OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pistola Isard

La Pistola Isard era una pistola semiautomàtica de 9x23 mm Largo dissenyada i fabricada per la CIG, per al Govern de la Generalitat de Catalunya durant la Guerra Civil Espanyola de 1937 a 1939.

## Història

La pistola Isard era una pistola dissenyada per la CIG i alguns dissenyadors d'armes exiliats del País Basc en 1937.

## Disseny

El seu disseny era molt similar a la Colt M1911, amb l'excepció que disparava munició de 9x23 mm Largo, en comptes del calibre .45 ACP. Malgrat que no va tenir gairebé cap repercussió en la guerra, per culpa de la seva producció gairebé nul·la, va ser un gran exemple de l'eficiència i l'enginy de la CIG, a càrrec de Josep Tarradellas i Joan, i de la Generalitat de Catalunya.
Es van produir dos models d'aquesta arma. El primer estava fet amb una carcassa convencional d'una sola peça. El segon estava fet amb una carcassa de dues parts i sense el fiador de l'empunyadura.

## Vegeu també

* Pistola F. Ascaso
* Labora Fontbernat M-1938

## Referències

* ↑ Principales armas fabricadas por la República en guerra
* ↑ Museu - Peces d'especial interès
* ↑ Pistola Isard
* ↑ Pistola calibre 9 mm Largo "ISARD"
# Sant Sebastià d'Estaron

Sant Sebastià d'Estaron és l'església romànica del poble d'Estaron, en el terme municipal de la Guingueta d'Àneu, a la comarca del Pallars Sobirà, inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Pertany al territori de l'antic terme d'Escaló.

## Descripció

L'església de Sant Sebastià s'alça en l'indret més elevat del poble d'Estaron.
La construcció és d'una sola nau seguida d'un ampli espai presbiteral diferenciat i rematat per un absis semicircular. A l'exterior l'absis apareix compartimentat per cinc lesenes, que no arriben a nivell del sòl, amb sèries de tres arcuacions. A la banda central s'obre una finestra d'arc de mig punt. La coberta de la nau és d'encavallada de fusta, el presbiteri té volta de canó i l'absis de quart d'esfera. Es conserva part del paviment original de còdols.
La porta d'accés d'arc de mig punt es troba al costat de migdia on també s'obre una finestra de doble esqueixada en el tram presbiteral. En el mur de ponent, en el que fóra el vèrtex de la primitiva coberta hi ha dos caps esculpits encastats en el mur. Al costat de migdia s'aixeca un robust campanar d'espadanya amb tres arcs per campanes, adossat perpendicularment a l'església i amb una arcada de pas a la base. A la coberta, de llicorella a dues aigües, s'observa que se li ha volgut donar una inclinació superior a la original.

## Notícies històriques

La tipologia d'església amb campanar de cadireta adossat al lateral de migdia i arcada de pas a la base es repeteix també a l'església de Sant Feliu de la Força d'Areu, a la Vall Farrera.

## Referències

* 1 2 3 «Sant Sebastià d'Estaron». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 6 octubre 2016].

## Bibliografia

* Adell i Gisbert, Joan-Albert; Cases i Loscos, Maria-Lluïsa; López i Gutiérrez, Dídac. «Santa Maria d'Àneu». A: El Pallars. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XV). ISBN 84-7739-566-7.
* Gavín, Josep M. Pallars Jussà. Barcelona: Arxiu Gavín, 1981 (Inventari d'esglésies, 8). ISBN 84-85180-25-9.
* Lloret, Teresa; Castilló, Arcadi. «Unarre». A: El Pallars, la Ribagorça i la Llitera. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1984 (Gran geografia comarcal de Catalunya, 12). ISBN 84-85194-47-0.
# Sant Sebastià d'Ollers

Sant Sebastià d'Ollers és una església del poble d'Ollers, al municipi de Vilademuls (Pla de l'Estany) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici religiós format per una volta de canó apuntada, coberta amb una golfa i teulat a dues aigües i absis pla, sense sobresortir de la nau. Darrere l'absis se situa la sagristia.
L'element més destacat és el porxo d'accés a l'ermita, avui enrunat, situat a la façana principal de ponent, a ell s'hi accedia a través d'un arc de mig punt de pedra treballada, amb l'arrencada situada sobre uns basaments de pedra encastats al mur i elevats, estava també cobert a dues aigües, seguint la nau de l'església. L'accés es fa per una porta dovellada amb arc de punt rodó. El campanar d'espadanya, lleugerament desplaçat al sud. Actualment està envoltada per un camp i el bosc.

## Història

Com la major part de les ermites dedicades al sant, en ocasió de pestes i malures, aquesta fou erigida durant la primera meitat del segle xvii.

## Referències

* 1 2 3 «Sant Sebastià d'Ollers». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 setembre 2017].
# Sant Sebastià de Bescanó

Sant Sebastià de Bescanó és una església de Bescanó (Gironès) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici senzill d'una sola nau i absis semicirculars. El mur dret té dos contraforts i l'esquerra un estatge que fa de sagristia. La coberta a dues vessants té el ràfec amb teules pintades. A la part frontal, el carener de la teulada s'aixeca el campanar d'espadanya d'una obertura d'arc de mig punt. La façana presenta una porta rectangular i dues finestres baixes rectangulars apaïsades, una de les quals porta la data 1674.

## Història

Possiblement fou erigida amb motiu de la pesta de 1610, ja que hi ha una inscripció que diu: ANY DE LA PESTA 1610.

## Referències

* 1 2 «Sant Sebastià de Bescanó». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 21 octubre 2018].
# Playboy TV

Playboy TV és un canal estatunidenc de pagament de televisió per cable i satèl·lit, basat en la revista eròtica del mateix nom i disponible a diversos països: República Federal del Brasil, Canadà, Estats Units d'Amèrica, Nova Zelanda, Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, Espanya, República Portuguesa, República d'Irlanda i República Francesa.
El contingut a "Playboy TV" només emet porno tou, és a dir, de contingut suau mostrant actes sexuals però sense enfocar els genitals. També n'emet de temàtica lèsbica.
Els actes sexuals es filmen com a porno dur (s'hi veuen els genitals i l'acte de la penetració) però és modificat quan s'emet a "Playboy TV".

## Actors que hi han treballat

* Calli Cox

## Referències

* ↑ «Playboy Enterprises y Cisneros Television Group lanzan redes de TV en España y Portugal». Arxivat de l'original el 2001-04-12. [Consulta: 24 novembre 2019].
* ↑ «Globosat y Playboy TV LatAm crean empresa de contenido adulto para Brasil», 2 enero 2007. [Consulta: 18 març 2020].
* ↑ Patricia Chaina. «El sexo cada vez tiene más televidentes», 11 diciembre 2000. [Consulta: 5 diciembre 2017].

## Enllaços externs

* Playboy TV (anglès)
# Playa de Bakio (vaixell)

El Platja de Bakio és un vaixell de pesca tonyinaire, espanyol, propietat de l'empresa Pesquera Basc Muntanyesa (Pevasa), que té la seu en el municipi de Bermeo (Biscaia), i que va ser construït per les drassanes Balenciaga S.A., de Zumaya (Guipúscoa).

## Segrest

El vaixell va ser segrestat per pirates somalis a 460 milles de les costa de Somàlia. En el seu suport, va ser enviada la Fragata Méndez Núñez (F-104). Després de ser alliberat després de negociació, van intentar segrestar-ho de nou, però l'helicòpter i les zodiacs de la fragata van maniobrar per impedir-ho.

## Referències

* ↑ World Shiping Register
* ↑ Interviu
* ↑ «La fragata Méndez Núñez se dirige a la zona del atunero vasco apresado por piratas en Somalia». 21 d'abril, 2008. [Consulta: 21 abril 2008].
* ↑ «El atunero vasco, después de ser liberado en Somalía, fue atacado de nuevo por otros piratas pero las lanchas y el helicóptero de la fragata evitaron el ataque.». 4 de maig, 2008. [Consulta: 27 setembre 2008].
# Playas de Rosarito

Playas de Rosarito és un municipi metropolità de Mèxic conurbat amb la ciutat de Tijuana, en Baixa Califòrnia, que forma part de l'àrea metropolitana San Diego-Tijuana. Rosarito és el cap de municipi i principal centre de població d'aquesta municipalitat. Aquest municipi es troba a la part nord-occidental de Baixa Califòrnia. Limita al nord amb el municipi de Tijuana, al sud amb els municipis d'Ensenada, a l'est amb el municipi de Tijuana i a l'oest amb l'oceà Pacífic. Dista de la capital de l'estat uns cent vint-i-vuit quilòmetres.

## Enllaços externs

* Portal de l'ajuntament de Playas de Rosarito (castellà)
# Pimelodus ornatus

Pimelodus ornatus és una espècie de peix de la família dels pimelòdids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 38,5 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conques dels rius Amazones, Essequibo, Orinoco, Paranà i dels principals rius de les Guaianes.

## Referències

* ↑ Lacépède B. G. E. 1803. Histoire naturelle des poissons. Hist. Nat. Poiss. v. 5. i-lxviii + 1-803 + index.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kner, R. 1858. Ichthyologische Beiträge. II. Abtheilung. Sitzungsberichte der Kaiserlichen Akademie der Wissenschaften. Mathematisch-Naturwissenschaften Classe v. 26 (s. 373): 373-448, Pls. 1-9.
* Lundberg, J.G. i M.W. Littmann 2003. Pimelodidae (Long-whiskered catfishes). p. 432-446. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Ortega, H. i R.P. Vari 1986. Annotated checklist of the freshwater fishes of Peru. Smithson. Contrib. Zool. (437):1-25.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Pimelodus peronii

Pimelodus peronii és una espècie de peix de la família dels pimelòdids i de l'ordre dels siluriformes.

## Referències

* ↑ Lacépède B. G. E. 1803. Histoire naturelle des poissons. Hist. Nat. Poiss. v. 5. i-lxviii + 1-803 + index.
* ↑ BioLib (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lundberg, J.G. i M.W. Littmann 2003. Pimelodidae (Long-whiskered catfishes). p. 432-446. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Magdalena Sibil·la de Hessen-Darmstadt

Magdalena Sibil·la de Hessen-Darmstadt (en alemany Magdalena Sibylla von Hessen-Darmstadt) va néixer a Darmstadt (Alemanya) el 28 d'abril de 1652 i va morir a Kirchheim unter Teck l'11 d'agost de 1712. Era una noble alemanya, filla de Lluís VI de Hessen-Darmstadt (1630-1678) i de Maria Elisabet de Holstein-Gottorp (1634-1665).
En morir la seva mare va ser educada a Estocolm per la seva tia la reina vídua Hedwig Elionor de Schleswig-Holstein-Gottorp, en un ambient de profundes creences religioses. Va ser allà on, amb motiu d'una visita del príncep de Württemberg, va conèixer Guillem Lluís de Württemberg. Als 25 anys enviudà assumint el paper de regent del ducat de Württemberg, en nom del seu fill Eberhard Lluís, des de 1677 al 1693 quan aquest va complir els 16 anys.
Inspirada sempre en la prudència i la religiositat va gaudir d'una gran popularitat. El seu esperit religiós es reflectí en els nombrosos himnes que va escriure, essent una destacada compositora de música barroca.

## Matrimoni i fills

El 6 de novembre de 1673 es va casar a Darmstadt amb Guillem Lluís de Württemberg (1647-1677), fill d'Eberhard III de Württemberg (1614-1674) i d'Anna Caterina de Salm-Kyrburg (1614-1655). El matrimoni va tenir quatre fills:
* Elionor (1674-1683).
* Eberhardina (1675-1707).
* Eberhard Lluís (1676-1733), casat amb Joana Elisabet de Baden-Durlach (1680-1757).
* Magdalena Guillema (1677-1742), casada amb Carles Guillem de Baden-Durlach (1679-1738).

## Obres

* Christliche Betrachtung der betrübten Zeit, Nuremberg 1680 (devocionari en prosa, amb alguns versos)
* Neu-vermehrtes ... Andachts-Opfer., Stuttgart 1683 (184 himnes)
* Das mit Jesu gekreutzigte Herz., 3 vols, Stuttgart and elsewhere in 1691 (Pregàries i cançons)
* Geistliche Krancken-Apotheck., Stuttgart 1703 (devocionari)

## Bibliografia

* Gerhard Dünnhaupt: "Magdalena Sibylla of Württemberg (1652-1712)", A:Personal bibliographies of the pressures of the Baroque, Vol 4, Stuttgart: Hiersemann 199l, p. 2633-37. ISBN 3-7772-9122-6
# Álvaro Antón Camarero

Álvaro Antón Camarero (nascut el 28 de desembre de 1983 a Pinilla de los Barruecos, Burgos) és un exfutbolista que jugava com a migcampista.

## Enllaços externs

* «Perfil i estadístiques d'Álvaro Ánton» (en alemany). transfermarkt.de. [Consulta: 21 abril 2011].
* «Estadístiques d'Álvaro Ánton» (en anglès). bdfutbol.com. [Consulta: 21 abril 2011].
# Persona (gramàtica)

La persona gramatical és el tret de determinades paraules variables en la seva flexió per indicar qui són els interlocutors implicats pel missatge. És una marca deíctica, és a dir, que depèn del context per ser compresa totalment (ja que dir jo significa coses diferents cada cop que un individu parla, per exemple).

## Les diferents famílies de llengües

Les llengües indoeuropees distingeixen tres persones al singular i tres al plural i les mostren al verb, als pronoms i possessius i a vegades en altres paraules que concorden amb aquestes. Molts idiomes distingeixen a part entre persones formals i informals, és a dir, que poden dirigir-se a l'altre en un registre formal usant una persona diferent que la col·loquial (és el cas de tú / usted en castellà, tu / vous en francès, o tu / Lei en italià).
Altres famílies de llengües distingeixen entre primera persona inclusiva i no inclusiva, així tenen diferent paraula per a "nosaltres" segons si inclou els receptors o no. També hi ha llengües que inclouen una quarta persona, que equival a una tercera no propera o no evident, i que és una categoria propera a la impersonalitat.

## En català

El català té tres persones en singular i tres en plural, que equivalen als pronoms jo, tu, ell (o ella), nosaltres, vosaltres i ells (o elles). Les formes de cortesia són el "vostè, vostès", que es conjuga com la tercera persona del singular o la més tradicional "vós", que adopta la flexió de la segona del plural.
La persona pot expressar-se amb el pronom, usant el nom concret de l'individu designat o, més freqüentment, mitjançant la flexió o conjugació del verb, que mostra en la seva desinència de quina persona parla la frase.
Viccionari
# Johan Capiot

Johan Capiot (Rijkhoven, Bilzen, 12 d'abril de 1964) va ser un ciclista belga, que fou professional entre 1986 i 2000. Els seus principals èxits esportius foren la París-Tours de 1991 i l'Omloop Het Volk de 1990 i 1992.
En retirar-se del ciclisme passà a desenvolupar tasques de director esportiu a l'equip Bankgiroloterij-Batavus, el 2002, i el 2004 a l'equip Chocolat Jacques–Nixdor.
El seu fill Amaury també s'ha dedicat professionalment al ciclisme.

## Palmarès

* 1984
** Campió de Bèlgica amateur
** Vencedor de 2 etapes de la Volta a Xile
** Vencedor d'una etapa del Circuit Franco-Belga
* 1985
** Vencedor de 2 etapes de la Volta a Limburg amateur
* 1986
** 1r al Gran Premi Briek Schotte
** 1r a la Beveren-Leie
** 1r a la Beveren-Waas
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Dinamarca
* 1987
** 1r a la Veenendaal-Veenendaal
** Vencedor d'una etapa del Tour de l'Oise
* 1988
** 1r a la Fletxa Brabançona
** 1r a la Fletxa de Niel
** Vencedor de 2 etapes de la Volta a Luxemburg
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Bèlgica
* 1989
** 1r a la Fletxa Brabançona
* 1990
** 1r a l'Omloop Het Volk
* 1991
** 1r a la París-Tours
** Vencedor d'una etapa dels Quatre dies de Dunkerque
* 1992
** 1r a l'Omloop Het Volk
** 1r a la Fletxa Brabançona
** 1r a la Ronde van Midden-Zeeland
** 1r a la Nokere-Koerse
** 1r a Le Samyn
** 1r al Trofeu de l'Etna
** Vencedor d'una etapa del Tour de l'Oise
* 1993
** 1r a la Fletxa de Liedekerke
** Vencedor d'una etapa del Tour de l'Oise
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Luxemburg
* 1994
** 1r a la Clàssica d'Almeria
** 1r a Le Samyn
* 1995
** 1r a Le Samyn
* 1996
** 1r a l'A Travers le Morbihan
** 1r a l'Omloop van het Houtland
** 1r a la CoreStates Classic
* 1998
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Múrcia

### Resultats al Tour de França

* 1987. Abandona (11a etapa)
* 1989. Abandona (1a etapa)
* 1990. Abandona (9a etapa)
* 1992. Abandona (9a etapa)
* 1993. Abandona (11a etapa)
* 1994. Abandona (15a etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1987. 131è de la classificació general
* 1995. Abandona

## Enllaços externs

* Fitxa de Johan Capiot a sitiodeciclismo.net
# Tettigidea empedonepia

Tettigidea empedonepia és una espècie d'ortòpter celífer de la família Tetrigidae, no voladora, present a Florida i Alabama (Estats Units). L'espècie és endèmica d'aquest país. Es tenen poques dades sobre aquesta espècie.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 NatureServe (anglès)
* ↑ Encyclopedia of Life (anglès)
* ↑ Orthopteroid Specialist Group. Tettigidea empedonepia. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 27-08-2014.

## Enllaços externs

* Orthoptera Species File Online (anglès)
* BioLib (anglès)
# Sant'Andrea-di-Cotone

Sant'Andréa-di-Cotone (en cors Sant' Andria di u Cutone) és un municipi francès, situat a la regió de Còrsega, al departament d'Alta Còrsega. L'any 1999 tenia 167 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 154 | 209 | 160 | 127 | 182 | 167 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001- | Dominique Domarchi | PRG | |
# Pesca de spinning

La modalitat de spinning consisteix a fer moure un esquer artificial tan real com sigui possible, ja que ha d'atreure el peix (black bass, truita, lluç de riu…)
Aquesta modalitat és totalment esportiva perquè el peix no s'empassa l'esquer artificial i posteriorment es pot tornar al seu entorn perquè continuï reproduint-se.
La pesca de spinning es practica tant en aigua dolça com en aigua salada (normalment des d'una embarcació).
Per poder pescar amb la modalitat de spinning és necessari un tipus de material concret de pesca.

## Materials

* Canyes: Les canyes especialitzades en la modalitat de spinning lleuger són normalment de dos trams entre 2 m i 2,50 m i el mànec de la canya és anatòmic especialment per al llançament amb una mà. Els materials amb què podem trobar la canya són: carboni, grafit, kevlar, wisquer, titani, etc.
* Carrets: El carret és una part essencial de la canya de pescar, és molt important que hi estiguem connectats, ja que depenem del carret per donar vida a l'esquer.
Els carrets de spinning són més petits a diferència dels de carpfishing, ja que han de pesar poc i ser bastant manejables.
Tots els carrets han de tindre un pes adequat per la canya. Per saber si la canya està ben calibrada amb el carret, hem de posar un dit una mica més amunt del carret i la canya s'hauria de quedar estirada damunt del teu dit.
Els carrets tenen el fre imantat, però han d'estar ben calibrats. Has de saber fer servir molt bé el fre a l'hora de la lluita contra el peix per no destensar en cap moment la línia.
* Fil: Al spinning el fil que escollim és fonamental, però en molts casos l'oblidem perquè pensem a tenir el millor carret o la millor canya.
Aquests són els dos tipus de fils que s'utilitzen més per a spinning:
Niló: El niló és una fibra sintètica fabricada amb un polímer plàstic que va ser creat en 1935. Encara avui dia se segueix utilitzant en multitud de coses. Una d'elles és la pesca. De fet, és el material més utilitzat per la majoria d'aficionats a aquest esport des de fa anys.
Fil trenat: El fil trenat es compon de conjunt de fibres trenades sobre si mateixes de materials com Dacron, kevlar, carboni, dynemaa, ... amb aquest nou compost, s'ha baixat el diàmetre de les llinyes al mínim i augmentat la seva resistència a límits veritablement increïbles.
* Esquers: Un esquer és un artefacte creat per l'home, la funció que desenvolupa en despertar els instints naturals del peix, perquè aquest el mossegui com a resposta a l'acte fisiològic d'alimentació.
A escala mundial, un dels màxims exponents en la creació de l'esquer de bassa, va ser el pescador d'origen finlandès Laurie Rapala (d'aquí ve la marca d'esquers Rapala), el qual amb el seu esquer original, va canviar la dinàmica de la pesca amb esquers en el món sencer. El seu concepte clau va ser que l'esquer es mogués com una presa ferida i així fes venir el depredador.
A la modalitat de spinning solament s'utilitzen esquers artificials com les rapales, els vinils, les culleretes, els plomats...

## Enllaços externs

* Diferències entre pescar a spinning o càsting (castellà)
# Pescador

* Per a altres significats, vegeu «El pescador».
Un pescador és la persona que viu de les captures de peixos i altres animals aquàtics, ja que pesca prou quantitat per alimentar-se i vendre'n l'excedent. Pertanyent al sector primari, és una professió que ha existit des de la prehistòria en diverses modalitats, bàsicament pesca des de costa o amb vaixell. Es calcula que al món hi ha més de 30 milions de persones amb aquest ofici, especialment a l'Àsia. Els tècnics de la piscicultura també es consideren pescadors. El pescador pot ser una metàfora per referir-se a Jesús.
A Mallorca, els barris de pescadors eren Santa Catalina (el Jonquet) i el Puig de Sant Pere, situat dins el barri mariner (amb la Llonja dels mercaders, les drassanes i la parròquia de Santa Creu) i anomenat així en referència al col·legi professional dels pescadors, el patró dels quals era sant Pere, que veneraven a una capella de Santa Creu. Tenien la sala al carrer de Sant Pere, que prenia el nom del barri, i en el mateix carrer també tenien una capella particular dedicada al sant, de la qual solament es conserva el portal, d'estil renaixentista (1582). A l'indret de la Feixina, els pescadors hi tenien una gran caldera a disposició de tots els membres del col·legi per tenyir les arts de pesca. L'organització del col·legi es remunta al segle xiii, però, segurament atesa l'extracció social humil dels seus membres, no es configurà jurídicament fins a començament del segle xvi, i les primeres ordinacions no arribaren fins a 1677. En altres viles marineres de l'illa, com Alcúdia i Andratx, hi hagué col·legis de pescadors propis.

## Vegeu també

* Peixateria

## Referències

* ↑ Quetglas Gayà, B. Los gremios de Mallorca. Imprenta Politécnica, 1980, p. 185-194.