# Llengües kiptxak

Les llengües kiptxak o turqueses nord-occidentals constitueixen una de les principals branques de la família turquesa que compta amb uns 22 milions de parlants en una àrea que s'estén des de Lituània fins a la Xina.

## Classificació

Les kiptxak es classifiquen internament en tres grups, basats en criteris geogràfics i característiques compartides:
* Kiptxak-bolgar (kiptxak uralià o uralocaspià), que inclou el baixkir i el tàtar (que engloba el tàtar siberià, tàtar Misar o occidental, tàtar d'Astracan, tàtar de Baraba, etc.)
* Kiptxak-cumà (kiptxak pontocaspià), que inclou el karatxai, el kumyk, el Karaïm, el krimtxak, l'extint cumà i el kiptxak, pròpiament dit. L'urum i el tàtar de Crimea potser van tenir una base kiptxak-cumana, però han estat severament influïts pel turc oguz.
* Kiptxak-nogai (kiptxak aralocaspià), que inclou el kazakh, el karakalpak, i el Nogai (o tàtar Nogai).
* Kirguís-kiptxak que inclou el kirguís, i l'altai.
La llengua emprada pels mamelucs d'Egipte sembla haver estat una llengua kiptxak, probablement pertanyent al grup kiptxak-nogai.

## Descripció lingüística

Les llengües kiptxak comparteixen certes característiques comunes que permeten classificar-les juntes. Algunes característiques són compartides per altres llengües turqueses, encara que altres són exclusives del grup kiptxak.

### Característiques compartides amb altres grups

* Canvi de la /*d/ del proto-túrquic a /j/ (e.g. * hadaq > ajaq 'peu').
* Pèrdua de la /*h/ inicial (preservada només en khalaj)

### Característiques exclusives del grup

* Ús extensiu de l'harmonia vocàlica associada a l'arrodoniment vocàlic (e.g. olor vs. olar 'els (pron,)')
* Reforçament de la */j/ inicial (e.g. * jetti > ʒetti 'set')
* Diftongació en síl·laba final de */ɡ/ i */b/ (e.g. * taɡ > taw 'muntanya', * sub > suw 'aigua')

### Comparació lèxica

Els numerals en diferents llengües turqueses nord-occidentals són:
| GLOSA | Kiptxak-bolgar | Kiptxak-bolgar | Kiptxak-bolgar | Kiptxak-cumà | Kiptxak-cumà | Kiptxak-cumà | Kiptxak-nogai | Kiptxak-nogai | Kiptxak-nogai | Kirguís-kiptxak | Kirguís-kiptxak | PROTO- KIPTXAK |
| GLOSA | Baixkir | Txulim | Tàtar | Karaïm | Kumyk | Karatxai-balkar | Karakalpak | Kazakh | Nogai | Kirguís | Altai | PROTO- KIPTXAK |
| '1' | bĕr | pir | ber | bir | bɨr | bir | bɪr | bɘr | bir | bir | | *bir *bir |
| '2' | ikĕ | igi ĭkĭ | ike | æki | ɛki | eki | ʲekɪ | ʲɘkɘ | eki | eki | | *ẹki *ẹki |
| '3' | ɵ̆s | yʧ | ɵɕ | yʧ | yç | yʧ | ʏʃ | ʉʃ | yʃ | yʧ | | *yʧ *üč |
| '4' | dyrt | tørt | dyrt | dʲortʲ | dərt | tørt | tørt | tyʉ̯ɾt | dørt | tœɾt | | *dørt *dört |
| '5' | biʃ | pes | biʃ | bʲæʃ | bɛʃ | beʃ | bes | bʲɘs | bes | beʃ | | *beʃ *beš |
| '6' | ɑltɯ̆ | ɑltɯ | altɤ | ɑltɯ | ɑltə | ɑltɯ | altɨ | ɑltə | ɑltɨ | ɑltɯ | | *ɑltɯ *altı |
| '7' | jĕtĕ | jedi jættĭ | ʑide | jædi | jetti | ʤeti | ʒetɪ | ʒʲɘtɘ | jeti | ʤeti | | *ʤetti *jetti |
| '8' | higĕð | segiz sɛgĭz | siɡez | sʲægiz | sɛgiz | segiz | segɪz | sʲɘɣɘz | segiz | seɣiz | | *segiz *segiz |
| '9' | toɣɯ̆ð | toʁuz | tuɢɤz | toɣuz | tɔʁʊz | toguz | toɣɨz | tʷʊʁəz | toʁɨz | toʁuz | | *toʁuz *toɣuz |
| '10' | un | on | un | on | ɔn | on | ʷon | ʷʊn | on | on | | *on *on |

## Referències

* ↑ «Turkic numerals (E. Chan)». Arxivat de l'original el 2015-12-01. [Consulta: 30 novembre 2014].

## Bibliografia

* Johanson, Lars and Csató, Éva Ágnes. The Turkic Languages. Routledge, 1998. ISBN 0-415-08200-5.
* Menges, Karl H.. The Turkic Languages and Peoples. Wiesbaden: Harrassowitz, 1995. ISBN 3-447-03533-1.

## Vegeu també

* Kiptxak
* Cumans