# Wapishana

El wapishana (Wapixana) és una llengua arawak de Guyana i Brasil. El parlen més de 6.000 wapixana a banda i banda de la frontera entre el Brasil i Guyana. Al Brasil, la concentració més alta de parlants de wapishana es troba als municipis de Cantá i Bonfim, la regió de la Serra da Lua, on ha estat reconeguda com a llengua oficial des del 2014.
Les pressions externes han disminuït l'ús del wapishana entre les generacions més joves, i no va ser fins al 1987 que es va utilitzar el wapishana com a llengua d’ensenyament a les escoles indígenes de la comunitat lingüística. El 2009, la Universitat Federal de Roraima va crear un programa d'extensió per a l'aprenentatge de wapishana. A Guyana, hi ha organitzacions per a la preservació de la llengua, com ara Wapichan Wadauniinao Ati'o.

## Importància cultural

Molts dels noms de plantes i animals endèmics de la regió només es coneixen en wapishana, i la llengua té un sistema de taxonomia diferent. Un exemple són les tres classes de plantes, karam’makau, wapaurib bau i wapananinau, que són indicatives dels “criteris de cultiu” dels indígenes. Karam’makau representa les plantes que es recol·lecten en estat salvatge, mentre que el wapaurib bau són les plantes domesticades i que sovint porten noms segons la ubicació o el conreador d'origen. La mandioca, un aliment de gran importància per als indígenes de la regió, té una "desconcertant varietat de noms" en wapishana. Els wapananinau són plantes amb propietats màgiques i tenen funcions importants per als xamans de les creences tradicionals.

## Relació amb altres llengües indígenes

Kaufman (1994) va considerar wapishana, atorada i mapidian com a dialectes. Aikhenvald (1999) separa mawayana / mapidian / mawakwa (considerades com una sola llengua) del wapishana, i els inclou en una branca de Rio Branco. Ethnologue assenyala que atorada té un 50% de semblança lèxica amb wapishana i un 20% amb mapidian, i que wapishana i mapidian comparteixen un 10%. Ramírez (2020) considera que atorai és un dialecte de wapishana.$^{:33}$
Wapishana i pemon, una llengua carib, s’han manllevat molt a causa de l’intens contacte mutu.

## Fonologia
### Consonants

| | | Labial | Alveolar | Retroflexa | Palatal | Velar | Glotal |
| Oclusiva | sorda | p | t | | | k | ʔ |
| Oclusiva | sonora | b | | ɖ | | ɡ | |
| Africada | Africada | | | | tʃ | | |
| Nasal | Nasal | m | n | | ɲ | | |
| Fricativa | Fricativa | | s | ʐ | ʃ | | |
| Bategant | Bategant | | | ɽ | | | |
| Aproximant | Aproximant | w | | | j | | |
* Les consonants /b ɖ ʐ/ en posició final esdevenen sordes [p ʈ ʂ].

### Vocals

| | Frontal | Central | Posterior |
| Tancada | i iː | ɨ ɨː | u uː |
| Oberta | | a aː | |

## Morfologia

Afixos personals del wapishana:
    1 sg.n-/m- -na 2. sg.ɨ-/i- -i 3. sg.ɾ(ɨ/iʔ)- -sɨ 3 refl.a- 1 pl.wa- -wi 2. pl.ɨ- -wiko 3. pl.na- -nu
Afixos verbals del wapishana:
    temàtic-ta, -ɗa, -ɓa present-e recíproc-(a)ka adjectival-ɾe, -ke

## Referències

* 1 2 3 Meira, Sérgio. 2019. A Study of the Genetic Relation between Mawayana and Wapishana (Arawakan Family) Arxivat 2021-02-17 a Wayback Machine.. Revista Brasileira de Línguas Indígenas Arxivat 2019-01-17 a Wayback Machine. (RBLI), vol. 2, no. 1 (Jan.-Jun. 2019), pp. 70-104.
* 1 2 3 Machado, Ananda; de Pinho, Rachel Camargo. Biodiversity and Knowledge Associated with the Wapishana People's Language: An Ethnolinguistic-Territorial and Conservation Case Study in the Amazon (en anglès). Springer International Publishing, 2020, p. 357–373. DOI 10.1007/978-3-030-29153-2_15. ISBN 978-3-030-29153-2 [Consulta: 15 març 2021].
* ↑ «Wapishana Writers' Workshops and Literacy Tutor Training» (en anglès), 12-09-2012. [Consulta: 15 març 2021].
* ↑ Wapishana a Ethnologue
* 1 2 Ramirez, Henri. Enciclopédia das línguas Arawak: acrescida de seis novas línguas e dois bancos de dados. 3. 1. Curitiba: Editora CRV, 2020. DOI 10.24824/978652510234.4. ISBN 978-65-251-0234-4.
* ↑ Manoel, Gomes dos Santos. Uma gramatica do Wapixana (Aruak) : aspectos da fonologia, da morfologia e da sintaxe. Universidade Estadual de Campinas. OCLC 697755100.

## Bibliografia

* Aikhenvald, Alexandra Y. «The Arawak language family». A: The Amazonian languages. Cambridge: Cambridge University Press, 1999, p. 65–106.
* Tracy, Frances V. «An Introduction to Wapishana Verb Morphology». International Journal of American Linguistics, 40, 2, 1974, pàg. 120–125. DOI: 10.1086/465294.

## Enllaços externs

* Diccionari Wapishana The Intercontinental Dictionary Series