OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Stop Online Piracy Act

* «SOPA» redirigeix aquí. Vegeu-ne altres significats a «sopa».
El Stop Online Piracy Act (SOPA) és un projecte de llei de la Cambra de Representants dels Estats Units introduït el 26 d'octubre de 2011. El projecte estén les competències del Departament de Justícia dels Estats Units i amplia les capacitats dels propietaris de drets intel·lectuals per combatre el tràfic online de continguts i productes protegits per drets d'autor o de propietat intel·lectual.
El projecte de llei originalment proposat permet que tant el Departament de Justícia com els propietaris de drets intel·lecuals puguin obtenir ordres judicials contra aquells llocs web que permetin o facilitin la violació de drets d'autor. Aquesta ordre pot incloure la resticció d'accés o d'indexat per aquests llocs així com el requeriment de bloqueig del servei per part de les companyies proveïdores d'Internet.
Els garants de la llei asseguren que ajuda a protegir eficaçment la propietat intel·lectual garantint així ingressos i llocs de treball dels propietaris d'aquests drets, especialment en contra de webs estrangers.
Els opositors a la llei asseguren que viola la Primera Esmena de la Constitució dels Estats Units; que a la pràctica significa la censura d'Internet; i que amenaça la llibertat d'expressió. S'han programat diferents accions de boicot en contra d'empreses que hi donen suport i diferents serveis d'Internet han anunciat accions de protesta. La Viquipèdia en anglès programà un tancament total el dia 18 de gener de 2012 per primer cop en la seva història.
El gener de 2012, la tramitació de la llei fou posposada.

## Vegeu també

* PROTECT IP Act
* Apagada de la Viquipèdia en anglès

## Referències

* ↑ «La Wikipedia anglesa s'apaga en protesta contra la nova llei antipirateria dels EUA». Ara.cat. [Publicació: 18/01/2012.] [Consulta: 18/01/2012.]
* ↑ «Viquipèdia tancarà durant 24 hores la web en anglès per protestar contra la llei antipirateria». 324.cat. [Publicació: 18/01/2012.] [Consulta: 18/01/2012.]
# Lenin a l'octubre

Lenin a l'octubre (en rus: Ленин в Октябре, Lenin v oktyabre) és una pel·lícula dramàtica biogràfica soviètica de 1937 dirigida per Mikhaïl Romm i Dmitri Vassíliev i protagonitzada per Borís Sxukin, Nikolai Okhlópkov i Vassili Vanin.
Realitzat com a obra de propaganda del Realisme socialista pel Comitè Estatal de Cinematografia de l'URSS (Goskino) a l'estudi Mosfilm, retrata les activitats de Lenin a l'època de la Revolució d'Octubre. Concretament, explica el seu retorn a Moscou per a una assemblea providencial del Comitè central sobre la revolta, en la qual esclareix les cabòries dels companys de partit i fa front a diversos intents d'assassinat. Totes les escenes de Stalin van ser eliminades a la reedició de 1958. La pel·lícula compta amb una seqüela publicada el 1939 que porta per títol Lenin v 1918 godu. La pel·lícula es va subtitular al català.

## Repartiment

Els principals intèrprets de la pel·lícula van ser:
* Borís Sxukin com a Lenin
* Nikolai Okhlópkov com a Vassili, bolxevic i guardaespatlles de Lenin
* Vassili Vanin com a Matveiev, bolxevic
* Vladímir Pokrovski com a Féliks Dzerjinski
* Nikolai Arski com a Blinov, treballador
* Ielena Xàtrova com a Anna Mikhàilovna
* Klàvdia Korobova com a Nataixa, l'esposa de Vassili
* Nikolai Svobodin com a Valerian Rutkovski, el socialrevolucionari
* Viktor Ganxin com a Júkov, el menxevic
* Vladímir Vladislavski com a Karnaukhov
* Aleksandr Kovalevski com a Aleksandr Kérenski
* Nikolai Sokolov com a Mikhaïl Rodzianko
* Nikolai Txapliguin com a Kirilin
* Ivan Lagutin com a Filimonov
* Semion Goldxtab com a Ióssif Stalin (a la primera versió de la pel·lícula)
* Serguei Tsenin com a Pàvel Maliàntovitx (sense acreditar)
* Anatoli Papànov com a treballador (sense acreditar)

## Producció

Stalin volia una pel·lícula que mostrés la Revolució d'Octubre i els homes responsables d'ella, just a temps per al seu vintè aniversari. Tan aviat com l'escenari d'Aleksei Kàpler va ser aprovat per les màximes autoritats, Lenin a l'octubre es va posar en producció el 10 d'agost, ja a finals d'any. L'únic director disponible era Mikhaïl Romm. Lenin a l'octubre estava preparat per alliberar-se el 7 de novembre, només tres mesos després que comencés el tiroteig.

## Referències

* ↑ Rollberg, Peter. Historical Dictionary of Russian and Soviet Cinema (en anglès). Scarecrow Press, 2008, p. 499.
* ↑ «Lenin en Octubre (película 1937)» (en castellà). LaVanguardia.com. [Consulta: 8 octubre 2022].
* 1 2 «Lenin a l'octubre». Base de dades del cinema en català. Gencat.cat. [Consulta: 8 octubre 2022].
* ↑ «Reparto de Lenin en Octubre (película 1937)» (en castellà). LaVanguardia.com. [Consulta: 8 octubre 2022].
* ↑ Leyda, Jay. Kino: A History of the Russian and Soviet Film (en anglès). Allen & Unwin, 1960.
# Locomotora de Vapor 240-2135

La Locomotora de vapor 240-2135 "Mastodonte" és una locomotora fabricada per l'empresa Henschel & Sohn a Alemanya el 1913 i que es troba conservada actualment al Museu del Ferrocarril de Catalunya, amb el número de registre 00018 d'ençà que va ingressar el 1981, com una donació de la companyia MZA; posteriorment adquirida per Renfe.

## Història

Aquesta locomotora representa la transició cap a la moderna locomotora de vapor. De rodatge 2-4-0, "Mastodonte", fou la primera d'aquest tipus a circular per les línies espanyoles. Fou el primer esglaó d'un camí llarg i productiu que portaria a la construcció de més de 700 unitats de "Mastodontes", al llarg de més de gairebé quaranta anys. Va ser el tipus de locomotora més adient i característic dels ferrocarrils espanyols.
En el seu moment fou una locomotora avantguardista, concebuda per al remolc de trens de viatgers a la línia de Madrid a Andalusia, especialment per franquejar Despeñaperros. Malgrat aquesta concepció, les seves característiques la feien idònia per a mercaderies. Poc temps després serien destinades preferentment a aquests serveis a la mateixa línia, cosa que feu juntament amb serveis de rodalia fins a la seva baixa el 1968.

## Conservació

El seu estat de conservació és dolent. El 1991 es va sotmetre a una restauració integral de xapa i pintura.

## Referències

* ↑ Museu del Ferrocarril, 2004: pp.26-59

## Bibliografia

* museu del ferrocarril de vilanova i la geltrú. catàleg.. 2004. vilanova i la geltrú: museu del ferrocarril del vilanova i la geltrú. fundación de los ferrocarriles españoles, 2004. b-10890-04. ISBN 84-95968-37-1.
* fundacion de los ferrocarriles espanoles; museu del ferrocarril de vilanova i la geltrú. museu del ferrocarril: guia. museu del ferrocarril, 1 de juliol de 1997. ISBN 9788488675408 [Consulta: 4 juny 2011].
* ddaa. 20 anys del museu del ferrocarril. vilanova i la geltrú: museu del ferrocarril, novembre de 2010. ISBN 978-84-92745-27-2.

## Enllaços externs

* Web oficial del Museu del Ferrocarril de Catalunya
# Grace

«Grace» té aquests significats:
* Grace (Jeff Buckley), disc de debut del cantautor californià Jeff Buckley, publicat l'any 1994
* Grace (robot), robot humanoide desenvolupat per la companyia Hanson Robotics amb seu a Hong Kong
* Toponímia:
** Grace (cràter), cràter d'impacte en el planeta Venus
** Grace (cràter lunar), cràter volcànic a la regió nord de la Mare Tranquilitatis, a la cara visible de la Lluna
** Grace (Idaho), població del Comtat de Caribou a l'estat d'Idaho (Estats Units d'Amèrica)
** Grace Bay, badia a la costa nord-est de l'arxipèlag de les Providenciales, a les illes Turks i Caicos
** Grace City, població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord
** Havre de Grace, població dels Estats Units a l'estat de Maryland
* Biografies:
** April Grace (Lakeland, Florida, 1962), actriu estatunidenca
** Frederick Grace (Londres, 1884 – 1964), boxejador anglès que va competir a primers del segle XX
** Glennis Grace (Amsterdam, 1978), cantant neerlandesa
** John Grace o Johnny Grace (Gibraltar, dècada de 1930? – Gibraltar?, 1998?), pilot de velocitat que destacà en competicions durant les dècades de 1950 i 1960.
** Laura Jane Grace (Fort Benning, 1980), música estatunidenca fundadora del grup de punk rock Against Me!
** Leslie Grace (Bronx, 1995), cantant nord-americana d'ascendència...
** Maggie Grace (Columbus, Ohio, Estats Units, 1983), actriu estatunidenca
** Mckenna Grace (2006), actriu i cantant estatunidenca
** Virginia Grace (Nova York, 1901 - Atenes, 1994), arqueòloga estatunidenca coneguda pels seus estudis d'àmfores del període hel·lenístic
** W. G. Grace, jugador de criquet de l'Anglaterra victoriana
# Marc Porci Leca

'Porci Leca, probablement Marc de praenomen (llatí: Marcus Porcius Laeca) va ser un senador romà del segle i aC. Formava part de la gens Pòrcia, una gens romana d'origen plebeu.
Va ser un dels més destacats participants en la conspiració de Catilina. A casa seva es va fer una reunió de màxim nivell el novembre del 63 aC, en la qual van assistir tots els conspiradors.

## Referències

* ↑ Sal·lusti. La conjuració de Catilina XVII,37
* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 704.
# Bosc Comunal d'Arboçols

El Bosc Comunal d'Arboçols (en francès, oficialment, Forêt Communale d'Arboussols) és un bosc del terme comunal d'Arboçols, a la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord.
El bosc, que ocupa 14 hectàrees, està situat en el sector nord-oest del terme, a prop del límit amb la comuna occitana de Campossí, a la Fenolleda.
El bosc està sotmès a una explotació gestionada per la comuna d'Arboçols. Té el codi identificador de l'ONF (Office National des Forêts) F16308F.

## Referències

* ↑ El Bosc Comunal d'Arboçols en els ortofotomapes de l'IGN
# Linn (Kansas)

Linn és una ciutat dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 425 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Linn tenia 425 habitants, 164 habitatges, i 102 famílies. La densitat de població era de 497,3 habitants/km².
Dels 164 habitatges en un 22,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,9% hi vivien parelles casades, en un 4,3% dones solteres, i en un 37,2% no eren unitats familiars. En el 35,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 22% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,09 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,71.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 17,9% tenia menys de 18 anys, un 2,6% entre 18 i 24, un 20,2% entre 25 i 44, un 16% de 45 a 60 i un 43,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 59 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 71,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.619 $ i la renda mediana per família de 35.909 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.167 $ mentre que les dones 18.125 $. La renda per capita de la població era de 17.624 $. Entorn del 4,5% de les famílies i el 7,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Linn». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Linn». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Aliança Democràtica

«Aliança Democràtica» té aquests significats:
* Aliança Democràtica (1942-1947), coalició formada a Xile entre 1942 i 1947
* Aliança Democràtica (Xile, 1983-1988), coalició formada a Xile entre 1983 i 1988
* Partit Aliança Democràtica, partit polític d'Albània fundat el 1992 per Neritan Ceka
* Aliança Democràtica de la Dreta, coalició polonesa entre Solidaritat-Aliança Democràtica de la Dreta i Unió de la Llibertat
* Aliança Democràtica de Birmània, organització política de Birmània fundat el 1988 agrupant organitzacions democràtiques birmanes i moviments nacionalistes de les minories
* Aliança Democràtica Kurda de Síria coalició política clandestina establerta per diversos partits kurds de Síria el 1992
* Aliança Democràtica M-19, partit polític de Colòmbia successor del grup guerriller M-19
* Aliança Democràtica Popular, partit polític de la República Sèrbia Bòsnia i Hercegovina, fundat el 2000
* Aliança Democràtica Patriòtica del Kurdistan o Aliança del Kurdistan, coalició del Partit Democràtic del Kurdistan i la Unió Patriòtica del Kurdistan per anar a les eleccions regionals del Kurdistan i legislatives de l'Iraq el gener del 2005
* Aliança Democràtica Somali, partit polític de Somaliland que va sorgir del grup de clans Gadabursi de la regió de Borama
* Aliança Democràtica Unida del Sudan del Sud, partit polític del Sudan del Sud fundat el 2005 pel general Gordon Kong Chuol
* Aliança Democràtica (Sud-àfrica), partit polític de Sud-àfrica
# Georges Henri Rivière

Georges-Henri Rivière (1897–1985) fou un museòleg francès, un dels principals impulsors de les noves pràctiques museològiques del segle xx, especialment pel que fa als museus etnogràfics.

## Biografia

Rivière va estudiar música fins al 1925, quan va començar a estudiar museologia a l'École du Louvre, on es va graduar el 1928. Durant els anys següents, va gestionar la col·lecció de D. David-Weill, que incloïa porcellana xinesa, antiguitats romanes i gregues i pintura i arts decoratives europees. Ell mateix any, Rivière va organitzar la seva primera exposició sobre Art antic americà al Museu de les Arts Decoratives de París, i es va unir a l'equip de Paul Rivet com el seu sub-director, amb l'objectiu de renovar el Musée du Trocadéro, que seria reobert com a Musée de l'Homme el 1938.
Entre 1929 i 1930, Rivière va formar part del comitè editorial de Documents, on hi va contribuir amb articles propis i amb cròniques de cultura popular. Durant els anys 30 del segle xx, Rivière va finançar projectes de recerca com una missió a arqueològica a Dakar-Djibouti o al Sàhara, que li va proporcionar materials per a diverses exposicions etnogràfiques entre 1928 i 1937.
Aquell any va inaugurar el Musée Nacional des Arts et Tradicions Populaires, també ubicat al Trocadéro (des del 2013 refundat com a MUCEM a Marsella). Orientada cap a l'educació pública, la seva col·lecció i programa d'exposicions va ser inicialment enfocat en les formes tradicionals d'exposició artística, fins que es va reorientar amb una aproximació més científica amb la introducció del Centre d'Ethnologie Française, inaugurat poc després de la fi de la Segona Guerra Mundial. Entre 1948 i 1965, Georges-Henri Rivière va treballar com el primer director d'ICOM, el Consell Internacional de Museus, on hi va retornar com a assessor permanent el 1968
Àmpliament conegut per haver introduït el concepte d'ecomuseu, el qual intenta documentar les civilitzacions en els seus entorns naturals, esdevenint un dels principals exponents de la museologia francesa.
El seu curs de museologia va ser un dels principals referents per als estudiants d'aquesta especialitat abans que la literatura acadèmica sobre el tema no es comencés a expandir.

## Publicacions

* La muséologie selon Georges-Henri Rivière (1989)

## Articles

* Isac Chiva, George-Henri Rivière: un demi-siècle d'ethnologie de la France, Terrain, Numéro 5 — Identité culturelle et appartenance régionale (Octobre 1985), put online 17 July 2005 (in French)

## Referències

* ↑ Rivière, Georges Henri. La Museología : curso de museología, textos y testimonios. Torrejón de Ardoz: Akal, 1993. ISBN 8446001713.

## Enllaços externs

* Musée du Quai Branly
* Musée Nacional des Arts et Tradicions Populaires Arxivat 2006-07-18 a Wayback Machine. (en francès)
# Marc Porci Cató (pretor 101 aC)

Marc Porci Cató (en llatí: Marcus Porcius Cato) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Pòrcia, de la branca dels Catons. Era fill de Marc Porci Cató, net de Cató el Censor.
Va ser pretor urbà, potser cap al 101 aC, i edil curul (abans del 93 aC). Pocs anys més tard, va obtenir el govern de la Gàl·lia Transalpina, on va morir.

## Referències

* ↑ «M. Porcius (11) Pap.? Cato». Digital Prosopography of the Roman Republic. King's College London.
* ↑ Smith, William (editor). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès), 1870.
# Strélnikovo

«Strélnikovo» té aquests significats:
* Strélnikovo (Primórie), localitat del krai de Primórie, a Rússia
* Strélnikovo (Uliànovsk), localitat de l'óblast d'Uliànovsk, a Rússia
# Linn Boyd Benton

Linn Boyd Benton (Little Falls (Nova York), 1844 - Plainfield (Nova Jersey), 1932) va ser un dissenyador de tipus de lletres nord-americà i inventor de la tecnologia per produir tipus de metall.
Fill del congressista Charles S. Benton, va rebre el nom de l'amic del seu pare Linn Boyd. Després d'iniciar una carrera com a comptable i treballar en dos diaris, es va convertir en copropietari de 'Benton, Waldo & Co. Type Foundry' i va desenvolupar ràpidament una comprensió completa dels mètodes de mecanografia que el va portar a desenvolupar noves tecnologies. Un perfil de 1886 el descrivia com "un cavaller intel·ligent, entretingut, sense ostentació, un geni mecànic". L'empresa de Benton va ser un dels grups originals d'empreses que es van fusionar per formar l'American Type Founders Company (ATF) el 1892, després del qual va ser director i consultor en cap d'ATF.
Benton va inventar moltes de les tecnologies de fundació de tipus més importants de l'època, incloent un motlle (1882), un tipus d'espai (1883), un tallador de punxons (1885), fraccions combinades (1895), una màquina de vestir de tipus (1901), un màquina de tall de matrius i punxons (1906), i mecanografia automàtica (1907), i un dispositiu de revestiment per gravar matrius de lletres ombrejades (1913). Un dels seus invents més famosos va ser el Benton Pantograph, una màquina de gravat que no només era capaç d'escalar un patró de disseny de font únic a una varietat de mides, sinó que també podia condensar, estendre i inclinar el disseny (matemàticament, aquests són casos de transformació afí, que és l'operació geomètrica fonamental de la majoria dels sistemes de tipografia digital actual, inclòs PostScript). La tecnologia va permetre dissenyar tipus metàl·lic en grans dibuixos de plànol i després tallar-los a la mida desitjada, en lloc de estar gravat a mà a la mida desitjada.
A l'any 1894, per encàrrec de l'editor de la revista anomenada Century Magazine, Theodore Low De Vinne, va dissenyar la seva tipografia més famosa, Century. De Vinne volia una cara més negra i llegible que la típica prima utilizada abans, i una mica condensada per adaptar-se al format de doble columna de la revista. Es va utilitzar per primera vegada al 1895 i aviat es va fer molt popular i moltes variacions van ser dissenyades més tard pel seu fill Morris Fuller Benton.

## Tipografies

Century Roman (1894, ATF)
Century Roman Italic (1894, ATF)

## Referències

* ↑ Cost, Patricia A. «Linn Boyd Benton, Morris Fuller Benton, and Typemaking at ATF». The Bentons and Typemaking and ATF - APHA, Vol. 16, Núm. 2, 1994, pàgs. 27-44.
* ↑ MacMIllan, Neil. «Linn Boyd Benton, 1844-1932, USA». A: An A-Z of Type Designers. Yale University Press, 2006, pàgs. 45-46 [Consulta: 26 octubre 2022].

## Enllaços externs

* Linn Boyd Benton, Morris Fuller Benton, and Typemaking at ATF (PDF)
# Kazallu

Kazallu o Kazalla va ser una ciutat estat de Mesopotàmia situada al nord-oest d'Adab.
Les primeres notícies en són la seva conquesta per Sargon I quan regnava Kashtubila. Segons un text accadi "Sargon va deixar la ciutat tan buida que ni els ocells trobaven lloc per fer el niu". Es va revoltar els anys 2284 aC i 2260 aC sense èxit, però va accedir de nou a la independència cap a finals del segle.
Segons una tauleta del regnat de Gudea de Lagaix, Kazallu va ser refundada en algun moment a l'oest de Mesopotàmia, a la terra de Martu. Els erudits pensen que es trobava a uns 15 km de Babilònia, just a l'oest de l'Eufrates. Kazallu va esdevenir ciutat estat independent i va conquerir alguns dels seus veïns incloent Babilim (babilònia). Al segle xix aC va conquerir temporalment Larsa, però no la va poder conservar més que uns mesos. Des de Kazallu Babilim va aconseguir per primer cop la seva independència després de l'any 1900 aC.

## Referències

* ↑ Cassin, Elena (et al.) (eds.). Los imperios del antiguo Oriente: del paleolítico a la mitad del segundo milenio. Madrid: Siglo XXI, 1979, p. 86, 150, 156-157. ISBN 8432301183.
* ↑ «Kazallu». Near east kingdoms. The History Files. [Consulta: 8 març 2022].

## Bibliografia

* Howorth, Henry H. "The Later Rulers of Shirpurla or Lagash (Continued)". The English Historical Review, Vol. 17, No. 66 (Apr., 1902), pàgs. 209-234.
* Oppenheim, A. Leo (traductor). Ancient Near Eastern Texts Relating to the Old Testament, 3d ed. James B. Pritchard (ed.). Princeton: Princeton University Press, 1969.
# Aliança Democràtica (Grècia)

Aliança Democràtica (en grec: Δημοκρατική Συμμαχία; ΔΗ.ΣΥ.; Dimokratiki Symmachia; DISY) va ser un partit polític centrista liberal de Grècia. Va ser fundat el 21 de novembre de 2010 per Dora Bakoyianni, uns mesos després d'haver estat expulsada del partit de centredreta Nova Democràcia per votar a favor del préstec de la Unió Europea i el Fons Monetari Internacional per recolzar l'estabilitat financera. El congrés fundacional de DISY va tenir lloc el 27 de maig de 2011.
El partit va tenir un diputat en el Parlament Europeu (ex militant de Nova Democràcia): Theodoros Skylakakis, membre del grup Aliança dels Liberals i Demòcrates per Europa.
El 21 de maig de 2012, ND i DISY van anunciar una fusió completa de les dues organitzacions en un sol partit, un mes abans de les eleccions legislatives gregues de juny de 2012, en les quals Dora Bakoyianni va resultar electa Membre del Parlament Hel·lènic per la circumscripció nacional, a la llista de Nova Democràcia.

## Referències

* ↑ «Bakoyannis founds 'Democratic Alliance' party». Arxivat de l'original el 2012-03-05. [Consulta: 13 febrer 2014].
* ↑ «Politician fired from the opposition for backing Greece's bailout package forms new party».
* 1 2 «Greece: new member in the liberal family!». ELDR European Liberal Democrats, 30-05-2011. Arxivat de l'original el 2012-05-04. [Consulta: 13 febrer 2014].
* ↑ «Theodoros SKYLAKAKIS».
* ↑ «Greek Conservatives Join Forces With Liberal Party». Wall Street Journal, 21-05-2012. Arxivat de l'original el 2012-05-23. [Consulta: 13 febrer 2014].
* ↑ «Greek conservative parties join forces for elections». China Daily. [Consulta: 13 febrer 2014].
* ↑ «Greece's Bakoyannis gives lifeline to New Democracy», 22-05-2012. Arxivat de l'original el 2012-05-25. [Consulta: 13 febrer 2014].

## Enllaços externs

* Web de DISY Arxivat 2014-01-04 a Wayback Machine. (grec)
# Comptador de centelleig

Un comptador de centelleig és un instrument de mesura de la radioactivitat fet d'un material centellejador, que emet llum visible o ultraviolada quan se'l sotmet a un impacte d'alta energia per interacció d'una radiació.
S'utilitzen principalment de dues maneres:
* Amb una mena pantalla fluorescent, que permet la visualització a simple vista, aquesta pantalla s'associa sovint amb una càmera digital (tipus CCD)
* En la forma d'un detector de centelleig, la llum (fotons) emesa pel material radiant és amplificada per un fotomultiplicador, a continuació, els fotons són capturats i s'estima així el flux de fotons en el centellejador.
El centelleig pot convertir un fotó d'alta energia de radiació en un gran nombre de fotons de baixa energia, on el nombre de fotons per MeV d'energia és força constant. Mesurant la intensitat del centelleig (nombre de fotons produïts per raig X o fotons gamma (γ ), és possible discernir l'energia de la radiació original.
Existeix una relació simple entre la quantitat de llum produïda i l'energia dipositada (que és la font del centelleig), el que permet determinar l'energia de la radiació detectada. En espectrometria aquesta tècnica es coneix com la tècnica de l'espectrògraf, que és un dispositiu que realitza un registre fotogràfic de l'espectre lluminós.

## Vegeu també

* Espectrògraf

## Bibliografia

* Pràctiques de protecció radiològica - G. Brouwer/J. Van den Eijnde - 90-77423-09-5 (català)