OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Estado Aragonés

Estado Aragonés (EA) va ser un partit polític nacionalista aragonès d'esquerres, que es va formar a Barcelona al desembre de 1933, influït per l'exemple d'Estat Català. La majoria dels seus membres procedien de la Unión Aragonesista i eren originaris de la Ribagorça. El seu president era Gaspar Torrente i entre els seus militants estaven Emilio Jover i Julio Calvo Alfaro. Les seves joventuts, Juventud de Estado Aragonés Los Almogávares dirigida per Luis Porté, van donar suport a la declaració de la República Catalana per Lluís Companys el 6 d'octubre de 1934, cosa que va suposar la clausura posterior de la seva seu i que l'organització romangués inactiva fins a 1936, quan obren una nova seu i trien a Miguel Alcubierre president de les joventuts, el qual va llançar una campanya a Aragó per a la consecució de l'autonomia que va tenir ressò entre els partits republicans d'esquerra, mentre Gaspar Torrente seguia en la direcció del partit. Amb el començament de la Guerra Civil EA va deixar de tenir activitat pública. El seu testimoni el va voler recollir el grup Estau Aragonés, creat el 2006 i que se'n declara successor.
Estau Aragonés (EA) (en català Estat Aragonès) és un partit polític independentista aragonès creat el 2006 i inspirat en l'antic Estado Aragonés de 1933, del qual se'n declara successor. Els seus ideals són aconseguir a independència d'Aragó, l'alliberament de la classe obrera aragonesa i la cooficialitat de l'aragonès i del català.

## Referències

* ↑ Estado Aragonés - Lloc web oficial
# Industry

«Industry» té aquests significats:
* Industry (Califòrnia).
* Industry (Illinois).
* Industry (Maine).
* Industry (Pennsilvània).
* Industry (Texas).
* Industry (sèrie de televisió).
# Jakubovany (Prešov)

* No s'ha de confondre amb Jakubovany (Žilina).
Jakubovany és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1314.
# Zanbrana

Zanbrana (en castellà Zambrana) és un municipi d'Àlaba, de la Quadrilla d'Añana. Està formada pels consells de:
* Berganzo.
* Ocio.
* Portilla.
* Zambrana, que és la capital i principal població del municipi.
# Zanabazar junior

Zanabazar junior és una espècie de dinosaure troodòntid que va viure al Cretaci superior en el que actualment és Mongòlia.
Les restes fòssils d'aquest teròpode es van trobar a la formació de Nemegt de Mongòlia. Originalment, l'any 1974, Rinchen Barsbold el va classificar com una nova espècie dins el gènere Saurornithoides, basant-se en un petit espècimen del que es pensava que estava més estretament emparentat amb S. mongoliensis que amb els altres troödonts. Una revisió de l'any 2009 va trobar que el suport per a aquesta idea era escàs. Mark Norell i col·laboradors van reclassificar l'espècie en un nou gènere Zanabazar, que van anomenar en honor de Zanabazar, el primer cap espiritual del budisme tibetà a Mongòlia exterior.
Zanabazar és el troodòntid asiàtic més gran conegut, amb una longitud del crani de 272 mm. És més llarg que la resta de troodòntids exceptuant el Troodon.

## Referències

* 1 2 Norell, M.A.; Makovicky, P.J., Bever, G.S., Balanoff, A.M., Clark, J.M., Barsbold, R. and Rowe, T. «A Review of the Mongolian Cretaceous Dinosaur Saurornithoides (Troodontidae: Theropoda)». American Museum Novitates, vol. 3654, 2009, pàg. 63.
# Peix cirurgià olivaci

El peix cirurgià olivaci (Acanthurus olivaceus) és una espècie de peix pertanyent a la família dels acantúrids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 35 cm de llargària màxima.
* 9 espines i 23-25 radis tous a l'aleta dorsal i 3 espines i 22-24 radis tous a l'anal.
* Els adults són de color marró grisenc fosc, mentre que els joves són grocs.

## Alimentació

Es nodreix de detritus i algues (incloent-hi diatomees).

## Hàbitat

És un peix marí, associat als esculls i de clima tropical (24 °C-28 °C; 35°N-32°S, 95°E-139°W) que viu entre 3 i 46 m de fondària (normalment, entre 9 i 46).

## Distribució geogràfica

Es troba des de l'illa Christmas fins a les illes Hawaii, les Tuamotu, el Japó i l'illa de Lord Howe.

## Costums

És bentopelàgic.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Randall, J.E., G.R. Allen i R.C. Steene, 1990. Fishes of the Great Barrier Reef and Coral Sea. University of Hawaii Press, Honolulu, Hawaii. 506 p.
* ↑ Myers, R.F., 1991.
* ↑ Hardy, J.D. Jr., 2003. Coral reef fish species. NOAA\National Oceanographic Data Center. NODC Coral Reef Data and Information Management System. Estats Units. 537 p.
* ↑ Myers, R.F., 1991. Micronesian reef fishes. Segona edició. Coral Graphics, Barrigada, Guam. 298 p.
* ↑ Baensch, H.A. i H. Debelius, 1997. Meerwasser atlas. Mergus Verlag GmbH, Postfach 86, 49302, Melle, Alemanya. 1216 p. 3a edició.
* ↑ Shinohara, G., Y. Sato i K. Matsuura, 2000. Coastal fishes of Ishima Island, Tokushima, Japan. Mem. Nat. Sci. Mus. Tokyo 33:175-186.
* ↑ Mundy, B.C., 2005. Checklist of the fishes of the Hawaiian Archipelago. Bishop Museum Bulletins in Zoology. Bishop Mus. Bull. Zool. (6):1-704.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* AQUATAB
# Roman Klímov

Roman Guennàdievitx Klímov (en rus Роман Геннадиевич Климов) (19 de gener de 1985) va ser un ciclista rus, que fou professional del 2006 al 2009.

## Palmarès en ruta

* 2007
** 1r al Gran Premi de Moscou
** Vencedor de 2 etapes del Gran Premi de Sotxi
** Vencedor d'una etapa del Tour de Hainan
* 2008
** Vencedor d'una etapa del Tour of Sotxi
** Vencedor d'una etapa del Circuito Montañés
** Vencedor d'una etapa del Tour de Sotxi

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Russànovka

Russànovka (en rus: Русановка) és un poble de l'óblast de Kursk, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 382 habitants. Pertany al districte rural de Fatej.

## Referències

* ↑ «Прогноз погоды в д. Бригадирово (Курская область)». Arxivat de l'original el 2013-09-25. [Consulta: 1r desembre 2019].
# Papamosques de les Ryukyu

El papamosques de les Ryukyu (Ficedula owstoni) és una espècie d'ocell de la família dels muscicàpids (Muscicapidae). És endèmic d'Okinawa i les illes Ryukyu, al Japó. El seu hàbitat natural el formen boscos secs subtropicals. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Taxonomia

El Congrés Ornitològic Internacional considerava aquest tàxon com una subespècie del papamosques narcís (Ficedula narcissina owstoni). però en la versió 11.2 (Juliol, 2021) de la seva llista mundial se'l va segmentar definitivament en una espècie apart.
Altres classificacions, com el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (Desembre 2019), ja consideraven anteriorment que aquest tàxon tenia la categoria d'espècie.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «papamosques de les Ryukyu». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 15 juliol 2022].
* 1 2 del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 706. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Ryukyu Flycatcher. Ficedula owstoni» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2018. [Consulta: 15 juliol 2022].
* ↑ «Species Updates – IOC World Bird List» (en anglès americà).
# Papamosques de pitet roig

El papamosques de pitet roig (Ficedula strophiata) és una espècie d'ocell de la família dels muscicàpids (Muscicapidae). Es troba al sud d'Àsia, desde l'Himàlaia fins a la Xina i el Su-est asiàtic. El seu hàbitat natural són els boscos tropicals i subtropicals de frondoses humits de l'estatge montà. El seu estat de conservació es considera gairebé amenaçat.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «papamosques de pitet roig». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 15 juliol 2022].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 707. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Rufous-gorgeted Flycatcher. Ficedula strophiata» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 15 juliol 2022].
# Papamosques de taigà

El papamosques de taigà (Ficedula albicilla) és una espècie d'ocell de la família dels muscicàpids (Muscicapidae) que habita els boscos de coníferes d'Àsia, criant a gran part de la Rússia asiàtica, Sakhalín i nord de Mongòlia. Passa l'hivern a l'Índia, sud de la Xina i Sud-est asiàtic. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «papamosques de taigà». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 26 juny 2022].
* ↑ Fitxa del papamosques de taigà a Birdguides Arxivat 2012-11-07 a Wayback Machine. Rev. 09/01/2013 (anglès)
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 707. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Red-throated Flycatcher. Ficedula albicilla» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2017. [Consulta: 26 juny 2022].
# Papamosques del Caixmir

El papamosques del Caixmir (Ficedula subrubra) és una espècie d'ocell de la família dels muscicàpids (Muscicapidae) pròpia del subcontinent indi. Nidifica al nord-oest de l'Himlàlaia, en boscos caducifolis amb densos sotaboscos, i passa l'hivern a Sri Lanka i el sud de l'Índia, en jardins, plantacions de te i àrees obertes dins dels boscos, generalment a altituds de 750 m sobre el nivell del mar. El seu estat de conservació es considera vulnerable. Anteriorment era considerat una subespècie del papamosques menut (ficedula parva).

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «papamosques del Caixmir». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 15 juliol 2022].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 707. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Kashmir Flycatcher. Ficedula subrubra» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 15 juliol 2022].
# Pas de l'Arbocera

El Pas de l'Arbocera és una collada amb el pas a 496 msnm pertanyent al municipi de Castell de Mur (Pallars Jussà), dins de l'antic municipi de Guàrdia de Tremp, prop del poble de Cellers. És dins del tram més engorjat del barranc del Bosc, a llevant del Pas de la Boixoga, a l'extrem de llevant del Clot de les Arboceres. El camí del Bosc hi mena l'accés des de Cellers.

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya
# Periophthalmus weberi

Periophthalmus weberi és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 10 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Irian Jaya (Indonèsia), Papua Nova Guinea i el nord d'Austràlia.

## Referències

* ↑ Bloch M. E. & Schneider J. G. 1801. M. E. Blochii, Systema Ichthyologiae iconibus cx illustratum. Post obitum auctoris opus inchoatum absolvit, correxit, interpolavit Jo. Gottlob Schneider, Saxo. Berolini. Sumtibus Auctoris Impressum et Bibliopolio Sanderiano Commissum. Systema Ichthyol.. i-lx + 1-584.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Pedro Sucías Aparicio

Pedro Sucías Aparicio (Enguera, 1844 - València, 1917) fou un eclesiàstic i historiador valencià. Destacà per l'amplitud de les seues investigacions històriques, des de l'arqueologia fins al treball en diferents arxius parroquials del territori valencià, molts dels quals van ser destruïts durant els primers moments de la Guerra Civil (1936). També s'interessà pel folclor de la ruralia valenciana. Deixà moltes obres inèdites, algunes de les quals inclouen dibuixos i croquis, i les va donar a l'Arxiu Municipal de València, on es poden consultar actualment. Cal dir que la importància i la utilitat d'alguns dels seus escrits rau en la desaparició de les fonts eclesiàstiques originals que va consultar.

## Obres
### Obra publicada

* Efemérides de Enguera (1906)

### Obres inèdites

* Apuntes históricos de la villa de Enguera
* Historia de Enguera y de los pueblos de su distrito
* Notas útiles para escribir la historia de la Catedral de Valencia
* Notas útiles para la historia del reino de Valencia (cap al 1910)
* Monografías de casi todos los pueblos de Valencia
* Anales históricos de Valencia
* Justificantes de la Historia de Valencia
* Historia de Villanueva de Castellón

## Galeria d'imatges

* Placa dedicada a Pedro Sucías a Énguera (La Canal de Navarrés, País Valencià)
* Carrer dedicat a Pedro Sucías a la seua localitat natal, Énguera

## Referències

* ↑ «Eclesiástico y cronista de Enguera. lasprovincias.es» (en castellà). [Consulta: 23 març 2019].
* Arxiu Municipal de València

## Bibliografia

* Sanz Gómez, V. M.; Aparicio Payá, M. (1999). Pedro Sucías Aparicio: un historiador erudito y humanista (1844 - 1917). Enguera: Ayuntamiento. ISBN 84-699-1044-2
* DD AA (2005). Gran Enciclopedia de la Comunidad Valenciana, volum 15. València: Editorial Prensa Valenciana. ISBN 84-87502-62-8
# Salijan Xarípov

Salijan Xakírovitx Xarípov (rus: Салижан Шакирович Шарипов) (nascut el 24 d'agost de 1964 a Uzgen, Província d'Oix, RSS del Kirguizstan, ara a Kirguizstan) és un cosmonauta Kirguís d'ascendència uzbeka. Xarípov és coautor i investigador del Projecte Advanced Diagnostic Ultrasound in Microgravity. Ha estat a l'espai dues vegades i va dur a terme dos passeigs espacials. Xarípov es va retirar el 18 de juliol de 2008.

## Referències

* ↑ NASA. «Salizhan Sharipov Biography». NASA, 2006. Arxivat de l'original el 26 de març 2012. [Consulta: 12 octubre 2008].
* ↑ «Biographies of USSR/Russian Cosmonauts: Salizhan Shakirovich Sharipov». SPACEFACTS.de. [Consulta: 15 juny 2010].
# Salim Aliyow Ibrow

Salim Aliyow Ibrow és un polític de Somàlia del clan rahanweyn.
Va estudiar a Somàlia i a Itàlia, i va donar classes a la Universitat de Mogadiscio fins al 1991. Després va viure a Austràlia, (on va obtenir la nacionalitat) retornant a Somàlia el 2000.
Va ocupar diversos ministeris al Govern Federal de Transició (Finances 2004-2006, Ramats 2006-2008, i Cultura i Educació Superior 2007-2008). Fou designat comissionat de la UNESCO a Somàlia. El gener de 2007 fou candidat a la presidencia (speaker) del Parlament Federal de Transició, però no va arribar a la votació final.
Al darrer govern d'Ali Mohammed Ghedi fou viceprimer ministre. Quan Ghedi va dimitir per diferències amb el president Abdullahi Yusuf Ahmed (29 d'octubre del 2007) va ocupar interimament el càrrec de primer ministre. El 22 de novembre del 2007 fou designat primer ministre Nur Hassan Hussein i Ibrow fou designat ministre de Justicia i Afers Religiosos en el seu govern.
# Salillas de Jalón

Salillas de Jalón és un municipi d'Aragó, situat a la província de Saragossa i enquadrat a la comarca de Valdejalón.
# Saint-Martin-Lacaussade

Saint-Martin-Lacaussade és un municipi francès, situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània. És un dels municipis situats al País Gavai o Gavacheria, que tot i trobar-se geogràficament a Occitània és de parla oïl (saintongesa)

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 568 | 588 | 595 | 791 | 798 | 856 | 992 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1966-1971 | André Clerc |
| 1971-2008 | Jacques Narbonne |
| 2008- | Bernard Margueritte |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Passant dels Plans

El Passant dels Plans és un passant, o gual, a cavall dels termes municipals de Castellcir i de Moià, a la comarca del Moianès.
És en el sector nord-oest del terme de Castellcir, a ponent de Santa Coloma Sasserra, a la vall de la Riera de Santa Coloma. Es troba a llevant de l'extrem septentrional de la Solella de les Berengueres, al nord-est de la masia de les Berengueres i al sud-est de la masia dels Plans del Toll.

## Referències

* ↑ Cingles de Bertí i de Gallifa [Document cartogràfic] : Gallifa, Vall de S. Miquel, Sots Feréstecs, Sot del Bac, Vall de Neu, Castell Cir, Sauva Negra: mapa topográfico excursionista: topografía procedente del mapa nacional del Instituto Geográfico y Catastral, de otros centros y observaciones directas por el equipo técnico de editorial Alpina / cartografía: A. Bescós; cartografía complementaria y res.tecn. X. Coll. Granollers: Editorial Alpina, 1986. ISBN 84-7011-033-0.

## Enllaços externs

* El Passant dels Plans en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Passaport andorrà

El passaport andorrà és un document públic, individual i intransferible lliurat a títol personal que acredita la identitat i la nacionalitat andorrana del titular tant a l'interior del país com a l'estranger.
Des del febrer del 2017 Andorra expedeix el passaport biomètric de tercera generació, l'únic país que disposa d'aquesta tecnologia, que converteix el document en el passaport més segur del món. Incorpora un xip i imprimeix la informació amb làser, de manera que una part de les dades són visibles i una altra només es pot llegir amb dispositius electrònics.

## Visats

El 2018, els andorrans tenien accés sense visat o amb visat a l'arribada a 168 estats i territoris, cosa que situa el passaport andorrà a la dissetena posició.

## Referències

* ↑ «Passaport». Justícia i Interior. [Consulta: 19 abril 2017].
* ↑ «Andorra, pionera amb l'expedició del passaport biomètric de tercera generació». Diari d'Andorra, 06-02-2017 [Consulta: 19 abril 2017].
* ↑ «Andorra estrena el passaport més segur del món». 324.cat, 07-02-2017 [Consulta: 19 abril 2017].
* ↑ Henley & Partners «Passport Index» (en anglès). Henley & Partners Passport Index, 2018. Arxivat de l'original el 2019-01-24 [Consulta: 15 agost 2018].

## Enllaços externs

* El passaport al web del Ministeri d'Interior
# Sama (desambiguació)

«Sama» té aquests significats:
* Etnologia:
** Els sama són un grup ètnic austronèsic relacionats amb els badjao.
* Geografia:
** Sama (Llangréu) és una parròquia del conceyu de Llangréu, a Astúries.
* Lingüística:
** Sama (llengua d'Angola) és un idioma bantu que parlen els sames a Angola.
** Les llengües Sama-Badjao són una família de llengües malaiopolinèsies parlades pels sames i els badjao a Borneo i l'arxipèlag de Sulu.

## Vegeu també

* Samma
# Samadhiala

Samadhiala fou un petit estat tributari protegit de l'agència de Kathiawar, al prant de Gohelwar, presidència de Bombai, format per un poble amb dos propietaris tributaris separats.. La superfície era d'uns 3 km² i la població el 1881 de 957 habitants. Els ingressos s'estimaven en 800 lliures i pagava un tribut al nawab de Junagarh de 16 rupies i al Gaikwar de Baroda de 51 lliures.

## Vegeu també

* Samadhiala Chabharia
* Samadhiala Charan

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Sama

* Aquest article tracta sobre el grup ètnic austronèsic. Vegeu-ne altres significats a «Sama (desambiguació)».
Els sama són un poble musulmà sunnita del sud de les Filipines; foren els primers habitants de l'arxipèlag de Tawi-Tawi. El seu nom deriva de "sama-sama" que vol dir "junts". Són uns 225.000. Se'ls anomena també Samal.
La seva llengua és el basa sinama. Alguns sama viuen a Mindanao, a les illes al sud, al sud de Palawan, a Basilan, a Sulu, a Zamboanga i a Davao. També en viuen alguns a Borneo del Nord, a Cèlebes i a Borneo (Kalimantan).
A Tawi-Tawi es divideixen en els sub grups dels sama simunul (descendents d'àrabs i nadius), sama balimbing, sama tawi-tawi (originaris de Johore), sama sibutu o tibutu (considerats descendents d'un xeic) i sama ubian (descendents de dayaks). Altres divisions són els sama manubul, sama laminusa (suposats descendents d'un ajudant d'Alexandre el Gran de nom Jamiyon Kulisa), sama tapul, sama panguturan (assimilats pels tausug), i sama kainga-an (d'origen xinès).
Molts es consideren descendents del xeic Mandun, que va portar l'islam a les illes. La noblesa dels sama són els barbangasa; els homes lliures es diuen mahardika dividits en kasalipan (descendents de Muhammad) i kadatuan (datu, senyors). Una part dels mahardika són imans.
Són principalment pescadors i exploten també la copra; treballen el ferro. Les seves cases són generalment a la costa.