OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Konstantín Rakutin

Konstantin Ivanovich Rakutin (rus:Константин Иванович Ракутин), (21 de maig de 1901- 7 d'octubre de 1941) va ser un Major General de l'NKVD.
Nasqué a Vadskogo, a la regió de Nóvgorod. Ingressà a l'Exèrcit Roig el 1919. Participà en la Guerra Civil Russa al 473 d'Infanteria al Front Occidental, i després va ser destinat a l'Extrem Orient.
Cap al 1929 serví amb les tropes frontereres de l'Extrem Orient. El 1931 es graduà a l'Escola Superior de Fronteres, i el 1936, a l'Acadèmia Militar Frunze, donant classes a les escoles militars. El 1938-39 és Cap de les Tropes de Frontera a Belarús. El 1939 és nomenat Cap d'Estat Major de les Tropes de Frontera del KVD de Leningrad; el 1940, General Comandant de les Tropes Frontereres de l'NKVD de Leningrad i des de juliol de 1940, és General Comandant de les Tropes Frontereres de l'NKVD Bàltic.
Participa en la Gran Guerra Patriòtica des de l'inici. Des del 1941 és Cap de Seguretat de la Rereguarda del Front Nord-occidental, participant en les defenses de Liepāja, Tallinn i d'altres ciutats del Bàltic, i és comandant dels Exèrcits 31è i 24è. Sota la seva direcció, els soldats del 24è Exèrcit trenquen el sistema defensiu de l'enemic i alliberen la ciutat de Elnju (els soldats del 24è Exèrcit van convertir-se en el 4t Exèrcit de la Guàrdia.
Va morir el 7 d'octubre de 1941 durant l'Ofensiva de Yelnia. El 1996 les seves restes foren traslladades a Moscou.
El 5 de maig de 1990 va ser nomenat Heroi de la Unió Soviètica a títol pòstum, mitjançant el Decret del President de l'URSS nº.114, per la direcció reeixida de les seves unitats, així com pel seu valor personal i heroisme, unint-se a l'Orde de Lenin que ja tenia.

## Condecoracions

* Heroi de la Unió Soviètica - n. 11.622 (a títol pòstum)
* Orde de Lenin
* Orde de la Guerra Patriòtica de 1a classe (a títol pòstum)
* Orde de l'Estrella Roja
* Medalla del 20è Aniversari de l'Exèrcit Roig
# Herència (desambiguació)

«Herència» té aquests significats:
* Biologia:
** Herència biològica, mode en què es transmeten els caràcters a la descendència.
** Herència genètica, mode en què es transmeten els gens a la descendència.
** Herència de caràcters adquirits, teoria de transmissió de l'herència biològica generalment atribuïda a Lamarck.
** Herència poligenètica
** Herència lligada al sexe
** Herència dominant
* Dret: Herència, conjunt de propietats, drets i patrimoni llegats després de la defunció d'una persona física.
** Herència borgonyona, territoris de la dinastia borgonyona que van acabar en mans de la Corona de Castella i Corona d'Aragó al s. XVI.
* Televisió: Herència de sang, telenovel·la emesa per canal 9.
* Informàtica: Herència (programació)

## Vegeu també

* Herencia
# Sant Martí de Castell de Vernet

Sant Martí Vell és l'antiga església parroquial romànica del poble de Castell de Vernet, de la comarca nord-catalana del Conflent.
És a la zona de llevant del poble de Castell de Vernet, al peu del començament del camí de pujada a Sant Martí del Canigó, a la cruïlla dels carrers del Canigó i de Carsalade du Pont.
És un edifici d'època moderna, construït a baix el poble per tal de substituir la vella església de sant Martí, Sant Martí Vell, que es va convertir en oratori i gradualment va ser abandonada. Amb l'espoli del monestir de Sant Martí del Canigó, aquesta església en va acollir diverses restes, entre elles capitells i altres elements del claustre, que el 1922 foren restituïdes al monestir.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «33 - Castell de Vernet». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Gavín, Josep M. «Conf 16. Sant Martí». A: Capcir - Cerdanya - Conflent - Vallespir - Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies, 3*). ISBN 84-85180-12-7.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Castell de Vernet». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
* Pladevall i Font, Antoni. «Castell de Vernet: Sant Martí Vell». A: La Cerdanya, el Conflent. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1995 (Catalunya romànica. Volum VII). ISBN 84-77399-51-4.

## Referències

* ↑ Sant Martí de Castell de Vernet en els ortofotomapes de l'IGN
# Estació de Xèrica-Viver

Mapa Rodalies València línia C-5 :
Xèrica-Viver és una estació de la línia C-5 de la xarxa de Rodalies Renfe de València situada al nord del nucli urbà de Xèrica a la comarca de l'Alt Palància de la província de Castelló. L'estació forma part de la línia Saragossa-València.
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Rodalies València de Renfe |||||
| València-Nord Sagunt | Navaixes | C-5 | Caudiel | Caudiel |

## Vegeu també

* Línia 5 (Rodalies València)
* Rodalies València
* Renfe Operadora
# Peròls

Peròls de Vesera (en francès Pérols-sur-Vézère) és un municipi francès del departament de la Corresa, a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 287 | 373 | 297 | 229 | 214 | 182 | 184 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Pierre Bataille | |
| 2008- | Alain Fonfrede | |

## Vegeu també

* Altiplà de Millevaches

## Referències

* ↑ Toponímia occitana a lemosin.net i toponímia de la Corresa.
# Federico Basavilbaso

Federico Basavilbaso (Buenos Aires, 24 de març de 1974) és un exfutbolista argentí, que ocupava la posició de migcampista.

## Trajectòria

Al seu paìs hi va militar al Deportivo Español (93/96) i a San Lorenzo (96/98). El 1998 deixa la competició argentina per l'espanyola, al recalar pel CD Tenerife.
Al quadre canari el migcampista hi jugaria 121 partits en cinc temporades, dividides entre Primera i Segona Divisió. La seua millor campanya va ser la 00/01, amb 39 partits, i rematat per l'ascens a la màxima categoria. A partir del 2002 amb prou feines va comptar per al quadre tècnic del CD Tenerife, fins al punt de romandre en blanc la campanya 03/04.

## Enllaços externs

* Fitxa de Basavilbaso
# Americano Futebol Clube

L'Americano Futebol Clube, o Americano de Campos, és un club de futbol brasiler de la ciutat de Campos dos Goytacazes.
Va ser fundat el dia 1 de juny de 1914. El seu principal rival és el Goytacaz Futebol Clube.

## Palmarès

* Campeonato Fluminense de Futebol:
** 1964, 1965, 1968, 1969, 1975
* Copa Rio:
** 2018
* Taça Guanabara:
** 2002
* Taça Rio:
** 2002
* Campeonato da Cidade de Campos:
** 1915, 1919, 1921, 1922, 1923, 1925, 1930, 1934, 1935, 1939, 1944, 1946, 1947, 1950, 1954, 1964, 1965, 1967, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1977

## Referències

* ↑ «Americano». Placar Guia 2012 Estaduais, 1362-C, 01-01-2012, pàg. 37.
* ↑ Brasil Afora: maior clássico do interior do Rio faz 100 anos de puro fanatismo a globoesporte

## Enllaços externs

* Americano Futebol Clube - Lloc web oficial
# Sarró de caça

Un sarró de caça és una bossa emprada pel caçador per transportar el seu menjar i accessoris de caça, p.e. cartutxos. Sol ser una bossa de mida mitjana ja que també s'utilitza per a transportar les peces capturades. De cuir o tela, normalment el sarró està equipat amb una gran corretja per passar-lo al voltant del coll i l'espatlla. Hi ha també jaquetes de caça amb un sarró integrat a l'esquena.

## Descripció

Els sarrons de caça es fabriquen tradicionalment amb cuir resistent i es porten penjats a l'espatlla amb una corretja ampla. Tenen forma rectangular i contenen compartiments per a articles petits, que estan protegits per la tapa de la borsa, que com s'ha dit és de mida mitjana. Se li solen adjuntar uns cordills, (que de vegades acaben en anells) per penjar aus mortes. Per a caceres a curt termini, els anomenats American hunting bags, que tenen una forma quadrada rodona oblonga, són els més convenients.

## Referències

* ↑ «Optimot. Consultes lingüístiques». [Consulta: 12 juliol 2023].
* ↑ Le Chasseur français, n° 646, décembre 1950, page 706.
* ↑ «Jagdtasche» (en alemany). [Consulta: 13 juliol 2023].
* ↑ «Green hunting scouting bag». [Consulta: 12 juliol 2023].

## Bibliografia

* Ягдташ // Енциклопедичний словарь Брокгауза и Ефрона : 86 т. (82 т. и 4 доп.). - СПб., 1890-1907.
* Ягдташ // Товарный словарь / И. А. Пугачёв (главный редактор). - М.: Государственное издательство торговой литературы, 1961. – Т. IX. — Стб. 976-977.

## Enllaços externs

* «Schöppner, Alexander, Sagen, Sagenbuch der Bayerischen Lande, Zweiter Band, 810. Der Ritter vom Huneberg» (en alemany). [Consulta: 13 juliol 2023].
# Estació de Zona Franca

Mapa Metro Línia 10 :
Zona Franca és una estació del metro de Barcelona on s'aturen trens de la L10. És ubicada al viaducte del carrer A, entre els carrers 1 i 2 de la Zona Franca, prop de la Ronda del Litoral, i compta amb ascensors i escales mecàniques.
Aquesta estació forma part del tram 2 de la L9/L10 (ZAL | Riu Vell – Zona Universitària). El viaducte es va començar a aixecar el 2005 però revisions del projecte i problemes financers van allargar la construcció més d'una decada. El 2015 s'enllestí la infraestuctura ferroviària i durant el 2018 i el 2019 es finalitzaren el mobiliari i l'arquitectura de l'estació. Finalment va obrir al públic el primer de febrer de 2020 en perllongar-se la L10 Sud des de Foc fins a l'estació, esdevenint així el nou final de línia.
L'obertura de l'estació suposava la tercera en viaducte al metro de Barcelona des que el 1932 ho fossin les estacions de Bordeta (avui Santa Eulàlia) i el 1926 la de Mercat Nou.

## Serveis ferroviaris

Metro de Barcelona :
| Procedència/Destinació | < | > | Procedència/Destinació |
| Zal | Riu Vell | Port Comercial | La Factoria | Foc | Collblanc |
| Projectat |||||
| Pratenc | Port Comercial | La Factoria | Motors | Gorg |
| Font ampliació: PDI 2009-2018. |||||

## Referències

* ↑ «Noms d'estacions confirmades pels ajuntaments (2017)». Autoritat del Transport Metropolità. [Consulta: 5 agost 2017].
* ↑ Borrell, Anna «Metro. Línia 9». Anuari territorial de Catalunya 2005. Institut d'Estudis Catalans, pàg. 230 [Consulta: 3 juny 2011].
* ↑ «Govern.cat - Generalitat de Catalunya». [Consulta: 30 gener 2020].
* ↑ «Obre l'estació Zona Franca de l'L10 sud de metro». Generalitat de Catalunya, 31-01-2020. Arxivat de l'original el 2020-02-01. [Consulta: 1r febrer 2020].
* ↑ «Obre portes l'estació de Zona Franca de la línia 10 Sud del metro». CCMA, 01-02-2020 [Consulta: 1r febrer 2020].
* ↑ «PDI de la regió metropolitana de Barcelona 2009-2018: Programa AX (ampliació de xarxa)» (PDF). Autoritat del Transport Metropolità, 2009. Arxivat de l'original el 19 de setembre 2010. [Consulta: 21 setembre 2010].

## Vegeu també

* Llista d'estacions del metro de Barcelona
* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Cocodril persa

El cocodril persa (Crocodylus palustris), també anomenat cocodril iranià o hindú (en persa گاندو Gandu), és una espècie de crocodílids que es localitza per tot el subcontinent indi i les fronteres dels països veïns (Pakistan, Sri Lanka, etc.). A les regions costaneres de Pakistan, pel Makran i les maresmes del delta del Sindh es coneix com a cocodril hindú, ja que existeix a diverses zones de Bangladesh, i parts de Nepal i l'Iran.
# Fehérvár Football Club

El Football Club Videoton és un club de futbol hongarés, de la ciutat de Székesfehérvár. Va ser fundat el 1942 i actualment juga a la primera divisió de la lliga hongaresa. Abans es denominava Videoton FC Fehérvár, nom amb què és més recordat a nivell internacional.

## Història

El 1985 va arribar a la final de la Copa de la UEFA, la qual van perdre front el Reial Madrid. El 2006 va guanyar la Copa d'Hongria per primera vegada, al superar el Vasas SC en la tanda de penals.

### Denominacions

* 1941: fundació del club amb el nom Vadásztölténygyári SK
* 1944: el club es reanomena com Vadásztölténygyári Vasas SE
* 1948: el club es reanomena com FDSE Vadásztölténygyár
* 1950: el club es reanomena com Vadásztöltenygyári Vasas SK
* 1962: el club es reanomena com Székesfehérvári VT Vasas
* 1968: el club es reanomena com Székesfehérvári Videoton SC
* 1990: el club es reanomena com Videoton Székesfehérvár
* 1991: el club es reanomena com Videoton FC Székesfehérvár
* 1993: el club es reanomena com Parmalat FC Székesfehérvár
* 1995: el club es reanomena com Fehérvár Parmalat FC
* 1996: el club es reanomena com Fehérvár '96 FC
* 1996: el club es reanomena com Fehérvár Parmalat '96 FC
* 1996: el club es reanomena com Videoton FC Fehérvár
* 2004: el club es reanomena com FC Fehérvár
* 2009: el club es reanomena com Videoton FC
* 2018: el club es reanomena com MOL Vidi FC
* 2019: el club es reanomena com MOL Fehérvár FC
* 2023: el club es reanomena com Fehérvár FC

## Palmarès
### Tornejos nacionals

* Lliga hongaresa de futbol
** 2010–11, 2014–15, 2017-18
* Copa hongaresa de futbol
** 2005–06
* Copa de la Lliga hongaresa:
** 2008, 2009, 2012
* Supercopa hongaresa de futbol
** 2011, 2012

### Tornejos internacionals

* Subcampió de la Copa de la UEFA (1): 1985

## Referències

* ↑ «Istvan Garancsi: New name with new objectives» (en anglès). molvidi.hu. Arxivat de l'original el 30 June 2018. [Consulta: 29 juny 2018].
* ↑ «NB I: júliustól nincs többé Mol Vidi FC, ismét nevet vált a klub» (en hongarès). Nemzeti Sport, 17-05-2019. Arxivat de l'original el 18 May 2019. [Consulta: 19 maig 2019].
* ↑ «Our teams will wear the name of the city from 2019/2020» (en anglès). MOL Vidi. Arxivat de l'original el 24 May 2019. [Consulta: 20 maig 2019].
* ↑ «Hungary - List of League Cup Finals». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2017].
# Csongrád

Csongrád és una província o megye del sud d'Hongria. Té una superfície de 4263 km² i fa frontera amb les províncies de Bács-Kiskun, Jász-Nagykun-Szolnok i Békés i els estats de Romania i Sèrbia. El riu Tisza creua la província de nord a sud. Les ciutats més importants són:
* Szeged
* Hódmezõvásárhely
* Csongrád (ciutat)
Els habitants d'aquesta província són coneguts a la resta del país pel seu dialecte, que molt sovint canvia la pronunciació de la lletra E per la Ö.
# Avrée

Avrée és un municipi francès, situat al departament del Nièvre i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 93 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet d'Avrée era de 93 persones. Hi havia 48 famílies, de les quals 16 eren unipersonals (12 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 16 parelles sense fills, 8 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 84 habitatges, 47 eren l'habitatge principal de la família, 27 eren segones residències i 10 estaven desocupats. 81 eren cases i 3 eren apartaments. Dels 47 habitatges principals, 36 estaven ocupats pels seus propietaris i 11 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 7 tenien dues cambres, 13 en tenien tres, 18 en tenien quatre i 9 en tenien cinc o més. 31 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 30 habitatges hi havia un automòbil i a 17 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Avrée el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 4 | 90 a 94 | 0 |
| 4 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 8 | 60 a 64 | 8 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 8 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 12 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 50 persones, 38 eren actives i 12 eren inactives. De les 38 persones actives 32 estaven ocupades (22 homes i 10 dones) i 6 estaven aturades (2 homes i 4 dones). De les 12 persones inactives 4 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 7 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials i 2 d'empreses de serveis.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un taller de reparació d'automòbils i de material agrícola.
L'any 2000 a Avrée hi havia 9 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques d'Avrée a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades d'Avrée a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Satèl·lit extrasolar

Un satèl·lit extrasolar o exosatèl·lit és un satèl·lit natural que segueix una òrbita de manera natural al voltant d'un planeta extrasolar o d'una nana marró.

## Definició de satèl·lit al voltant d'una nana marró

A part de la definició tradicional, de la Unió Astronòmica Internacional, segons la qual tots els satèl·lits naturals orbiten al voltant de planetes que, al mateix temps, giren entorn d'una estrella; «satèl·lit» és tot cos que gira al voltant d'un altre amb una massa inferior a la massa necessària per a la fusió termonuclear del deuteri. Actualment es calcula que la massa crítica per a tal fusió equival a 13 vegades la massa del planeta Júpiter.

## Teoria i cerca de satèl·lits extrasolars

La millor prova de l'existència de satèl·lits extrasolars es troba, de fet, al nostre sistema solar. La gran quantitat de satèl·lits que existeixen entorn dels planetes que orbiten el Sol dona evidència de l'alta probabilitat de l'existència de satèl·lits naturals orbitant exoplanetes que, en un futur, amb la millora dels sistemes de detecció, seran més fàcil de trobar.

## Referències

* ↑ Primera imatge d'un planeta més enllà del sistema solar, .
* ↑ Programa de recerca de satèl·lits i planetes extrasolars (en anglès).

## Vegeu també

* Planeta extrasolar
* Cometa extrasolar

## Enllaços externs

* Shadow Moons: The Unknown Sub-Worlds that Might Harbor Life
* Likely First Photo of Planet Beyond the Solar System
* Working Group on Extrasolar Planets – Definition of a "Planet" Position statement on the definition of a planet. (IAU)
* The Hunt for Exomoons with Kepler (HEK): I. Descripció d'un nou projecte observacional
# Estat de Kaduna

L'Estat de Kaduna és un dels trenta-sis estats federats que formen la República Federal de Nigèria. La capital és la ciutat de Kaduna.

## Geografia

Té una superfície de 44.217 km², que en termes d'extensió és similar a la de Dinamarca. La població al cens del 2006 era de 6.006.562 habitants i s'estimava en 7.168.052 persones per l'any 2007. La densitat poblacional és de 155,6 habitants per cada quilòmetre quadrat d'aquesta divisió administrativa.Aquest estat es divideix internament en un total de vint-i-tres àrees de govern local (LGA):
| Birni-Gwari Chikun Giwa Igabi Ikara Jaba Jema'a Kachia Kaduna North Kaduna South Kagarko Kajuru | Kaura Kauru Kubau Kudan Lere Makarfi Sabon-Gari Sanga Soba Zango-Kataf Zaria |

## Història

És el lloc d'origen dels nok que va donar nom a la més antiga cultura de Nigèria, la cultura Nok.
Es creu generalment que Zazzau (després Zaria) fou un dels set estats originals hausses de principis del segle xv i un dels més grans. La tradició explica que Zazzau, nom que es deriva d'una famosa espasa que va ser honorada antigament pels zazzagawa (habitants de Zazzau) i va ajudar a donar una mena d'identitat ètnica a la zona anys abans del reconeixement de qualsevol sobirà (rei aleshores) per la gent de Zazzau.
Hi va haver seixanta governants "Habe" (el nom donat als hausses abans de la conquesta fulani del país Haussa a partir del 1804) incloent reis i reines, que van governa la ciutat de Zazzau. El primer governant fou Gunguma, i el 22è va ser anomenat Bakwa Turunku (encara no se sap si Bakwa Turunku era un mascle o una femella). Bakwa Turunku tenia dues filles i els seus noms van quedar per sempre lligats a la història de Zazzau. La filla gran anomenada Amina, dva donar el seu nom a la muralla original que es diu que tenia una longitud d'uns 15 quilòmetres al voltant de la ciutat de Zaria. La filla més jove, Zaria, va donar el seu nom a la moderna ciutat capital de l'emirat (aleshores encara un regne).
Amina va governar Zaria i fou coneguda com un gran guerrer, els seus territoris es van estendre cap a l'est fins a Bauchi i al sud fins al riu Níger. Va construir ciutats emmurallada allà on va conquerir una ciutat. Aquesta tradició assegura també que la reina mai es va casar amb un home a temps complet durant tota la seva vida i únicament va prendre un marit temporal que agafava només per allà on residia i al matava el dia que marxava, pel que no viuria per explicar les seves experiències amb ella. La reina Amina va morir a Atagara al modern estat de Níger, prop de Bida, durant una de les campanyes. Segons una tradició oral la germana de la reina Amina es va casar amb un rei de Zazzau però més tard es va avorrir de la vida conjugal i va decidir escapar cap al nord.
El 1967 la regió del Nord de Nigèria va ser dividida en sis estats, un dels quals era l'estat del Nord-central. Aquest nom va persistir fins al 1976 quan el mateix estat va canviar el nom a estat de Kaduna. El 1987 es va segregar de l'estat el nou estat de Katsina.
# Feodor Theilheimer

Feodor Theilheimer (Gunzenhausen, 18 de juny de 1909 - Chevy Chase, 24 de desembre de 2000) va ser un matemàtic jueu alemany emigrat als Estats Units.
Després de ser escolaritzat a Gunzenhausen i a Nuremberg va fer estudis rabínics al Telshe Ieixivà de Telšiai (avui Lituània) i al Seminari rabínic Hildesheimer de Berlín. A partir de 1932 es va centrar en les matemàtiques a la universitat de Berlín, en la quan va obtenir el doctorat el 1936 amb una tesi sobre teoria dels invariants, que va ser de les últimes, si no la última, dirigida per Issai Schur sota el govern nazi alemany. Després d'un curs fent de mestre el 1937 va emigrar als Estats Units on va estar fent de professor particular fins al 1941. El 1942 va ser contractat com professor del Trinity College de Hartford (Connecticut) on va romandre fins que el 1948 va marxar a la divisió teòrica del Laboratori Naval de l'Armada dels Estats Units. El 1977, en retirar-se de la recerca militar, va ser professor uns anys a la universitat de Maryland.

## Referències

* ↑ Siegmund-Schultze, 2009, p. 303.
* ↑ Dresden, 1942, p. 421.
* ↑ Editors, 1948, p. 1.

## Bibliografia

* Dresden, Arnold «The Migration of Mathematicians» (en anglès). The American Mathematical Monthly, Vol. 49, Num. 7, 1942, pàg. 415-429. ISSN: 0002-9890.
* Editors «Dr. Theilheimer to Leave Trinity; Will Work for Navy in Washington» (en anglès). The Trinity Tripod, Vol. XLV, Num. 26, 1948, pàg. 1.
* Siegmund-Schultze, Reinhard. Mathematicians fleeing from Nazi Germany (en anglès). Princeton University Press, 2009. ISBN 978-0-691-14041-4.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Feodor Theilheimer» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* «Gustav Theilheimer Family». Juedisches Leben Gunzenhausen, 2013. [Consulta: 6 febrer 2022]. (anglès)