OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Brageirac

Brageirac o millor Brajairac [brɒʦɒj’ra] o [brazèj'ra] (nom occità, en francès Bergerac) és un municipi situat al departament de la Dordonya, a la regió de la Nova Aquitània. L'any 1999 tenia 26.053 habitants.
Ciutat del Perigord, vora el riu Dordonya, és un mercat agrícola, seu d'un institut d'experimentació del tabac i un nucli industrial. Dins del seu terme hi ha la central hidroelèctrica de Teulhèras. Està situada a la Via Lemovicensis del Camí de Sant Jaume.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 11 720 | 8 544 | 8 665 | 8 044 | 8 557 | 9 285 | 10 102 | 9 873 | 10 402 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 10 875 | 12 116 | 12 123 | 11 699 | 13 120 | 15 042 | 14 353 | 14 735 | 15 642 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 15 936 | 15 623 | 16 162 | 17 041 | 16 593 | 17 520 | 18 902 | 22 525 | 23 622 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 25 185 | 27 165 | 27 764 | 26 832 | 26 899 | 26 071 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1967-1975 | Louis Piment | SFIO |
| 1975-1995 | Michel Manet | PS |
| 1995-2008 | Daniel Garrigue | UMP |
| 2008- | Dominique Rousseau | PS |

## Escut d'Armes

Parti de blau strewn amb flors de lys d'or, un drac volador de gules i or làmpat que aterra a l'amic. La part de la flor de lliri és l'emblema de França, el drac representa a Anglaterra. De fet, l'anglès i el francès dividiren al llarg del temps la ciutat. El pont va servir de frontera.

## Ciutats agermanades

* Repentigny, Quebec, Canadà des de 1997.
* Faenza, Itàlia des de 1998.

## Referències

* ↑ Brajairac conforme a la pronúncia [brɒʦɒj'ra] o [brazèj'ra] i l'etimologia Bracarius + acum segons el toponimista Yves Lavalade i la web Toponimia Occitana http://toponimiaoc.webs.com/24dordonha.htm Arxivat 2012-03-15 a Wayback Machine., grafia atestada en documents antics Salh d'Escòla.
Viccionari
# Bubú frontnegre

El bubú frontnegre (Chlorophoneus nigrifrons) és un ocell de la família dels malaconòtids (Malaconotidae).

## Hàbitat i distribució

Habita boscos i matolls a les terres altes des de Kenya, Tanzània i sud-est de la República Democràtica del Congo, cap al sud, a través de l'extrem est d'Angola, Zàmbia, Malawi, est de Zimbabwe i oest de Moçambic fins al nord-est de Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ «Bubú frontnegre». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2023(català)
# Bubú fuliginós

El bubú fuliginós (Laniarius leucorhynchus) és un ocell de la família dels malaconòtids (Malaconotidae).

## Hàbitat i distribució

Viu entre la malesa del bosc de la zona afrotròpica, a Guinea, Sierra Leone, Libèria, Costa d'Ivori, Ghana, Nigèria i sud del Camerun, Guinea Equatorial, el Gabon, República del Congo, Cabinda, nord i nord-est de la República Democràtica del Congo, República Centreafricana i Sudan del Sud, Uganda, sud-oest, sud i est de la República Democràtica del Congo i nord-est d'Angola.

## Referències

* ↑ «Bubú fuliginós». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2023 (català)
# Bosc de la Caseta

El bosc de la Caseta és una pineda del poble de Lladurs, al municipi del mateix nom, al Solsonès situada al vessant de ponent de la rasa de Cirera.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
# Boulenger

Boulenger és el nom dels següents personatges:
* George Albert Boulenger (1858 – 1937), zoòleg que va tenir la nacionalitat belga i britànica
* Hans Gillisz Bollongier o Boulenger (Haarlem, 1600 - 1645), pintor neerlandès de naturaleses mortes
* Hippolyte Boulenger (Tournai, 1837-1874), paisatgista belga influït per l'Escola de Barbizon, considerat el "Corot" belga
# SWIFT

* Aquest article tracta sobre societat cooperativa fundada a Bèlgica. Vegeu-ne altres significats a «Swift».
La SWIFT (acrònim de Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication; en català: Societat per a les Telecomunicacions Financeres Interbancàries Internacionals) és una societat cooperativa amb seu a La Hulpe (Bèlgica) que està al càrrec d'una xarxa internacional de comunicacions financeres amb la qual els bancs i societats financeres d'arreu del món transmeten els missatges concernents a les transaccions financeres.
SWIFT es va fundar a Brussel·les el 1973 recolzada per 239 bancs en 15 països i és regida pel dret belga. Aquesta societat va ajudar a establir un llenguatge en comú per a les transaccions financeres, un sistema de procés de dades compartides i una xarxa de telecomunicacions mundial. Els procediments d'operació fonamentals, regles per a definir responsabilitats, etc. van ser establerts el 1975 i el primer missatge SWIFT es va enviar el 1977. Actualment també comercialitza programari i serveis destinats a més de 8000 institucions financeres de més de 200 països.

## Referències

* ↑ Scott, Susan V.; Zachariadis, Markos. The Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT) : cooperative governance for network innovation, standards, and community. New York, NY: Routledge, 2014, p. 1, 35. ISBN 978-1-317-90952-1. OCLC 862930816.
* ↑ http://www.swift.com/index.cfm?item_id=43232 Arxivat 2006-11-10 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Lloc oficial de SWIFT
* WIFE, una llibreria java de codi obert per processar missatges SWIFT
# Sara González Lolo

Sara González Lolo, coneguda esportivament com Sara Lolo, (Gijón, Astúries, 17 de març de 1992) és una jugadora d'hoquei sobre patins asturiana.
Es formà al planter del Club Patín Gijón Solimar, amb el qual debutà a la màxima categoria nacional als quinze anys. Des d'aleshores ha competit amb el club asturià tota la seva carrera esportiva, aconseguint la majoria dels títols de l'entitat, destacant cinc Copes d'Europa (2009, 2010, 2012, 2018, 2023), quatre OK Lliga femenina (2008-09, 2016-17, 2017-18, 2022-23), cinc Copes de la Reina (2012, 2013, 2016, 2019, 2023) i una Supercopa espanyola (2022-23). Internacional amb la selecció espanyola en categories inferiors, guanyà el Campionat d'Europa sub-19 (2009) i sub-20 (2010). Amb l'absoluta s'ha proclamat campiona del Món en tres ocasions (2016, 2017, 2019) i quatre d'Europa (2013, 2015, 2018, 2021, 2023).
Entre d'altres reconeixements, fou escollida Millor esportista asturiana de l'any 2017.

## Palmarès
### Clubs

* 5 Lligues europees d'hoquei sobre patins femenina: 2009, 2010, 2012, 2018, 2023
* 4 Lligues espanyoles d'hoquei sobre patins femenina: 2008-09, 2016-17, 2017-18, 2022-23
* 5 Copes espanyoles d'hoquei sobre patins femenina: 2012, 2013, 2016, 2019, 2023
* 1 Supercopa espanyola d'hoquei sobre patins femenina: 2022-23
* 1 Lliga Interautonòmica espanyola d'hoquei sobre patins femenina: 2007-08

### Selecció espanyola

* 4 medalles d'or al Campionat del Món d'hoquei patins femení: 2016, 2017, 2019, 2024
* 2 medalles d'argent al Campionat del Món d'hoquei patins femení: 2012, 2022
* 5 medalles d'or al Campionat d'Europa d'hoquei patins femení: 2013, 2015, 2018, 2021, 2023

## Referències

* ↑ Doggio García, Inés. «Sara González Lolo -» (en castellà). Mujeres Reales. El Comercio. [Consulta: 5 abril 2023].
* ↑ «Sara Lolo renueva con el Telecable Hockey». RTP, 26-06-2022. [Consulta: 5 abril 2023].
* ↑ Robledo, Victor Manuel. «Sara Lolo, la mejor deportista asturiana del año» (en castellà). El Comercio, 01-12-2018. [Consulta: 5 abril 2023].

## Enllaços externs

* Fitxa de Sara González Lolo - RinkHockey.net (anglès)
# Malden (Washington)

Malden és una població dels Estats Units a l'estat de Washington. Segons el cens del 2000 tenia 215 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Malden tenia 215 habitants, 93 habitatges, i 65 famílies. La densitat de població era de 125,8 habitants per km².
Dels 93 habitatges en un 30,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,5% hi vivien parelles casades, en un 15,1% dones solteres, i en un 30,1% no eren unitats familiars. En el 29% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,31 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,82.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,5% tenia menys de 18 anys, un 5,6% entre 18 i 24, un 23,3% entre 25 i 44, un 26% de 45 a 60 i un 18,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.250 $ i la renda mediana per família de 26.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.000 $ mentre que les dones 31.250 $. La renda per capita de la població era de 12.477 $. Aproximadament el 18% de les famílies i el 17,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Malden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Malden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 13 agost 2010].
Viccionari
# Massa efectiva

A la física de l'estat sòlid, la massa efectiva d'una partícula és la massa que sembla tenir en un cristall segons el model semiclàssic de transport.
Sembla que, sota certes condicions, els electrons i els «forats» d'un cristall es comporten a camps magnètics i elèctrics com si estiguessin lliures a l'espai buit però amb una massa diferent. Generalment no és igual que la massa de l'electró lliure. Aquesta massa se sol expressar com una constant per la massa de l'electró.
La massa efectiva, m*, es determina per l'estructura de bandes i varia segons el tipus de material. Depèn de la curvatura de la superfície E-k.
Als dispositius electrònics la massa efectiva és una massa virtual que es calcula com una fracció de la massa de l'electró al buit i depèn del tipus de matèria a considerar: Carboni, silici, germani, etc. La massa efectiva permet considerar electrons i particularitats del model com si fossin partícules de la física clàssica movent-se en el buit quan en realitat es deriven de partícules quàntiques (electrons reals) que es mouen en el cristall o sòlids cristal·lins purs, perfectes i a 0 K.
Donat el cas, per exemple, de la rotació d'un planeta al voltant d'una estrella (per exemple, el Sol), és possible estudiar-lo com si fos un sistema de dos cossos relacionats, i esbrinar per separat el moviment de cadascun d'ells, o bé es pot tenir en compte només el moviment del planeta respecte al centre de massa del sistema planeta-estrella, considerant la massa efectiva del planeta en el lloc de la seva massa pròpia.
# Planell de Motes

El Planell de Motes és una plana agrícola i una partida rural del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca), al Pallars Jussà. És en territori del poble d'Hortoneda.
Està situat a la dreta de la llau del Rebollar i a l'esquerra de la llau dels Pastors, al nord de les Boïgues de Mitges i a migdia de la Cova. És també a ponent del Prat del Bedoll i de la Font de l'Escolà, i al sud-est del Rebollar.
Consta d'1,1404 hectàrees de pastures.

## Referències

* ↑ «Dades extretes de la Sede virtual del Catastro». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 2 juliol 2010].

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Greystones

Greystones (en gaèlic irlandès Na Clocha Liatha) és una vila d'Irlanda, al comtat de Wicklow, a la província de Leinster. Es troba a la costa est del Mar d'Irlanda i a l'oest de les Muntanyes de Wicklow, a 8 kilòmetres al sud de Bray i a 27 kilòmetres al sud de Dublín. La seva platja sud té Bandera Blava.

## Història

Greystones està situat al sud de l'emplaçament de l'antic castell de la Baronia de Rathdown. Hi havia un llogaret que, com a el castell, era conegut com s Rathdown, i que va aparèixer en un mapa de 1712. Aquest lloc ocupvaa una àrea ara coneguda com el Grove, al nord del port de Greystones, però només les queden les ruïnes de la capella de Saint Crispin. Greystones és un assentament molt més recent i s'esmenta per primera vegada a la Topographia Hibernica de 1795. Aquí es descriu com " un indret destacat en pesca quatre milles més enllà de Bray".
En el segle xix hi havia algunes famílies disperses al voltant del port Blacklion, Windgates, Killincarrig i Rathdown. Delgany era un poble més gran i consolidat. Tanmateix Greystones no fou posat als mapes fins a l'arribada del ferrocarril en 1855, tasca difícil que fou consultada amb l'enginyer Isambard Kingdom Brunel. L'estació de tren fou construïda en la línia que dividia dues propietats: La Touche de Bellevue House i Hawkins-Whitshed de Killincarrig. Enllaçava amb Bray i Dublín i deixava espai per al desenvolupament de les finques confrontants.
En la segona meitat del segle xix, sota la propietat de William Robert La Touche, el desenvolupament de Greystones va cobrar impuls. Al nord de l'estació es van dissenyar Church Road, Victoria Road i Trafalgar Road, alhora que s'hi construïen moltes cases van ser dissenyades. Després de la mort del seu pare, Elizabeth Hawkins-Whitshed va ser l'única hereva dels seus béns. En 1879 es va casar amb Frederick Gustavus Burnaby, un militar, polític i viatger. Burnaby va morir a la guerra en 1885 i Elizabeth es va tornar a casar dues vegades, però la propietat seguí sent coneguda com a Burnaby Estate. Al segle xx, els Burnaby començaren a ampliar la ciutat pel costat de l'estació i la població va créixer considerablement.

## Agermanaments

* Caergybi

## Personatges il·lustres

* Paul McNaughton, jugador internacional de rugbi.
* Damien Rice, músic.
* Ronnie Drew de The Dubliners

## Galeria d'imatges

* Església
* Greystones
* Port

## Enllaços externs

* Cambra de Comerç de Greystones Arxivat 2008-05-27 a Wayback Machine.
* Turisme a Greystones
# Boulengerella cuvieri

Boulengerella cuvieri és una espècie de peix de la família dels ctenolúcids i de l'ordre dels caraciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 88 cm de longitud total i 6 kg de pes.
* Nombre de vèrtebres: 48-49.

## Alimentació

Menja peixos.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: rius Amazones, Orinoco, Tocantins, Essequibo, Oyapock i, també, rius d'Amapá i Pará (Brasil).

## Referències

* ↑ IGFA, 2001. Base de dades de registres de pesca IGFA fins al 2001. IGFA, Fort Lauderdale, Florida, Estats Units.
* 1 2 3 4 «Boulengerella cuvieri» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Keith, P., P.-Y. Le Bail i P. Planquette, 2000. Atlas des poissons d'eau douce de Guyane (tom 2, fascicle I). Publications scientifiques du Muséum national d'Histoire naturelle, París, França: 286 p.
* ↑ Tejerina-Garro, F.L., R. Fortin i M.A. Rodríguez, 1998. Fish community structure in relation to environmental variation in floodplain lakes of the Araguaia River, Amazon Basin. Environ. Biol. Fish. 51(4): 399-410.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de l'Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del American Museum of Natural History. American Museum of Natural History, Central Park West, NY 10024-5192, Estats Units.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Géry, J., 1977. Characoids of the world. T.F.H. Publications, Inc., Nova Jersey, Estats Units. 672 p.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Steindachner, F., 1876. Ichthyologische Beitrage (5). 5. Uber einige neue oder selten Fischarten aus dem atlantischen, indischen und stillen Ocean. Sitzungsber. Akad. Wiss. Wien 74:49-240.
* Vari, R.P., 1995. The Neotropical fish family Ctenoluciidae (Teleostei: Ostariophysi: Characiformes): supra and intrafamilial phylogenetic relationships, with a revisionary study. Smithson. Contri. Zool. Núm. 564, 97 p.
* Vari, R.P., 2003. Ctenoluciidae (Pike-Characids). p. 252-254. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Verkhni Iàixkul

Verkhni Iàixkul (en rus: Верхний Яшкуль) és un poble (un possiólok) de Calmúquia, a Rússia, segons el cens del 2014 tenia 582 habitants. Pertany al districte municipal de Tróitskoie.

## Referències

* ↑ «Калмыцкие топонимы Астраханской области — автореферат и диссертация по филологии.». Arxivat de l'original el 2014-10-09.
* ↑ «Карты Генштаба L-38 (А) 1:100000. Республика Калмыкия и Ростовская область.». Arxivat de l'original el 2015-02-04.
* ↑ Бага-Чоносовское сельское муниципальное образование (История)
# Vila-rosal

Vila-rosal és una masia que administrativament pertany al municipi de Parets del Vallès (Vallès Oriental) protegida com a bé cultural d'interès local, està envoltada per les poblacions de Lliçà de Vall, Lliçà d'Amunt i Mollet del Vallès..

## Descripció

El conjunt, a més de la masia, té capella i pallissa. La capella, que era es fa servir de cort, té la inscripció de 1679. La teulada de la casa és a dues vessants. La porta és adovellada i les finestres allindades i motllurades. Hi ha una inscripció amb el nom de la casa. Hom creu que hi ha restes d'obra romana als pous de davant de la casa.

## Història

Es guarda documentació de Vila-Rosal des del 878, però es suposa que en el seu origen era una vila romano-imperial anomenada Villa Rodalli. La capella ja existia a la baixa edat mitjana. L'any 1413 s'anomena a tot el conjunt: capella de St. Martí de la Vila-Rosal, i rebé visites fins al segle xvii. L'any 1647 ja es diu simplement Vila-Rosal. L'any 904 es va fer l'acta de Consagració de Parets on hi apareixen 10 vil·les, i entre elles hi ha els noms de Villa Luiduiro (actual Torre d'en Malla), Sant Esteve de Breda (Can Pau Moragues) i Villa Reudaldi, és aquí quan deixa de ser vila i passa a formar part del municipi de Parets del Vallès.

## Origen del nom

L'any 878 era anomenada com a Villa Rodalli tal com l'anomenaven els romans, anys més tard al 904 apareix en l'acta de consagració de Parets com a Villa Reudaldi, aquest mot ha anat canviant : Alluri (993), Rodalli (1044), Villa Rodallus (1044), fins a arribar a l'actual Can Vila-rosal.

## Referències

* ↑ «Vila-rosal». Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 7 desembre 2015].
* 1 2 «Vila-rosal». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
* ↑ «Butlletí nº 0 2009». Parietes, 2009, pàg. 10. Arxivat de l'original el 14 d’octubre 2013 [Consulta: 7 desembre 2015]. Arxivat 14 October 2013$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ «Butlletí nº 0 2009». Parietes, 2009, pàg. 11. Arxivat de l'original el 14 d’octubre 2013 [Consulta: 7 desembre 2015]. Arxivat 14 October 2013$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
# Vila-sacra

Vila-sacra és un municipi de la comarca de l'Alt Empordà situat a la dreta del riu Manol, en terreny pla empordanès.
El nucli urbà és bastant reduït amb cases antigues al voltant de l'església parroquial de Sant Esteve, a poca distància d'ella es troba la Torre de l'Abat, on entre els segles xiv i xv l'abat del monestir de Sant Pere de Rodes es va fer construir un palau gòtic sobre una antiga fortalesa del segle xi.
La seva activitat agrícola es complementa amb granges porcines i bovines.
Actualment, a la legislatura 2019-2023, l'alcaldessa és Maria Corbalan Isern.

## Geografia

* Llista de topònims de Vila-sacra (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).

## Llocs d'interès

* Església parroquial de Sant Esteve. Romànica del segle xiii. Construïda sobre una d'anterior.
* Castell de Vila-sacra o Torre de l'Abat. Fortalesa del segle xi.

## Persones notables

* Maria Josepa Arnall i Juan, investigadora i docent, professora titular de ciències i tècniques historiogràfiques de la Universitat de Barcelona.
* Joan Amorós i Pla, promotor cultural i president de Ferrmed.
* Dolores Pla Brugat, historiadora especialitzada en l'exili republicà espanyol a Mèxic i els mètodes i tècniques de la història oral.

## Referències

* ↑ «El mapa de les alcaldesses a Catalunya: només un de cada cinc ajuntaments catalans està encapçalat per una dona». Begoña Grigelmo, 07-03-2019. [Consulta: 16 març 2019].

## Bibliografia

* El meu país, tots els pobles, viles i ciutats de Catalunya, Barcelona, Edicions 62, 2006. (Volum 4) ISBN 84 297 5571 3

## Enllaços externs

* Ajuntament de Vila-sacra
* Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
# VI Premis Días de Cine

Els VI Premis Días de Cine foren atorgats pel programa de televisió Días de cine el 15 de gener de 2019. Els premis no tenen assignació econòmica, però no descarten «tenir-la en un futur». En aquesta edició, a més dels premis a la millor pel·lícula, millor actor i millor actriu espanyol i estranger, millor documental, el premi del públic, el premi "Ha Nacido una Estrella" i el premi Somos Cine, es van atorgar per primer cop els premis Elegidos para la gloria (premi d'honor), Vida en sombras (per a pel·lícules fora de norma i de gran qualitat), El resplandor (per un actor o actriu amb algun moment enlluernador en alguna actuació de secundari o de repartiment) i El futuro es mujer, per a una pel·lícula feta per i amb dones com a protagonistes. L'entrega es va fer a la Cineteca del Matadero Madrid presidida per Elena Sánchez Sánchez, presentadora del programa.

## Premiats

| Categoria | Premiat | Labor premiada |
| Millor documental | Mudar la piel | Cristóbal Fernández i Ana Schulz |
| Millor pel·lícula espanyola | Entre dos aguas | Isaki Lacuesta |
| Millor pel·lícula estrangera | Cold War | Paweł Pawlikowski |
| Millor actriu espanyola | Penélope Cruz | Todos lo saben |
| Millor actriu estrangera | Margot Robbie | Jo, Tonya |
| Millor actor espanyol | Antonio de la Torre | La noche de 12 años El reino |
| Millor actor estranger | Harry Dean Stanton | Lucky |
| Premi Ha Nacido una Estrella | Eva Llorach | Quién te cantará |
| Premi Somos Cine | Another Day of Life | Raúl de la Fuente i Damian Nenow |
| Premi del Públic | Campeones | Javier Fesser |
| Premi Vida en Sombras | The Man Who Killed Don Quixote | Terry Gilliam |
| Premi El Resplandor | Luis Zahera | El reino |
| Premi Elegidos para la gloria | José Sacristán | per la seva carrera |
| Premi El futuro es mujer | Carmen y Lola | Arantxa Echevarría |
| Premi millor edició DVD/Blue ray | Vida en sombras | Llorenç Llobet-Gràcia |

## Referències

* ↑ VI Edición de los Premios 'Días de Cine', Fotogramas, 16 de gener de 2019
* ↑ 'Días de cine' celebra la VI edición de sus premios, rtve.es, 16 de gener de 2019
* ↑ ‘Entre dos aguas', ‘Cold War’ y ‘Campeones', premiadas por el programa ‘Días de cine’, audiovisual451.com 31 de desembre de 2018

## Vegeu també

* Fotogramas de Plata 2018
* XXIV Premis Cinematogràfics José María Forqué

## Enllaços externs

* VI Premis Días de cine, rtve.es