# Categoria (taxonomia)

En taxonomia, una categoria és un dels nivells que s'assignen als tàxons en el seu ordenament jeràrquic. Les categories s'inclouen en categories superiors i se subdivideixen en categories inferiors. Serveixen per a classificar els éssers vius indicant-ne les relacions evolutives.

## Categories fonamentals

Les categories fonamentals són les següents, en ordre jeràrquic decreixent:
* Domini
* Regne
* Fílum (embrancament en el CINZ / divisió en el CINAFP)
* Classe
* Ordre
* Família
* Tribu
* Gènere
* Espècie

## Categories subordinades

La necessitat de detallar la classificació obligà a establir categories intermèdies que es formen, sobretot, afegint prefixos a les ja existents. Els prefixos utilitzats són "super-", "sub-" i "infra-". Cal subratllar que algunes de les categories formades no s'utilitzen per res; en particular, "supergènere" és substituït per "tribu", i "superespècie" és substituït en botànica per "grex". També hi ha casos habituals, com "subgènere", "subespècie", "varietat" i "raça", i no tan habituals, com "subtribu".
En les categories superiors, (de família cap amunt) un nivell més baix es pot assenyalar afegint el prefix "infra", que significa més baix, a la categoria. Per exemple infraordre (per sota del subordre) o infrafamília (per sota de la subfamília).
Un exemple de classificació completa, la de l'espècie humana, permet mostrar l'aplicació del concepte amb més claredat.
| Domini | Eukaryota | (Eucariotes) |
| Sense categoria | Unikonta | (Amb cèl·lules flagel·lades) |
| Sense categoria | Opisthokonta | (Les cèl·lules tenen el flagel cap enrere) |
| Regne | Animalia | (Animals) |
| Subregne | Eumetazoa | (Amb teixits) |
| Sense categoria | Bilateria | (Simetria bilateral) |
| Sense categoria | Coelomata | (Amb celoma) |
| Superfílum | Deuterostomia | (Deuteròstoms) |
| Fílum | Chordata | (Cordats) |
| Sense categoria | Craniata | (Amb crani) |
| Subfílum | Vertebrata | (Vertebrats) |
| Infrafílum | Gnathostomata | (Amb mandíbules articulades) |
| Sense categoria | Teleostomi | (amb dues narius) |
| Superclasse | Tetrapoda | (Amb quatre extremitats) |
| Sense categoria | Amniota | (L'embrió es desenvolupa en tres embolcalls) |
| Classe | Mammalia | (Mamífers) |
| Subclasse | Theria | (Teris) |
| Infraclasse | Eutheria | (Euteris) |
| Superordre | Euarchontoglires | (Euarcontoglirs) |
| Sense categoria | Euarchonta | (Euarconts) |
| Ordre | Primates | (Primats) |
| Subordre | Haplorrhini | (Haplorrins) |
| Infraordre | Simiiformes | (Micos) |
| Parvordre | Catarrhini | (micos amb un musell més o menys rectes i narius cap endavant) |
| Superfamília | Hominoidea | (micos sense cua) |
| Família | Hominidae | (Homínids) |
| Subfamília | Homininae | (Hominins) |
| Tribu | Hominini | (Hominins erguits) |
| Subtribu | Hominina |
| Gènere | Homo |
| Espècie | Homo sapiens |
| Subespècie | Homo sapiens sapiens |

## Nomenclatura segons la categoria

La nomenclatura estableix una terminologia que permet saber, a partir del sufix de qualsevol tàxon, quina és la seva categoria taxonòmica i posició en la jerarquia sistemàtica. La taula següent mostra aquesta nomenclatura.
| Categoria taxonòmica \ Regne | Planta Plantae | Protist Protista | Fong Fungi | Eubacteri Eubacteria | Animal Animalia |
| Divisió, Embrancament o Fílum | -phyta | -phyta | -mycota | | |
| Subfílum | -phytina | -phytina | -mycotina | | |
| Classe | -opsida | -phyceae | -mycetes | | |
| Subclasse | -idae | -phycidae | -mycetidae | | |
| Superordre | -anae | -anae | | | |
| Ordre | -ales | -ales | -ales | -ales | |
| Subordre | -ineae | -ineae | -ineae | -ineae | |
| Infraordre | -aria | -aria | | | |
| Superfamília | -acea | -acea | | | -oidea |
| Família | -aceae | -aceae | -aceae | -aceae | -idae |
| Subfamília | -oideae | -oideae | -oideae | -oideae | -inae |
| Tribu | -eae, ae | -eae, ae | -eae, ae | -eae | -ini |
| Subtribu | | | | -inae | -ina |
| Gènere | -us, -a, -um, -is, -os, -ina, -ium, -ides, -ella, -ula, -aster, -cola, -ensis, -oides, -opsis… | -us, -a, -um, -is, -os, -ina, -ium, -ides, -ella, -ula, -aster, -cola, -ensis, -oides, -opsis… | -us, -a, -um, -is, -os, -ina, -ium, -ides, -ella, -ula, -aster, -cola, -ensis, -oides, -opsis… | -us, -a, -um, -is, -os, -ina, -ium, -ides, -ella, -ula, -aster, -cola, -ensis, -oides, -opsis… | -us, -a, -um, -is, -os, -ina, -ium, -ides, -ella, -ula, -aster, -cola, -ensis, -oides, -opsis… |
Per sota la categoria de gènere, tots els noms de tàxons són anomenats "combinacions". La majoria també reben una terminació llatina més o menys codificada en funció de la disciplina. Es distingeixen diverses categories de combinacions:
* Entre gènere i espècie (subgènere, secció, subsecció, sèrie, subsèrie, etc.), les combinacions són infragenèriques i binomials
* A la categoria d'espècie, les combinaciones són específiques i binomials
* Per sota l'espècie, les combinacions són infraespecífiques i trinomials.

## Referències

* ↑ Comissió Internacional de Nomenclatura Zoològica. «Categoria». A: Codi Internacional de Nomenclatura Zoològica. Institut d'Estudis Catalans, 2003, p. 107–108. ISBN 9788472837003.
* ↑ Alvarado, Rafael «SISTEMÁTICA, TAXONOMÍA, NOMENCLATURA: Nuevos avances en esos campos del saber». Trazos, 1990. Arxivat de l'original el 2018-01-23. ISSN: 0213-098X [Consulta: 22 gener 2018]. Arxivat 2018-01-23 a Wayback Machine.
* ↑ Brunie, 2000, p. 8.
* ↑ Brunie, 2000, p. 8-9.

## Bibliografia

* Burnie, David. Enciclopedia ilustrada del reino animal. Madrid: Susaeta, 2000. ISBN 84-305-9931-2.

## Vegeu també

* Nomenclatura binomial
* Carl von Linné
* Taxonomia de Linné