), va expressar la seva preocupació per la situació, va instar les parts implicades a treballar junts per la pau i una vegada més va estendre l'estacionament de la Força a Xipre, establert a la resolució 186 (1964), fins al 15 de desembre de 1980.
La resolució va ser aprovada per 14 vots contra cap; la República Popular de la Xina no va participar en la votació.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 401 a la 500 (1976 - 1982)
* Invasió turca de Xipre

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Florencio Repollés Julve

Florencio Repollés Julve (Casp, 4 de juny de 1931 - Casp, 8 de març de 1986) va ser un advocat i polític aragonès.

## Infància i formació

Va viure una infància difícil a causa de la Guerra civil espanyola i de la postguerra, quan la seva família es veié obligada a traslladar-se a Girona, mentre el seu pare va passar quatre anys exiliat a França i la seva mare fou empresonada a Torrero durant mesos. Recuperada la normalitat familiar, inicià els estudis de batxillerat i es llicencià més tard en Dret, carrera que va exercir en la seva ciutat natal.
La seva defensa dels interessos del Baix Aragó el va portar a liderar el moviment contra la instal·lació de centrals nuclears a Sástago, Escatrón i Casp, del qual va néixer DEIBA, l'associació per a la Defensa dels Interessos del Baix Aragó. Coautor de El Bajo Aragón expoliado (1976), com a advocat es va fer càrrec, entre altres casos contra les grans empreses elèctriques i monopolis, de l'interdicte contra la construcció de la presa de Mequinensa. En les eleccions municipals de 1979, s'incorpora com a independent a les llistes del PSOE, sent triat regidor i diputat provincial. Reelegit regidor el 1983, es fa càrrec de la presidència de la Diputació Provincial de Saragossa, càrrec que ocuparà fins al 1986. També es fa càrrec de la presidència del partit a Aragó. Després del cessament de Ramón Sáinz de Varanda com a president, entra a formar part de l'executiva de la Federació Espanyola de Municipis i Províncies.

## Referències

* 1 2 3 «Repollés Julve, Florencio». Gran Enciclopedia Aragonesa (GEA). Arxivat de l'original el 11 d’agost 2011 [Consulta: 15 maig 2020].
* ↑ Sánchez Lecha, Alicia. Los presidentes de la Diputación Provincial de Zaragoza (1813-1999). Saragossa: Diputación de Zaragoza, 1999, p. 216. ISBN 84-89721-58-0.
# Katiuixa (cançó)

Katiuixa (en rus: Катю́ша) és una cançó patriòtica soviètica. La cançó va ser composta el 1938 per Matvei Blànter, i la lletra va ser escrita per Mikhaïl Issakovski. Fou cantada per primera vegada per la popular cantant folklòrica russa Lídia Ruslànova.
Katiuixa és un diminutiu de Iekaterina (Caterina). Aquesta cançó també va donar el nom al llançacoets utilitzat durant la Segona Guerra Mundial.

## Lletra

| text rus | transcripció del rus | text català |
| 1. Расцветали яблони и груши, Поплыли туманы над рекой. Выходила на берег Катюша, На высокий берег на крутой. 2. Выходила, песню заводила Про степного, сизого орла, Про того, которого любила, Про того, чьи письма берегла. 3. Ой ты, песня, песенка девичья, Ты лети за ясным солнцем вслед. И бойцу на дальнем пограничье От Катюши передай привет. 4. Пусть он вспомнит девушку простую, Пусть услышит, как она поëт, Пусть он землю бережëт родную, А любовь Катюша сбережëт. | 1. Rastsvetali iàbloni i gruixi, Poplilí tumani nad rekoi. Vikhodila na béreg Katiuixa, Na vissoki béreg na krutoi. 2. Vikhodila, pésniu zavodila Pro stepnogo, sízogo orlà, Pro togó, kotórogo liubila, Pro togó, txi pisma bereglà. 3. Oi ti, pésnia, péssenka devítxia, Ti letí za iàsnim sólntsem vsled. I boitsú na dàlnem pogranítxie Ot Katiuixi peredai privet. 4. Pust on vspómnit dévuixku prostuiu, Pust uslíxit, kak onà poiot, Pust on zémliu berejot rodnúiu, A liubov Katiuixa sberejot. | 1. Amb les pomeres i pereres florides, la boira surant damunt el riu, Katiuixa caminava per la riba, per l'alta i costeruda riba. 2. Tot caminant cantava una cançó d'una àguila grisa de l'estepa, d'aquell que s'estimava, les cartes del qual atresorava. 3. Ah, cançó, cançoneta de donzella, vola tot seguint el sol brillant. I al soldat de la llunyana frontera porta-li la salutació de Katiuixa. 4. Fes que recordi una noieta senzilla i que escolti com canta, fes que vetlli per la Pàtria igual com Katiuixa vetlla pel seu amor. |

## Enllaços externs

* (anglès) Katiuixa en mp3 Arxivat 2009-02-10 a Wayback Machine.
* (anglès) La lletra de Katiuixa Arxivat 2008-09-29 a Wayback Machine.
* (rus) Història de la cançó Arxivat 2014-05-12 a Wayback Machine.
* Vídeo a YouTube de la cançó, amb subtítols en català, castellà i rus.