OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ritu Estàndard d'Escòcia

El Ritu Estàndard d'Escòcia (RSE) és el ritu maçònic que actualment es practica majoritàriament a Escòcia per la Grand Lodge of Scotland. A més d'Escòcia, des de 1986 es practica també a Anglaterra, França i l'Estat espanyol.

## A Escòcia

S'inscriu directament en l'heretatge maçònic escocès sense discontinuïtat des dels primers rastres històrics de la Francmaçoneria, és a dir de la lògia Kilwinning n°0, mare de totes les lògies, de la ciutat escocesa de Kilwinning, fundada abans de 1598. És admès generalment que aquest ritu és la forma més operativa de ritual, en tant que la més antiga i la més propera dels «orígens»., sent el ritual de la lògia més antiga coneguda al món.
Aquest ritu, tot i que escocès, és molt allunyat del REAA i del RER. El terme estàndard no té més sentit que com a adjectiu i no com a nom propi, no designa un ritual més que un altre: els escocesos tenen el sentiment de practicar un sol i mateix ritual, el ritual estàndard. De fet, a Escòcia es denomina simplement Ritu Escocès.
El Ritu Estàndard d'Escòcia, com la majoria dels ritus contemporanis, ha estat codificat al segle xix. La versió actual data de 1969 (Standard Ritual of Scottish Freemasonery).

## A França

El Ritu Estàndard d'Escòcia és d'ara endavant accessible a la maçoneria francesa.
És practicat, d'ençà fa una desena d'anys, per la GLNF i des de fa poc, per la GLTSO i el Gran Priorat de les Gàl·lies. El ritual practicat a França ha estat traduït de l'anglès el 1986 a partir de la versió:
* The « Standard » Ritual of Scottish Freemasonry, Edinburgh, 1969.
És una compilació dels dos texts següents:
* The Scottish Workings of Craft Masonry, Londres, 1967.
* Scottish Craft Ritual, Edinburgh, 1954.
Poden ser considerats com variants d'un sol ritu, el ritu sempre practicat a les lògies d'Escòcia.
Les decoracions portades a França són adornades de manera única pel tartà "Royal Stuart". El davantal es porta sota la jaqueta.

## Referències

* ↑ The Mother Lodge of Scotland http://www.mk0.com/histoire_de_la_loge_mere_de_kilw.htm Arxivat 2007-04-02 a Wayback Machine.
* ↑ Grande Loge nationale française http://www.glnf.fr/
* ↑ Grande Loge traditionnelle et symbolique Opéra http://gltso.org/

## Enllaços externs

* Grand Lodge of Scotland (anglès)
* Lògia mare Kilwinning n°0 (anglès)
* Estàndard d'Escòcia Arxivat 2009-05-01 a Wayback Machine. (francès)
* Introducció al Ritu Estàndard d'Escòcia Arxivat 2009-03-09 a Wayback Machine. (francès)
# Diamant de dues bandes

El diamant de dues bandes o diamant de Bichenov (Stizoptera bichenovii) (de vegades filogenèticament denominat Taeniopygia bichenovii o Poephila bichenovii) és un ocell, de l'ordre dels passeriformes i la família dels estríldids, propi d'Austràlia.

## Taxonomia

Inclòs generalment al gènere Taeniopygia, en època recent ha estat classificat al monotípic gènere Spizoptera Oberholser, 1899, pel Congrés Ornitològic Internacional, versió 11.1, 2021, arran treballs com ara el de Olsson et Alström 2020

## Descripció

El color del seu plomatge, sense ser de les brillants tonalitats que posseeixen altres estríldids, és bastant agradable a la vista. La cara, a la zona de les galtes, on ressalta el negre dels seus ulls. Ambdues galtes es troben emmarcades per una prima línia negra. La part superior del cap, el llom i l'extrem superior extern de les ales són d'un marró clar. Les ales rematen en un to castany fosc amb una multiplicitat de petites taques blanques. El pit, sota el collaret negre que emmarca el rostre, és de color vori, separat de l'abdomen, amb prou feines més fosc, per una nova prima línia negra. Les plomes de la cua són d'un marró molt fosc.

## Característiques físiques

La longitud d'aquesta au, des del bec a la punta de les plomes cabals, no supera els 10 cm.

## Referències

* ↑ «Diamant de dues bandes». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 3/08/2022 (català)
* ↑ http://www.sioc.cat/fitxa.php?sp=TAEBIC Fitxa del diamant de Bichenov al SIOC Rev. 20/02/2022
* ↑ J del Hoyo, NJ Collar, DA Christie, A Elliott, LDC Fishpool, P Boesman i GM Kirwan.2016. HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Volum 2: Passerines. Lynx Edicions and BirdLife International, Barcelona i Cambridge.
* ↑ F Gill, D Donsker et P Rasmussen (Eds). 2021. IOC World Bird List (v11.1). doi : 10.14344/IOC.ML.11.1.
* ↑ U Olsson i P Alström. A comprehensive phylogeny and taxonomic evaluation of the waxbills (Aves: Estrildidae) Molecular Phylogenetics and Evolution. Volum 146, Maig 2020
# Ricardo da Costa

Ricardo da Costa (Rio de Janeiro, 1962). És un historiador brasiler, especialitzat en la filosofia i la cultura de l'edat mitjana. Entre els anys 1994-2000 va fer el seu mestratge i doctorat a la Universidade Federal Fluminense, amb un curs de paleografia de català antic al Raimundus Lullus Institut de la Albert Ludwigs Universität, Freiburg im Breisgau, sota la supervisió del doctor Fernando Domínguez Reboiras. El 2000 va obtenir la càtedra d'Història Medieval a la Universidade Federal do Espírito Santo. El 2005 va entrar a formar part de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona en la qualitat d'acadèmic corresponent. El 2003 i 2005 va fer dos treballs de post doctorat a la Universitat Internacional de Catalunya, sota la supervisió del doctor Josep Serrano i Daura. Els temes van ser els templers i els set arts liberals en la filosofia de Ramon Llull. Es dedica a l'estudi de l'Edat Mitjana europea adoptant els temes i objectius de la nova història. Ha traduït nombrosos documents del filòsof Ramon Llull (1232-1316). Recentment ha vist publicada la seva traducció de la novel·la Curial e Güelfa (segle XV) sota la direcció del professor Vicent Martines (Universitat d'Alacant), per al projecte IVITRA, del qual és membre.

## Referències

* ↑ «Ricardo da Costa». Tralicat. (Institut Ramon Llull). Arxivat de l'original el 2015-11-21. [Consulta: 20 novembre 2015].
# Riu Evarc

L'Evarc (en grec antic Εὔαρχος, en llatí Evarchus) era un riu de l'Àsia Menor que segons Esteve de Bizanci formava la línia de frontera entre Paflagònia i Capadòcia. També en parla Plini el Vell.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Evarchus». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 26 abril 2021].
# Dionisi de Colofó (desambiguació)

Dionisi de Colofó (desambiguació) és el nom dels següents personatges:
* Dionisi de Colofó, pintor de l'antiga Grècia
* Dionisi de Colofó, autor de l'antiga Grècia
# Dean Edwards

Dean Edwards (The Bronx, Nova York, 30 de juliol de 1970) és un actor còmic estatunidenc.
Exmembre del repartiment en el serial Saturday Night Live, Edwards va actuar a diverses pel·lícules i programes de TV (com The Sopranos, Wedding Tony 'n' Tina, Universal Remote, Marci X, i Spider-Man 3 en un cameo) i va fer el paper de Donkey a Shrekless Scared.

## Filmografia
### Televisió

* Saturday Night Live
* Melrose Place
* Celebrity Deathmatch
* The Sopranos
* Fins de semana a DL
* Where My Dogs At?
* Robotomy
* Scared Shrekless (veu)
* Nit de suspens

### Cinema

* 2003 - Saturday Night Live Weekend Halftime Actualització Especial
* 2003 - Marci X
* 2004 - Wedding Tina 'n' Tony
* 2006 - A New Wave
* 2007 - Universal Remote
* 2007 - Spider Man 3
* 2008 - Goyband
* 2010 - April's Fools (2010)

## Enllaços externs

* Lloc web oficial (anglès)
# Dean Jones

Dean Carroll Jones (Decatur, Alabama, 25 de gener de 1931 - Los Angeles, Califòrnia, 1 de setembre de 2015) va ser un actor estatunidenc. És conegut principalment per les seves pel·lícules en imatge real per a Walt Disney.

## Inicis i Carrera

Jones va néixer a Decatur, Alabama, en els seus inicis va ser un treballador de construcció. Després va estudiar en Riverside High School de Decatur Jones que va tenir el seu propi programa de ràdio local. Jones va servir en la Marina dels Estats Units durant la Guerra de Corea.
Jones va assistir a la Universitat d'Asbury en Wilmore, Kentucky, com a membre de la Classe en 1953, però no es va graduar. No obstant això, va concedir un doctorat i va parlar en la cerimònia de dedicació d'Andrew S. Miller Centre d'Asbury de Comunicacions Art.

### Defunció

Jones va morir l'1 de setembre de 2015, als 84 anys després de sofrir de la malaltia de Parkinson.

## Filmografia

* Somebody Up There Likes Me (1956)
* These Wilder Years (1956)
* Tea and Sympathy (1956)
* The Opposite Sex (1956)
* The Rack (1956)
* The Great American Pastime (1956)
* Slander (1956)
* Ten Thousand Bedrooms (1957)
* Designing Woman (1957)
* Until They Sail (1957)
* Jailhouse Rock (1957)
* Handle with Care (1958)
* Imitation General (1958)
* Torpedo Run (1958)
* Night of the Quarter Moon (1959)
* Never So Few (1959)
* Under the Yum Yum Tree (1963)
* The New Interns (1964)
* Two on a Guillotine (1965)
* That Darn Cat! (1965)
* The Ugly Dachshund (1966)
* Any Wednesday (1966)
* Monkeys, Go Home! (1967)
* Blackbeard's Ghost (1968)
* The Horse in the Gray Flannel Suit (1968)
* The Love Bug (1968)
* Mr. Superinvisible (1970)
* The Million Dollar Duck (1971)
* Snowball Express (1972)
* Guess Who's Sleeping in My Bed? (1973)
* The Shaggy D.A. (1976)
* Herbie Goes to Monte Carlo (1977)
* Once Upon a Brothers Grimm (1978)
* When Every Day Was the Fourth of July (1978)
* Born Again (1978)
* The Long Days of Summer (1980)
* Herbie, the Love Bug (1982)
* St John In Exile (1986)
* Other People's Money (1991)
* Beethoven (1992)
* Saved by the Bell: Hawaiian Style (1992)
* Clear and Present Danger (1994)
* Beethoven (veu)
* Getting Around in Time (A spasso nel Tempo) (1996)
* Acts (1996)
* Nowhere Man (1995)
* That Darn Cat (1997)
* El retorn del Herbie (The Love Bug) (1997)
* Batman & Mr. Freeze: SubZero (1998) (veu) (direct-to-video)
* Scrooge and Marley (2001) (TV)
* Lavinia's Heist (2007)
* You Know the Face (2008) (documentary)
* Mandie and the Secret Tunnel (2008)

## Referències

* ↑ Dean Jones, "The Love Bug" star, Dies at 84
* ↑ Flaherty, Mike. «Dean Jones, Star of Disney's 'The Love Bug,' Dies at 84» p. B19. The New York Times, 02-09-2015.
* ↑ «Dean Jones '53 addresses Asbury community». Asbury University, 04-03-2011.
* ↑ Mor als 84 anys Dean Jones, actor de "Beethoven" i "Aquí va aquest bòlid".
# Diabetis tipus MODY

La diabetis tipus MODY (de l'anglès Maturity-onset diabetes of the young) o diabetis de l'adult d'inici juvenil o, senzillament, MODY es refereix a qualsevol de les diverses diabetis mellitus heredàries causades per mutacions en un gen autosòmic dominant que altera la producció d'insulina. Juntament amb la diabetis neonatal, MODY és una forma dels trastorns coneguts com a diabetis monogènica. Si bé els tipus més comuns de diabetis (especialment la tipus 1 i la tipus 2) impliquen combinacions més complexes de causes que impliquen múltiples gens i factors ambientals, cadascuna de les formes de MODY són causades per canvis en un sol gen (monogènic). i les formes més comunes són GCK-MODY (MODY 2) i HNF1A-MODY (MODY 3).
Robert Tattersall i Stefan Fajans van identificar inicialment el fenomen conegut com a diabetis de l'adult d'inici juvenil en un estudi clàssic publicat a la revista Diabetes el 1975.

## Referències

* ↑ Consulta feta a TermCat. 2024.
* ↑ «Monogenic Diabetes (Neonatal Diabetes Mellitus & MODY)» (en anglès americà). National Institute of Diabetes and Digestive and Kidney Diseases. [Consulta: 1r febrer 2023].
* ↑ «Monogenic Diabetes (Neonatal Diabetes Mellitus & MODY)» (en anglès americà). National Institute of Diabetes and Digestive and Kidney Diseases. [Consulta: 10 febrer 2023].
* ↑ Chennai, India, Dr. V Mohan. «'Maturity Onset Diabetes of the Young (MODY) | Dr Mohans». Dr Mohan's Diabetes Center in Chennai, 15-07-2020.
# Roca de Canalda

* Aquest article tracta sobre la muntanya del municipi d'Odèn (Solsonès). Vegeu-ne altres significats a «Canalda».
La Roca de Canalda és una muntanya de 1.690 metres que forma part del massís del Port del Comte, a la comarca del Solsonès. La muntanya, una cinglera, té una longitud de quasi 2 quilòmetres de llarg, i en alguns punts supera els 200 metres d'alçada.
A la paret hi conviuen les vies d'escalada amb els nius d'ocells, ja que és un important punt de nidificació de diverses espècies d'aus.

## Coves dels Moros

Als peus de la cingles de la Roca de Canalda s'hi troben les coves dels Moros, situades al costat nord-occidental del llogaret de Canalda. Les coves dels Moros sembla que van ser els últims habitatges dels àrabs que van conquerir la comarca del Solsonès. Per poder-hi accedir cal seguir la carretera de coll de Jou en direcció a Cambrils (L-401) i, aproximadament a uns 5 km, cal deixar el cotxe i continuar a peu per una pista que surt a mà dreta i porta fins a sota mateix del cingle. Al Museu Diocesà de Solsona hi ha materials arqueològics procedents d’aquestes cavitats.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Roca de Canalda». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 «ROCA DE CANALDA, BALMES». Ajuntament d'Odèn. [Consulta: 24 gener 2021].
* ↑ Aguelo Mas, Jordi «Fonts per a l'estudi del Solsonès medieval i proposta interpretativa del Solsonès sota domini emiral a través de la toponímia». Oppidum, 2014 [Consulta: 24 gener 2022].
* ↑ «Coves dels moros i roca de Canalda». Oficina de Turisme del Solsonès. [Consulta: 24 gener 2021].
# Ràtzia de 851

La ràtzia de 851 fou una campanya de l'emirat de Qurtuba contra la marca Hispànica.
Guillem de Septimània s'emparà de Barcelona i Empúries el 848, durant la Guerra civil franca. L'estiu del 849 Carles el Calb decidí atacar Aquitània. El comte Frèdol li va obrir les portes de Tolosa i fou ratificat en el seu càrrec però Pipí II d'Aquitània va fugir i Carles va presentar-se a Narbona, nomenant Aleran com a comte de Barcelona i Empúries, donant a Guifré els comtats de Girona i Besalú i a Salomó els comtats de Cerdanya, Urgell i Conflent.
Com Aleran s'havia d'ocupar de Guillem tindria com adjunt Isembard, fill de Garí de Borgonya. Aleran no va tenir gaires dificultats per instal·lar-se als seus comtats, menys a Barcelona. Guillem demanà l'ajuda de l'emir Abd al-Rahman. Quan el febrer del 850 Carles el Calb va sortir d'Aquitània, els nobles es revoltaren altre cop en favor de Pipí II, Sanç Sànchez va prendre el poder a Bordeus i Gascunya, i Guillem va aparèixer a Barcelona amb soldats àrabs sota el comandament d'Abd al-Karim ibn Abd al-Wahid ibn Mugit, i assetjant Girona sense poder prendre-la, assolant els àrabs molts territoris. Carles va enviar reforços i Guillem fou derrotat. Refugiat a la ciutat de Barcelona fou fet presoner per nobles partidaris del rei i executat. Llavors devia entrar Aleran a la ciutat, el 850.

## La ràtzia

Com a represàlia per la mort de Guillem de Septimània, els musulmans van conquerir Barcelona el 851 o el 852 a tot tardar, i la van saquejar i van delmar la població però se'n van retirar després. Probablement el comte Aleran va morir en aquestos combats. Després d'això, l'any 852, es va establir la pau per tractat (abans del 19 d'agost).

## Referències

* ↑ Joaquim Micó i Millan, Població pre-comtal al Penedès

## Bibliografia

* Rovira i Virgili, Antoni. Història Nacional de Catalunya, volum II. Edicions Pàtria, 1920, p. 545.
# Difusor

Un difusor variable és una vàlvula que canvia la seva secció de pas quan es modifiquen les propietats del fluid que la travessa. Els carburadors són les màquines que els utilitzen amb més freqüència encara que serveixen també en altres mescladors.
Un difusor variable té una secció convergent, la gola i una secció divergent. El fluid és Velocitat subsònica i la pressió del gas o de la barreja de gasos, s'expandeix a la secció convergent, assolit el major buit relatiu a la gola. Un mecanisme extern que pot ser una campana de buit o un força, utilitza la pressió de buit per a moure la porta del difusor.
Els difusors variables són autòmats que obeeixen a la velocitat del fluid mesurada amb el nombre de Mach. Com que la forma física del difusor difícilment pot ser un tub venturi perfecte sempre existiran pèrdues per contracció del doll.
El més interessant d'aquest mecanisme és que si es coneix la forma com varien els coeficients de pèrdues, ell és un sensor de la velocitat del flux de pes.

## Fórmules

Aire. Si R és la relació de pressions:
    F = (5 * (R^(-10/7) - R^(-12/7)))^. 5
Metà.
    F = ((6+2/3) * (R^(-20/13) - R^(-23/13)))^. 5
on F és una funció del nombre de Mach i el flux
    m = K * F * S
on K és el producte de la densitat i la velocitat del so en les condicions de referència i S la secció recta de pas a la gola.
Les fórmules es van calcular amb els coeficients de dilatació adiabàtica (també anomenats exponents adiabàtics) 1.4 i 1.3 per l'aire i per al metà.

## En Fórmula 1

Es tracta d'una peça que va col·locada en una alçada una mica per sota de l'eix de gir de les rodes del darrere i una mica per darrere d'aquest. La part de davant porta una mena de rampa inclinada a banda i banda de darrere cap endavant i cap avall, i al centre una mena de V amb una inclinació més suau.
Això provoca un efecte que es produeix per diferència de pressions en els costats d'un cos quan s'acosta a terra, anomenat "efecte terra". A la Fórmula 1 normalment està motivat per un efecte que va descobrir un tal Venturi (efecte Venturi) i que consisteix que quan un fluid és canalitzat i en aquest canal per on passa es produeix un estrenyiment, el fluid passa a gran velocitat per aquest estrenyiment disminuint en el mateix la pressió, produint-se una mena de succió.

## Referències

* ↑ Diccionario de Arte I (en castellà). Barcelona: Biblioteca de Consulta Larousse. Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.167. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 29 novembre 2014].
# Distribució categòrica

En teoria i estadística de probabilitats, una distribució categòrica (també anomenada distribució de Bernoulli generalitzada, distribució multinoulli) és una distribució de probabilitat discreta que descriu els possibles resultats d'una variable aleatòria que pot adoptar una de les K categories possibles, amb la probabilitat de cada categoria especificada per separat. No hi ha cap ordre subjacent innat d'aquests resultats, però sovint s'adjunten etiquetes numèriques per a més comoditat a l'hora de descriure la distribució (per exemple, d'1 a K). La distribució categòrica K -dimensional és la distribució més general sobre un esdeveniment K-camins; qualsevol altra distribució discreta sobre un espai mostral de mida K és un cas especial. Els paràmetres que especifiquen les probabilitats de cada possible resultat només estan limitats pel fet que cadascun ha d'estar en el rang de 0 a 1, i tots han de sumar 1.
La distribució categòrica és la generalització de la distribució de Bernoulli per a una variable aleatòria categòrica, és a dir, per a una variable discreta amb més de dos possibles resultats, com ara el llançament d'un dau. D'altra banda, la distribució categòrica és un cas especial de la distribució multinomial, ja que dona les probabilitats de resultats potencials d'un únic dibuix en lloc de múltiples dibuixos.

## Formulació de distribucions

Una distribució categòrica és una distribució de probabilitat discreta l'espai mostral de la qual és el conjunt de k elements identificats individualment. És la generalització de la distribució de Bernoulli per a una variable aleatòria categòrica.
En una formulació de la distribució, l'espai mostral es considera una seqüència finita de nombres enters. Els nombres enters exactes utilitzats com a etiquetes no tenen importància; poden ser {0, 1, ..., k − 1} o {1, 2, ..., k } o qualsevol altre conjunt arbitrari de valors. A les descripcions següents, utilitzem {1, 2, ..., k } per comoditat, tot i que això no està d'acord amb la convenció per a la distribució de Bernoulli, que utilitza {0, 1}. En aquest cas, la funció de massa de probabilitat f és:
$f(x=i\mid {\boldsymbol {p}})=p_{i},$
on ${\boldsymbol {p}}=(p_{1},\ldots ,p_{k})$, $p_{i}$ representa la probabilitat de veure l'element i i $\textstyle {\sum _{i=1}^{k}p_{i}=1}$.

## Referències

* ↑ Murphy, K. P.. Machine learning: a probabilistic perspective (en anglès), 2012, p. 35. ISBN 0262018020.
* ↑ Zach. «What is a Categorical Distribution?» (en anglès), 07-01-2021. [Consulta: 8 juliol 2023].
* ↑ «Categorical Distribution: Definition & Examples» (en anglès). Statistics how to. [Consulta: 8 juliol 2023].
* ↑ «What is meant by categorical distribution?» (en anglès). Stack exchange. [Consulta: 8 juliol 2023].
# Delphos

* No s'ha de confondre amb Delfos.
«Delphos» té aquests significats:
* Delphos (Iowa)
* Delphos (Kansas)
* Delphos (Ohio)
* Vestit Delphos, línia de vestits d'estil grec, creada pel dissenyador català Marià Fortuny
# Discogobio macrophysallidos

Discogobio macrophysallidos és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 12,1 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la Xina.

## Referències

* ↑ Lin S.-Y. 1931. Carps and carp-like fishes of Kwangtung and adjacent inlands. Carps Kwangtung. 1-167.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Yang, J.-X., 1991. The fishes of Fuxian Lake, Yunnan, China, with description of two new species. Ichthyol. Explor. Freshwat. 2(3):193-202.

## Bibliografia

* Chu, X.L., G.H. Cui i W. Zhou, 1993. A taxonomic review of fishes of the genus Discogobio, with description of two new species (Cypriniformes: Cyprinidae). Acta Zootaxon. Sin. 18(2):237-246.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Discogobio pacboensis

Discogobio pacboensis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba al Vietnam.

## Referències

* ↑ Lin S.-Y. 1931. Carps and carp-like fishes of Kwangtung and adjacent inlands. Carps Kwangtung. 1-167.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Rutxeiki

Rutxeiki (en rus: Ручейки) és un poble de l'óblast de Vladímir, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 2 habitants. Pertany al districte municipal de Iúriev-Polski.

## Referències

* ↑ Серёгин А. П. Флора Владимирской области: конспект и атлас. — Тула: Гриф и К, 2012. — 620 с.
* ↑ «В.Г. Добронравов. Историко-статистическое описание церквей и приходов Владимирской епархии: Вып. 4: Меленковский, Муромский, Покровский и Судогодский уезды. - 1897». Arxivat de l'original el 2018-05-09.