OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Trimma hotsarihiensis

Trimma hotsarihiensis és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 1,6 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí de clima tropical que viu entre 22-34 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a la República de Palau.

## Referències

* ↑ Jordan, D. S. & A. Seale, 1906. The fishes of Samoa. Description of the species found in the archipelago, with a provisional check-list of the fishes of Oceania. Bull. Bur. Fish. v. 25 (for 1905): 173-455 + index 457-488, Pls. 33-53.
* ↑ Winterbottom, R., 2009. A new species of the genus Trimma (Percomorpha; Gobiidae) from Helen Reef, South-West Islands of Palau. aqua, International Journal of Ichthyology, 15 (2): 109-116.
* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Hagiwara, K. i R. Winterbottom, 2007. Two new species of Trimma (Gobiidae) from the Western Pacific. Bull. Natl. Mus. Nat. Sci., Ser. A, Suppl. 1:163-174.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Tsada

Tsada és un lloc de Xipre. Es troba al districte d'Eparchía Páfou, a la part occidental del país, a 90 km a l'oest de la capital Nicòsia. Tsada es troba a 619 metres sobre el nivell del mar i la població és de 1.043. Es troba a l'illa de Xipre.

## Referències

* ↑ «GeoNames.org». [Consulta: 13 octubre 2019].
* ↑ «Tsada village» (en anglès), 15-03-2017. [Consulta: 13 octubre 2019].
* ↑ «TSADA village in Cyprus | Information about TSADA in Cyprus | Accommodation in TSADA | Places of interest in TSADA | Churches and monasteries in TSADA | News and events in TSADA». [Consulta: 13 octubre 2019].
# Tyrannochthonius diabolus

Tyrannochthonius diabolus és una espècie d'aràcnid de l'ordre Pseudoscorpionida de la família Chthoniidae.
Es troba de forma endèmica a Alabama (Estats Units).

## Referències

* ↑ «Texas A&M University». Arxivat de l'original el 2014-10-13. [Consulta: 13 novembre 2016].
# Universitat Alexandru Ioan Cuza

La Universitat Alexandru Ioan Cuza de Iaşi (en romanès: Universitatea "Alexandru Ioan Cuza" din Iaşi) és una universitat pública situada a la localitat romanesa de Iaşi. La Universitat de Iaşi, com va ser batejada de bon principi, és la primera universitat moderna del país, fundada només un any després de l'establiment de Romania com a estat, el 1860. El seu origen es troba en el decret del príncep Alexandru Ioan Cuza pel qual es va convertir l'antiga Acadèmia Mihăileană en universitat.
L'any 2008, per tercer any consecutiu, la Universitat Alexandru Ioan Cuza se situà al primer lloc del rànking nacional d'universitats, basat en el criteri de Xangai.

## Referències

* ↑ «Presentació». Arxivat de l'original el 2013-09-21. [Consulta: 25 agost 2010].
* ↑ «Projecte Ad-Astra». Arxivat de l'original el 2018-07-29. [Consulta: 25 agost 2010].

## Enllaços externs

* "Al. I. Cuza" Portal web de la Universitat de Iaşi
* Evreii în prima universitate din România al portal de la comunitat jueva de Romania Arxivat 2007-09-27 a Wayback Machine.
# Upatissa I

Upatisa I fou rei d'Anuradhapura (Sri Lanka) del 370 al 412. Fou un monarca molt religiós.
Com havia fet Sanghabodi, els presoners, i sobretot els condemnats a mort, eren alliberats en secret de nit i se'ls donaven diners per fugir a districtes on fossin desconeguts. Per evitar la indignació popular s'exhibien cossos trets dels cementiris.
En el seu regnat es van celebrar diversos festivals. El rei tenia una predisposició humanitària i va crear llocs per dones embarassades, per cecs i per malalts incurables. Va construir almenys set tancs d'aigua (Rajuppalla, Gijjhakula, Pokkharapasaya, Valahassa, Ambutthi, Gondigaina i Kandaraji). En aquells temps l'illa estava afectada per una seriosa i persistent sequera que havia portat malalties i desgràcies. El rei seguia el preceptes del Ata Sil: no matar; no robar; no cometre adulteri; no dir mentides; no beure alcohol; no menjar durant el dia; no buscar plaers de la carn; o no portar al cap flors ni perfums al cos. El rei portava una vida simple i semblant a la dels que es preparaven pel sacerdoci. Tenia l'hàbit d'alimentar els esquirols en el seu parc amb embalums d'arròs cuit.
La seva vida privada no fou feliç, ja que la seva dona era molt diferent i es va cansar del rei, induint al germà d'aquest, Mahanama, que aleshores era un monjo, a matar el rei i abandonar els hàbits per ocupar el tron, casant-se llavors amb ella. Mahanama li va fer cas i va matar el seu germà pujant al tron.

## Referències

* Outlines of Ceylon history, per Donald Obeyesekere, "Times of Ceylon", Colombo, 1911.
# Txórtovo

Txórtovo - Чёртово (rus) - és un poble de la República del Tatarstan, a Rússia. El 2010 tenia 46. Pertany al districte (raion) de Pestretsi.

## Referències

* ↑ «Arbash». GeoNames. [Consulta: 7 setembre 2013].
* ↑ Koriakov, I. B.. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2018-03-24.
# Txórnoie

Txórnoie (en rus: Чёрное) és un poble (possiólok) del krai de Perm, a Rússia, que pertany al districte rural de Solikamski. El 2021 tenia 1.056 habitants.

## Referències

* ↑ 1.1 Численность населения городских округов, муниципальных районов, муниципальных округов, городских и сельских поселений, городских населённых пунктов, сельских населённых пунктов с населением 1000 человек и более по Пермскому краю (en rus).
# Tramitichromis intermedius

Tramitichromis intermedius és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 16 cm de longitud total.

## Alimentació

Menja larves d'insectes i d'altres invertebrats tous.

## Hàbitat

És una espècie de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: llac Malawi.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Maréchal, C., 1991. Tramitichromis. p. 509-510. A: J. Daget, J.-P. Gosse, G.G. Teugels i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren; i ORSTOM, París. Vol. 4.
* ↑ Konings, A., 1990. Ad Konings's book of cichlids and all the other fishes of Lake Malawi. T.F.H. Publications, Inc., Neptune City, Nova Jersey, Estats Units, 495 p.
* ↑ Eccles, D.H. i E. Trewavas, 1989. Malawian cichlid fishes: the classification of some haplochromine genera. Lake Fish Movies, Alemanya Occidental.
* ↑ Nsiku, E., 1999. Changes in the fisheries of Lake Malawi, 1976-1996: ecosystem-based analysis. University of British Columbia, Vancouver, Canadà. 217 p.
* ↑ Ripley, J., L. Lobel i S. Phillip, 2005. Reproductive behavior of the Lake Malawi cichlid fish, Tramitichromis intermedius. Environ. Biol. Fish. 73(2):171-180.
* ↑ Snoeks, J., (ed.) 2004. The cichlid diversity of Lake Malawi/Nyasa/Niassa: identification, distribution and taxonomy. Cichlid Press, El Paso, Estats Units, 360p.
* ↑ Ngatunga, B. i J. Snoeks, 2004. Key to the shallow-water species of Lethrinops sensu lato. p.252-260. A: Snoeks, J. (ed.) The cichlid diversity of Lake Malawi/Nyasa/Niassa: identification, distribution and taxonomy. Cichlid Press, El Paso, Estats Units, 360p.

## Bibliografia

* Axelrod, H. R., 1993. The most complete colored lexicon of cichlids. T.F.H. Publications, Neptune City, Nova Jersey, Estats Units.
* Axelrod, Herbert Richard (1996): Exotic Tropical Fishes. T.F.H. Publications. ISBN 0-87666-543-1.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Goldstein, R.J.: Cichlids of the world.T.F.H. Publications Inc. Neptune City, Nova Jersey, Estats Units. Any 1988.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Riehl, R. i H.A. Baensch, 1996. Aquarien Atlas, Band 1. 10a. edició. Mergus Verlag GmBH, Melle, Alemanya. 992 p.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Vacaciones para Ivette

Vacaciones para Ivette és una pel·lícula espanyola dirigida per José María Forqué en 1964.

## Sinopsi

La pel·lícula, en to costumista, mostra els primers anys de la prudent obertura dels espanyols a l'estranger durant la dictadura franquista, a través d'un intercanvi de vacances dels nens de dues famílies, la una espanyola i l'altra francesa.
No obstant això el nen francès que esperaven sofreix un accident abans d'emprendre el viatge i qui arriba és la seva germana, una jove francesa atractiva que revoluciona la família. D'altra banda el nen espanyol ha de desembolicar-se a París.

## Premis i nominacions
### Cercle d'Escriptors Cinematogràfics

| Any | Categoria | Pel·lícules | Resultat |
| 1964 | Millor guió original | Pedro Masó Vicente Coello | Guanyador |

## Referències

* ↑ Vacaciones para Ivette a Diez Minutos
* ↑ Revista de cine Filmaffinity
* ↑ Revista de cine Sensacine
* ↑ «Premios del CEC a la producción española de 1964». CEC. Arxivat de l'original el 2015-12-11. [Consulta: 2 setembre 2018].
# Vacances a París

Vacances a París (títol original en anglès: Paris Holiday) és una pel·lícula franco-estatunidenca dirigida per Gerd Oswald el 1957 i estrenada el 1958. Ha estat doblada al català

## Argument

L'actor americà Robert Hunter i l'artista francès Fernydel es coneixen en el vaixell "Ille de France" que fa camí cap a L'Havre. Vingut a París per trobar-hi Vitry, el cèlebre dramaturg francès, Hunter en companyia de Fernydel, es troba barrejat en el seu assassinat. Els dos homes que han descobert una poderosa associació de temibles falsificadors, comencen una memorable persecució de la qual sortiran vencedors.

## Repartiment

* Fernandel: Fernydel
* Bob Hope: Robert Leslie Hunter
* Martha Hyer: Ann Mc Call
* Anita Ekberg: Zara
* Preston Sturges: Serge Vitry
* André Morell: L'ambaixador estatunidenc
* Alan Gifford: El consul estatunidenc
* Maurice Teynac: El Doctor Bernais
* Yves Brainville: L'inspector Dupont
* Marcel Pérès: Un guàrdia de l'institut
* Jean Murat: El jutge
* Roger Tréville: Un pacient
* Irène Tunc: La bella dona del vaixell
* Hans Verner: Un gangster
* Paul Violette: Un guàrdia de l'institut
* Jean Daurand
* Gil Delamare

## Referències

* ↑ esadir.cat. Vacances a París. esadir.cat.
* ↑ «Paris holiday». The New York Times.
# Valencia de las Torres

Valencia de las Torres és un municipi de la província de Badajoz a la comunitat autònoma d'Extremadura, a la comarca de Campiña Sur.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 966 | 878 | 790 | 734 |
# Valenciana prosa

La valenciana prosa és un estil de redacció que es posà de moda al Regne de València cap al segle xv i s'estengué a la resta de territoris de llengua catalana.
Se sol considerar com a màxim exponent de l'estil Joan Roís de Corella, sobretot pel que fa als discursos, les lamentacions i els parlaments dels seus protagonistes. Se sap per les lletres de batalla que entre la noblesa valenciana prengué el grau de gran moda del refinament i que feien veritables esforços per expressar-se d'aquesta manera.
Es considera que este és un dels dos "estils del Tirant", representant de la gent rica i de cultura mentre que pel contrari la gent plana de poble parlava en un estil molt diferent marcat per l'ús abundant de frases fetes, jocs de paraules i expressions casolanes. Així doncs, la valenciana prosa en la literatura es convertia en mans d'en Joanot Martorell en una manera de representar a la gent benestant.
La significació del sintagma estil de valenciana prosa ha estat interpretat de dues maneres:
* Els estudiosos de la literatura interpreten que és un estil artitzat que vol dir, manera concreta de fer literatura.
* Els estudiosos de la llengua, en canvi, la interpreten simplement com prosa feta per autors valencians.
Consistia bàsicament en una arcaització pomposa i artificial de la llengua confonent la llatinització amb la culturització. Destacava per ser un estil retòric ple d'estructures sintàctiques complexes, abundor de perífrasis verbals i contínues referències clàssiques al llatí sense traduir. Este estil, és la culminació de llatinització sintàctica iniciada amb els autors humanistes. És una prosa de gran exuberància ornamental, amb unes característiques d'artifici, una prosa barroca i retòrica. Algunes característiques són anteposició de l'adjectiu al nom, col·locació d'epítets a una i altra banda del nom, utilització de sinònims innecessaris, ús d'oracions d'infinitiu gerundi, participi, ús de perífrasis verbals...

## Vegeu també

* Segle d'or valencià.

## Referències

* ↑ «Valenciana prosa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Antoni Ferrando Sobre una etiqueta historiogràfica de la literatura catalana: la "valenciana prosa", Biblioteca Cervantes Virtual
* ↑ ,Josep Lluís Martos Les proses mitologiques de Joan Rois de Corella p.36-45
* ↑ Miquel Nicolás Amorós Història de la llengua catalana, p. 164
* Guia, Josep «Concordances fraseològiques en la valenciana prosa». Premia, n.8, 1999, p.40-. Arxivat de l'original el 21 de febrer 2014 [Consulta: 14 febrer 2014].
# Unió Atlètica Rubí

La Unió Atlètica Rubí (UAR) és un club d'atletisme fundat el 1993 a Rubí a partir de la secció d'atletisme del club "Gimnàstic Artístic i Esportiu Rubí" (GAER), que s'havia creat el 1977, i que l'any 1993, per necessitats burocràtiques, es dividí en dues seccions, la de gimnàstica i la d'atletisme, la segona de les quals acabà tenint entitat pròpia com a club d'atletisme, convertint-se en la UAR. La UAR s'encarrega de gestionar l'Escola Municipal d'Atletisme, a les pistes de la zona esportiva de Can Rosés de Rubí, i organitza, entre altres competicions, el Cros de Rubí, des de la seva creació l'any 1979, la Pujada a Sant Muç, des del 1989, i la Milla Urbana de Rubí, des de l'any 2009.

## Referències

* ↑ «Unió Atlètica Rubí». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 14 abril 2019].
* ↑ «Unió Atlètica Rubí». Reial Federació Espanyola d'Atletisme. [Consulta: 14 abril 2019].
# Universitat de Nanquín

La Universitat de Nanquín (xinès: 南京大学, 南京大學, Nánjīng Dàxué, Nánkīng Tàhsüéh), NJU o NU, coneguda com Nanda (南大, Nándà) és una important universitat pública de recerca, la institució d'ensenyament superior més antic de Nanquín, Jiangsu, i membre de l'elit de la Lliga C9 d'universitats xineses. La NJU té dos campus principals: el de Xianlin, en el nord-est de Nanquín, i el de Gulou, en el centre de la ciutat.
Fundada en 1902 com a Escola Normal de Sanjiang, va sofrir diversos canvis de nom fins que va passar a dir-se Universitat de Nanquín en 1950. Es va fusionar amb la Universitat de Nanking en 1952.
A més de la seva pertinença a la Lliga C9, la Universitat de Nanquín ha estat designada institució de classe A en el pla d'Universitats de Doble Primera Classe, una iniciativa del govern per a conrear un grup d'elit d'universitats xineses en institucions de «classe mundial».
La universitat està sempre classificada com una de les millors universitats de recerca de la República Popular de la Xina, i una de les més selectives de l'estat. en el Rànquing de Xangai de 2021 estava classificada en el grup entre la 101 i la 150a del mon i apareix sistemàticament entre les 150 millors universitats internacionals segons l'Academic Ranking of World Universities, el QS World University Rankings, el Times Higher Education World University Rankings i l'U.S. News & World Report. Quant a la producció de recerca, el Nature Index 2017 situa a la Universitat de Nanquín en el segon lloc de la RP Xina, en el tercer d'Àsia-Pacífic i en el 12è del món.

## Referències

* ↑ «NJU at A Glance». Nanjing University. Arxivat de l'original el 2022-12-30. [Consulta: 21 juliol 2021].
* ↑ «教育部 财政部 国家发展改革委 关于公布世界一流大学和一流学科建设高校及建设 学科名单的通知» (en chinese). Ministry of Education of the People's Republic of China.
* ↑ «Best universities in China 2018». Times Higher Education, 06-09-2017.
* ↑ «China's Ivy League：C9 League». Arxivat de l'original el 2019-01-03. [Consulta: 21 juliol 2021].
* ↑ «Nanjing University - Academic Ranking of World Universities - 2018 - Shanghai Ranking - 2018». Arxivat de l'original el 2015-09-24. [Consulta: 21 juliol 2021].
* ↑ «2021 Academic Ranking of World Universities» (en anglès). Shanghai Ranking. [Consulta: 31 octubre 2021].
* ↑ «Nanjing University».
* ↑ «ARWU World University Rankings 2020 | Academic Ranking of World Universities 2020 | Top 1000 universities | Shanghai Ranking - 2020». Arxivat de l'original el 2018-08-16.
* ↑ «Best Global Universities Rankings: Nanjing University». U.S. News & World Report.
* ↑ «Nanjing University» (en anglès).
* ↑ «2017 tables: Institutions - academic - 2017 tables - Institutions - academic - Nature Index». Arxivat de l'original el 2017-09-08. [Consulta: 21 juliol 2021].
# Unió de Pagesos

«Unió de Pagesos» té aquests significats:
* Unió de Pagesos de Catalunya, organització sindical de pagesos a Catalunya
* Unió de Pagesos de Mallorca, sindicat d'agricultors i ramaders de l'illa de Mallorca fundat el 1977
# Unió de Partits Socialistes per l'Acció Internacional

La Unió de Partits Socialistes per a l'Acció Internacional (UPSAI) va ser l'agrupació de partits socialdemòcrates partidaris d'una via intermèdia entre la Segona Internacional i la Komintern. Anomenada també Internacional de Viena. Fundada en una reunió realitzada el 27 de febrer de 1921 a Viena (Àustria). Dissolta en 1923 al fusionar-se amb la Segona Internacional per a crear la Internacional Obrera i Socialista. El seu secretari general va ser Friedrich Adler.
En la primera reunió (1921) van estar presents 10 partits entre els quals destaquen: USPD d'Alemanya, SFIO de França, Independent Labour Party (Regne Unit), Partit Socialista Suís, Partit Socialista Independente (Romania) i l'SPÖ d'Àustria. A l'abril de 1921 s'integra el PSOE d'Espanya
Va tenir una diversitat de noms oficials segons la llengua corresponent:
* International Working Union of Socialist Parties (anglès)
* Union des partis socialistes pour l'action internationale(francès)
* Unione dei Partiti Socialisti per l'Azione Internazionale (italià)
* Internationale Arbeitsgemeinschaft Sozialistischer Parteien (alemany)

## Referències

* ↑ Joseph Gorny The British Labour Movement and Zionism: 1917–1948 London: Frank Cass, ch. 3
* ↑ Israel Getzler, Martov e i menscevichi prima e dopo la rivoluzione in Storia del Marxismo, Torino, Einaudi, 1979. Vol 3°, pag. 190
# Unió de Periodistes Valencians

La Unió de Periodistes Valencians és una associació professional que aglutina periodistes del País Valencià. Actualment compta amb més de sis-cents socis. La seu de la Unió de Periodistes es troba a la ciutat de València.
La Unió ofereix als socis tota la informació legal i deontològica necessària sobre la pràctica del periodisme, i sobre els seus drets i obligacions. També assessora i organitza cursos de formació per a millorar la pràctica periodística.
La Unió celebra cada any els Premis Llibertat d'Expressió, que reconeixen persones o entitats que han destacat en la defensa de la llibertat d'expressió. Així mateix celebra cada any una exposició sobre fotoperiodisme, i compta amb una destacada edició de llibres que tracten sobre la pràctica de l'ofici.

## Referències

* ↑ «Info». [Consulta: 17 desembre 2020].
* ↑ Moreno, C. «Els periodistes valencians lliuren demà els premis "Llibertat d'Expressió" - 02 maig 2014». [Consulta: 17 desembre 2020].

## Enllaços externs

* Unió de Periodistes Valencians - Lloc web oficial
# Unió de Nacions

La Unió de Nacions (francès: Union des Nationalités) era una organització política amb seu a París des de 1912 fins a 1919, que advocava pel dret d'autodeterminació de les nacions sense estat. La Unió va ser fundada per exiliats polítics de l'Imperi Rus i va ser especialment activa en els assumptes lituans i ucraïnesos. Es van celebrar cinc conferències de moviments ètnics, la més important de les quals va tenir lloc el 1916 a Lausana. La conferència de 1916 va gaudir d'una àmplia participació dels moviments nacionals de l'Europa de l'Est, central i occidental (inclosos nacionalistes bascos i catalans), Àfrica i Àsia.

## Vegeu també

* Organització de Nacions i Pobles No Representats
* Unió Federalista de les Comunitats Ètniques Europees
* Aliança Lliure Europea
* Independentisme i regionalisme a Rússia

## Bibliografia

* (1916). La nation Catalane, son passé, son présent et son avenir ... Lausanne: Union des nationalitės.
* (1917). La question ibérique : mémoires et déclarations. Lausanne: Librairie centrale des nationalités.
* Alexander Ugalde Zubiri, 'Les relations internationales du nationalisme basque depuis son apparition jusqu'à la guerre civile espagnole (1890-1939)', Lapurdum En ligne, 2 | 1997, mis en ligne le 01 septembre 2010, consulté le 01 octobre 2015.
* Núñez Seixas, Xosé M. (1995) '¿Protodiplomacia exterior o ilusiones ópticas?: el nacionalismo vasco, el contexto internacional y el Congreso de Nacionalidades Europeas (1914-1937)'. Cuadernos de Sección. Historia-Geographia. Sociedad de Estudios Vascos, No. 23, pp. 243-75. Arxivat 2016-01-17 a Wayback Machine.
* Antxustegi, E. (2007) El debate nacionalista Sabino Arana y sus herederos. Murcia.

## Referències

* ↑ Svarauskas, Artūras: Union des Nationalités, in: 1914-1918-online. International Encyclopedia of the First World War, ed. by Ute Daniel, Peter Gatrell, Oliver Janz, Heather Jones, Jennifer Keene, Alan Kramer, and Bill Nasson, issued by Freie Universität Berlin, Berlin 2014-10-08. (anglès)
* ↑ George Mamulia. 'The Central Power’s Policy Toward the North Caucasus, 1914–1917 (Part Two)' Eurasia Daily Monitor Volume: 10 Issue: 10 (anglès)
# Unió Nacional Independent

Unió Nacional Independent (en francès: Union Nationale Indépendent) fou un partit polític de Luxemburg.
La Unió Nacional Independent es va formar com una ruptura del Partit de la Dreta, i va ser dirigida per Hubert Loutsch i Jean-Pierre Kohner. A les eleccions legislatives luxemburgueses de 1925 va rebre els 7,3% dels vots i guanyar dos escons.
El partit va disputar les eleccions de 1928 amb el nom de «Grup Independent», que va conservar ambdós escons. Es va presentar com el «Partit Independent» a les eleccions de 1931, i va obtenir dos escons. A les eleccions de 1934 es va presentar sota el nom d'«Independents», que van perdre el seu escó del sud del país. Després de 1934, el partit ja no es va tornar a presentar a cap elecció.
Resultats :
| any | vots | % | orde | escons |
| 1925 | 100568 | 7,3 | 6è | 2 |
| 1928 | 56629 | 6,6 | 4è | 2 |
| 1931 | 40569 | 4,7 | 7è | 2 |
| 1934 | 25694 | 1,9 | 6è | 1 |

## Referències

* 1 2 3 4 Nohlen & Stöver, 2010, p. 1249.
* ↑ Nohlen & Stöver, 2010, p. 1250.

## Bibliografia

* Nohlen, Dieter; Stöver, Philip. Elections in Europe: A data handbook (en anglès). Nomos, 2010, p. 1250. ISBN 978-3-8329-5609-7.
# Vendôme (municipi)

Vendôme és un municipi francès situat al departament de Loir i Cher i a la regió de Centre - Vall del Loira.
La ciutat és conegut per l'abadia de la Trinitat.