# Sahaptin

El sahaptin o shahaptin (derivat de l'exònim salish: Sħáptənəxw 'estranger') és una llengua penutiana dels turons pertanyent al grup shahaptià parlat en una part de l'altiplà nord-oest al llarg del riu Columbia i els seus afluents al sud de l'estat de Washington, nord d'Oregon i sud-est d'Idaho.
El programa de Recursos Culturals de la tribu yakama està promovent l'ús del nom tradicional de la llengua, ichishkíin sínwit, en lloc del terme "sahaptin" que significa 'estranger [a la terra]'

## Dialectes

El sahaptin està format per quatre llengües que formen un continu dialectal :
* Grup sahaptin septentrional
** Continu dialectal sahaptin del nord-oest: Klickitat (Klikitat), Tainapam (Taidnapam, Upper Cowlitz), Upper Nisqually (Mishalpam), Yakama (Yakama), Pshwanpawam
** Continu dialectal sahaptin del nord-est: Wanapam (Wanapum), Palouse (Palus), Lower Snake (Chamnapam, Wauyukma, and Naxiyampam), walla walla (Waluulapan)
* Grup sahaptin meridional (continu del riu Columbia): Umatilla, Rock Creek, Tenino (John Day, Celilo (Wayampam), Tygh Valley)

## Gramàtica

Hi ha gramàtiques publicades, un diccionari actual, i un corpus de texts. El sahaptin té una sintaxi ergativa amb sonoritat directament inversa i diverses construccions aplicatives.
El cas ergatiu inflecta la tercera persona nominal persona només quan l'objecte directe és la primera o segona persona (els exemples a continuació són del dialecte Umatilla).

### 1) i-q̓ínu-šana yáka paanáy

    3nom-see-asp bear 3acc.sg
    ‘l'os el va veure’

### 2) i-q̓ínu-šana=aš yáka-nɨm

    3nom-see-asp=1sg bear-erg
    ‘l'os em va veure’
El contrast directe-invers pot ser suscitat amb exemples com el següent. En l'invers el transitiu directe objecte és correferencial amb el subjecte en la clàusula precedent.
Directe:

### 3) wínš i-q̓ínu-šana wapaanłá-an ku i-ʔíƛ̓iyawi-ya paanáy

    man 3nom-see-asp grizzly-acc and :3nom-kill-pst 3acc.sg
    ‘l'home va veure l'os i el va matar’
Invers:

### 4) wínš i-q̓ínu-šana wapaanłá-an ku pá-ʔiƛ̓iyawi-ya

    man 3nom-see-asp grizzly-acc and inv-kill-pst
    ‘l'home va veure l'os, i l'os el va matar’

## Referències

* ↑ Cens dels Estats Units del 2000 relacions 384 parlants a Oregon i 669 a Washington
* ↑ Beavert, Virginia and Hargus, Sharon Ichishkíin sínwit yakama = Yakima Sahaptin dictionary. Toppenish, Wash. : Heritage University; Seattle : in association with the University of Washington Press, 2009; 492 pp. OCLC 268797329
* ↑ Sharon Hargus 2012, First position clitics in Northwest Sahaptin
* ↑ Jacobs, 1931.
* ↑ Rigsby and Rude, 1996.
* ↑ Beavert & Hargus, 2009.
* ↑ Jacobs, 1929.
* ↑ Jacobs, 1937.
* ↑ Rude, 2009.

## Bibliografia

* Beavert, Virginia, and Sharon Hargus (2010). Ichishkiin Sɨ́nwit Yakama/Yakima Sahaptin Dictionary. Toppenish and Seattle: Heritage University and University of Washington Press.
* Hargus, Sharon, and Virginia Beavert. (2002). Yakima Sahaptin clusters and epenthetic [ɨ]. Anthropological Linguistics, 44.1-47.
* Jacobs, Melville (1929). Northwest Sahaptin Texts, 1. University of Washington Publications in Anthropology 2:6:175-244. Seattle: University of Washington Press.
* Jacobs, Melville (1931). A Sketch of Northern Sahaptin Grammar. University of Washington Publications in Anthropology 4:2:85-292. Seattle: University of Washington Press.
* Jacobs, Melville (1934). Northwest Sahaptin Texts. English language only. Columbia University Contributions to Anthropology 19, Part 1. Nova York: Columbia University Press.
* Jacobs, Melville (1937). Northwest Sahaptin Texts. Sahaptin language only. Columbia University Contributions to Anthropology 19, Part 2. Nova York: Columbia University Press.
* Mithun, Marianne. (1999). The languages of Native North America. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0-521-23228-7 (hbk); ISBN 0-521-29875-X.
* Rigsby, Bruce, and Noel Rude. (1996). Sketch of Sahaptin, a Sahaptian Language. In Languages, ed. by Ives Goddard, pp. 666-692. Handbook of North American Indians, Volume 17. Washington, D.C.: Smithsonian Institution.
* Rude, Noel. (1988). Pronominal prefixes in Klikitat Sahaptin. In Papers from the 1988 Hokan-Penutian Languages Workshop: Held at the University of Oregon, June 16–18, 1988, compiled by Scott DeLancey, pp. 181–197. Eugene, Oregon: University of Oregon Papers in Linguistics.
* Rude, Noel. (1994). Direct, inverse and passive in Northwest Sahaptin. In Voice and Inversion, ed. by T. Givón. Typological Studies in Language, Vol. 28:101-119. Amsterdam: John Benjamins.
* Rude, Noel. (2009). Transitivity in Sahaptin. Northwest Journal of Linguistics, Vol. 3, Issue 3, pp. 1–37.