OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Barry Pepper

Barry Robert Pepper (4 d'abril de 1970) és un actor canadenc. Va fer del soldat ras Daniel Jackson a Salvem el soldat Ryan (Saving Private Ryan) (1998), de l'agent del correccional Dean Stanton a The Green Mile (1999), de Jonnie Goodboy Tyler a Camp de batalla: la Terra (Battlefield Earth) (2000), de Roger Maris a 61* (2001), del sergent Michael Strank a Banderes dels nostres pares (Flags of Our Fathers) (2006) i de "Lucky" Ned Pepper a True Grit (2010). Ha estat nominat a tres Premis del Sindicat d'Actors de Cinema i a un Premi del Globus d'Or.

## Filmografia
### Cinema

| Any | Títol | Paper | Notes |
| 1992 | A Killer Among Friends | Mickey | Telefilm |
| 1995 | Johnny's Girl | Jimmy Zee | Telefilm |
| 1996 | Titanic | Harold Bride | Telefilm |
| 1996 | Urban Safari | Rico | |
| 1998 | Firestorm | Packer | |
| 1998 | Salvem el soldat Ryan (Saving Private Ryan) | Daniel Jackson | |
| 1998 | Enemy of the State | David Pratt | |
| 1999 | The Green Mile | Dean Stanton | |
| 2000 | Camp de batalla: la Terra (Battlefield Earth) | Jonnie Goodboy Tyler | |
| 2000 | We All Fall Down | John | |
| 2001 | 61* | Roger Maris | Telefilm |
| 2001 | Knockaround Guys | Matty Demaret | |
| 2002 | Quan érem soldats (We Were Soldiers) | Joseph L. Galloway | |
| 2002 | 25th Hour | Frank Slaughtery | |
| 2003 | Perduts a la neu (The Snow Walker) | Charlie Halliday | |
| 2004 | 3: The Dale Earnhardt Story | Dale Earnhardt | Telefilm |
| 2005 | Three Burials of Melquiades Estrada, TheThe Three Burials of Melquiades Estrada | Mike Norton | |
| 2005 | Ripley Under Ground | Tom Ripley | |
| 2006 | Banderes dels nostres pares (Flags of Our Fathers) | Sgt. Mike Strank | |
| 2006 | Unknown | Rancher Shirt | |
| 2008 | Set ànimes (Seven Pounds) | Dan Morris | |
| 2009 | Princess Kaiulani | Lorrin A. Thurston | |
| 2009 | Like Dandelion Dust | Rip Porter | |
| 2010 | Casino Jack | Michael Scanlon | |
| 2010 | True Grit | "Lucky" Ned Pepper | |
| 2010 | When Love Is Not Enough: The Lois Wilson Story | Bill W. | Telefilm |
| 2012 | To the Wonder | Mòssen Barry | Escenes descartades |
| 2013 | Broken City | Jack Valliant | |
| 2013 | Snitch | Agent Cooper | |
| 2013 | The Lone Ranger | Capità Jay Fuller | |
| 2014 | Matar el missatger | Russell Dodson | |
| 2015 | Maze Runner: The Scorch Trials | Vince | |
| 2017 | Monster Trucks | Xèrif Rick Lovick | |
| 2017 | Bitter Harvest | Yaroslav | |
| 2018 | Maze Runner: The Death Cure | Vince | |
| 2019 | Crawl | David Keller | |
| 2019 | The Painted Bird | Mitka | |
| 2019 | Running with the Devil | El Cap | |
| Per estrenar | Awake | | Postproducció |

## Referències

* ↑ Portman, Jamie «Vancouver actor inspired by fatherly Clint Eastwood». The Ottawa Citizen, 30-10-2006 [Consulta: 17 desembre 2010]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2012-11-09. [Consulta: 31 octubre 2019].
* ↑ «Barry Pepper, Michael Sheen & Amanda Peet Also Cut From Terrence Malick's 'To The Wonder'». The Playlist, 29-08-2012. Arxivat de l'original el 1 de setembre de 2012. [Consulta: 30 agost 2012].
# Cementiri de Sant Pere Pescador

El Cementiri de Sant Pere Pescador és una obra de Sant Pere Pescador (Alt Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Situat a l'oest del nucli urbà de la població, a tocar la carretera de Sant Pere Pescador a Vilamacolum.

## Descripció

Conjunt de planta trapezoïdal envoltat per una tanca d'obra. Està format diversos cossos rectangulars de nínxols, disposats als laterals i al fons del recinte. Al mig hi ha un camí pavimentat que condueix a la capella. De planta rectangular i amb la coberta de dues vessants, presenta el coronament de la façana esglaonat amb una creu de ferro a la part superior. Al costat hi ha un panteó completament cobert d'heura. Se li observa una planta rectangular, amb coberta a quatre aigües i un petit porxo davant l'accés. Està coronat amb una creu. Un altre element destacable és la tomba del comandant Vidal Geli. Presenta l'escultura d'un àngel asseguda en el basament poligonal d'una creu decorada. Per acabar, l'accés principal al cementiri es fa a través d'un gran portal d'arc de mig punt, amb el coronament ondulat. La resta de la tanca presenta rajola vidrada al coronament. Tot l'accés està arrebossat i pintat de blanc.

## Referències

* 1 2 «Cementiri de Sant Pere Pescador». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 21 octubre 2017].
# Associació Nou Horitzó

Associació Nou Horitzó és una associació sense ànim de lucre creada el 1978 al districte d'Horta-Guinardó. Els seus principals objectius són, d'una banda, estudiar les necessitats de la gent gran del barri i planificar la seva solució tot col·laborant amb els organismes oficials que corresponguin en cada moment i, de l'altra, col·laborar amb totes les entitats —tot mantenint la personalitat pròpia—, que, tant en l'àmbit de Barcelona com de Catalunya, tinguin com a missió afrontar i resoldre la problemàtica de la vellesa.
L'entitat va néixer a partir de les mobilitzacions que es van fer al barri del Guinardó el 1975 per denunciar l'estat en què es trobava l'actual Residència Municipal Parc del Guinardó. Al llarg dels anys, Nou Horitzó ha anat ampliant les seves activitats i la seva presència al districte d'Horta-Guinardó, amb grups d'acolliment, ajut a domicili, colònies, escola de vida, etc. Organitza el concurs «Les àvies i els avis escriuen contes i els infants els dibuixen», amb un gran seguiment per part de les escoles del districte i un gran ressò social i mediàtic. El 2004 l'Ajuntament de Barcelona va seleccionar aquest projecte per presentar-lo al proper Congrés de Ciutats Educadores de Gènova.
Aquesta entitat participa molt activament en tota la dinàmica associativa del districte: Consell de la Gent Gran, Taula de Casals, comissions diverses de projectes relacionats amb la Primavera de la Gent Gran del districte, etc. A més de treballar en la defensa de la gent gran, també du a terme tota una tasca per ajudar a aprendre a viure i envellir. El 2004 va rebre la Medalla d'Honor de Barcelona.
# Fedótovo

«Fedótovo» té aquests significats:
* Fedótovo (Perm), localitat del krai de Perm, a Rússia
* Fedótovo (Kaluga), localitat de l'óblast de Kaluga, a Rússia
* Fedótovo (Vladímir), localitat de l'óblast de Vladímir, a Rússia
# Els Mèdici: senyors de Florència

Els Mèdici: senyors de Florència (originalment en italià, I Medici) és una sèrie de televisió de drama històric creada per Frank Spotnitz i Nicholas Meyer. La sèrie va ser produïda per les companyies italianes Lux Vide i Rai Fiction, en col·laboració amb Big Light Productions de Frank Spotnitz. S'ha doblat al valencià per À Punt, que va començar a emetre-la el 21 de febrer de 2021.
La sèrie es va estrenar a Itàlia a Rai 1 el 18 d'octubre de 2016. La sèrie segueix la família Mèdici, banquers del Papa, durant el Renaixement a la Florència. Cada temporada segueix els esdeveniments d'un moment particular de la història familiar explorant el paisatge polític i artístic de la Itàlia renaixentista.
La primera temporada, titulada Els Mèdici: senyors de Florència, té lloc el 1429, any en què va morir Giovanni de' Medici, cap de família. El seu fill Cosme de Mèdici el succeeix com a cap del banc familiar, el banc més ric d'Europa en aquella època, i lluita per preservar el seu poder a Florència. La segona temporada té lloc 35 anys després i explica la història del net de Cosme, Llorenç el Magnífic. Un tercer, que completa la història de Llorenç, es va estrenar a Rai 1 el 2 de desembre de 2019.
La sèrie va assolir entre quatre i vuit milions d'espectadors a les emissions originals. Segons el compilador de qualificacions italià Auditel, l'emissió del primer episodi va atreure un rècord de 8,04 milions d'espectadors.
La sèrie s'ha emès a 190 països d'arreu del món, incloent-hi Netflix als Estats Units, Canadà, Regne Unit, Irlanda i Índia, i SBS a Austràlia.

## Referències

* ↑ Friedlander, Whitney. «Dustin Hoffman, Richard Madden to Star in TV Drama About Italy's Medici Family» (en anglès). Variety, 24-09-2015. [Consulta: 16 juliol 2019].
* ↑ «À Punt estrena la sèrie 'Els Medici, senyors de Florència' amb Dustin Hoffman». 20 minutos, 17-02-2021. [Consulta: 9 octubre 2022].
* ↑ Keslassy, Elsa Variety, 21-10-2016 [Consulta: 23 octubre 2016].
* ↑ «Les Médicis, Maîtres de Florence : carton d'audience pour la série de SFR Play» (en francès). Toutelatele, 26-10-2016. [Consulta: 16 juliol 2019].
* ↑ Munn, Patrick. «Wild Bunch TV Sells Big Light's 'Medici: Masters Of Florence' To Netflix In US, Canada & India». TV Wise. Disqus, 24-11-2016. Arxivat de l'original el 2 de juliol 2021. [Consulta: 30 novembre 2018].
* ↑ MediaWeek, 04-04-2017 [Consulta: 30 novembre 2018].

## Enllaços externs

* Els Mèdici: senyors de Florència a À Punt
# Martín Cortés

Martín Cortés és el nom dels següents personatges:
* Martín Cortés Zúñiga (1533 - 1589), II Marquès de la Vall d'Oaxaca, militar aristòcrata i fill legítim d'Hernán Cortés.
* Martín Cortés (el mestís) (c. 1523 - c. 1595), fill primogènit i natural d'Hernán Cortés amb Malintzi.
* Martín Cortés de Albacar (Bujaraloz, 1510 - 1582), cosmògraf i matemàtic aragonès.
# Pithecia mittermeieri

Pithecia mittermeieri és una espècie de primat del grup dels micos del Nou Món oriünda de l'oest de la conca de l'Amazones, al sud del riu Amazones i entre el riu Madeira i el riu Tapajós. Té una llargada de cap a gropa de 35–46 cm i una cua de 41–49 cm. Fou descrita el 2014 en el marc d'una revisió de la taxonomia dels saquis. Les mans i els peus estan coberts de pèls blancs i curts. L'espècie fou anomenada en honor de l'antropòleg i primatòleg estatunidenc Russell Alan Mittermeier.

## Referències

* ↑ Marsh, L. K. 2014. « A taxonomic revision of the saki monkeys, Pithecia Desmarest, 1804». Neotropical Primates, 21: 1-163
# Hackett

Hackett és el nom dels següents personatges:
* Charles Hackett (Worcester, Massachusetts, 1889 - Nova York, 1942), cantant d'òpera
* Grant Hackett (Southport, Austràlia, 1980), nedador
# Bitkine

Bitkine (en àrab بيتكين, Bītkīn) és una petita ciutat i sotsprefectura en el centre del Txad. La ciutat és el centre administratiu del departament d'Abtouyour, en la regió de Guéra.

## Demografia

| | Població |
| 1993 | 13 619 |
| 2009 | 29 302 |

## Referències

* ↑ Oxfam and Office National de Développement Rural (ONDR). 2016. Atlas de la vulnérabilité dans le Guera. Première partie: synthèse regional. 2nd edition (updated from 2013 edition). PASISAT (Projet d'Appui à l'Amélioration du Système d'Information sur la Sécurité Alimentaire au Tchad).
* ↑ «City Population - Population Statistics in Maps and Charts for Cities, Agglomerations and Administrative Divisions of all Countries of the World». [Consulta: 18 juliol 2020].
# Palm City

Palm City és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 20.097 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Palm City tenia 20.097 habitants, 8.458 habitatges, i 6.301 famílies. La densitat de població era de 530,4 habitants/km².
Dels 8.458 habitatges en un 27,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66,2% hi vivien parelles casades, en un 6,3% dones solteres, i en un 25,5% no eren unitats familiars. En el 21,5% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,35 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,72.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,1% tenia menys de 18 anys, un 3,3% entre 18 i 24, un 22,5% entre 25 i 44, un 25,8% de 45 a 60 i un 27,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 47 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89 homes.
La renda mediana per habitatge era de 62.362 $ i la renda mediana per família de 69.688 $. Els homes tenien una renda mediana de 48.852 $ mentre que les dones 33.699 $. La renda per capita de la població era de 35.213 $. Entorn del 2,6% de les famílies i el 3,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Palm City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Palm City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Auñón

Auñón és un municipi de la província de Guadalajara, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 | 2006 |
| 283 | 266 | 243 | 254 | 234 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 maig 2021].
# Ten Bruggencate (cràter)

Ten Bruggencate és un cràter d'impacte pertanyent a la cara oculta de la Lluna. Està localitzat just a l'est de Lane, un cràter més recent. Al sud-est de Ten Bruggencate es troba Chauvenet.
* Localització de Ten Bruggencate (centre superior dreta de la imatge)
* Cràters satèl·lit
Es tracta d'una formació desgastada i erosionada, amb el cràter satèl·lit Ten Bruggencate H superposat sobre part de la banda est-sud-est. Presenta diversos petits cràters a la paret interna i en la vora del sòl interior. Per la resta, el cràter no té altres trets ressenyables.

## Cràters satèl·lit

Per convenció aquests elements són identificats en els mapes lunars posant la lletra en el costat del punt central del cràter que està més proper a Ten Bruggencate.
| Ten Bruggencate | Coordenades | Diàmetre |
| C | 7° 54′ S, 136° 06′ E﻿ / ﻿7.9°S,136.1°E﻿ / -7.9; 136.1﻿ (Ten Bruggencate C) | 19 km |
| D | 8° 06′ S, 136° 54′ E﻿ / ﻿8.1°S,136.9°E﻿ / -8.1; 136.9﻿ (Ten Bruggencate D) | 43 km |
| H | 10° 00′ S, 135° 36′ E﻿ / ﻿10.0°S,135.6°E﻿ / -10.0; 135.6﻿ (Ten Bruggencate H) | 33 km |
| Y | 6° 42′ S, 134° 00′ E﻿ / ﻿6.7°S,134.0°E﻿ / -6.7; 134.0﻿ (Ten Bruggencate Y) | 57 km |

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Els Nerets

Els Nerets és un indret del terme municipal de Talarn, al Pallars Jussà. És el territori situat a orient del terme, al sud-est de la Central FECSA-Nerets, en el pendís que puja cap a la Serra de Nerets. S'ha trobat un jaciment arqueològic paleolític: Jaciment arqueològic dels Nerets.

## Jaciment arqueològic

Els Nerets conté un jaciment paleolític a les muntanyes de Neret de Tremp al centre de la Conca de Tremp, prop l'estret de Susterris, per on passa la Noguera Pallaresa. al terme municipal de Talarn, a la comarca del Pallars Jussà. El jaciment és format per karst oberts a causa de la dissolució de fòssils sorrencs. En els barrancs formats per aquests dissolució és on apareixen les restes materials. El jaciment és un lloc d'habitació sense estructures datat del paleolític inferior arcaic, als darrers moments del Plistocè mitjà en transit cap al superior, un període escàs a Catalunya, d'aquí ve la importància que ha portat a excavar aquest jaciment. El jaciment va ser descobert per un aficionat que recollia restes lítiques, les quals va cedir als arqueòlegs perquè poguessin investigar-les. Arran d'aquest fet es visita el jaciment per veure les seves possibilitats.
El 1995 es va dur a terme una excavació d'urgència per part del Consell Comarcal del Pallars Jussà, ja que des de feia anys els agents erosius i les activitats dels espoliadors estaven malmetent greument el jaciment. El 2003 es va dur a terme una excavació amb projecte d'investigació pel Museu de la Conca Dellà de l'Institut de Paleontologia Miquel Crusafont.
S'han trobat bases lítiques negatives de primera generació de configuració centrípeta associades a unifacials uniangulars de gran mesura, industria axeuliana evolucionada pròpia del paleolític mitjà.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Rosell, Jordi «Memòria de la prospecció d'urgència del jaciment del Paleolític Inferior dels Nerets». Memòria d'intervenció arqueològica.

## Bibliografia

* Cela, X.; Noguera, J.; Rovira, M.. "Els materials arqueològics del jaciment ibèric del Coll del Moro de Serra d'Almos (Tivissa, Ribera d'Ebre). Col·lecció del Museu Comarcal Salvador Vilaseca de Reus". Pyrenae. 30, p.91-121.
* Rosell, J.; Rodríguez, X.P.. A: Actes de les Jornades d'Arqueologia i Paleontologia, 2000. Comarques de Lleida. Barcelona: Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura., 2003. Vol. 1. p.37-40
* Rosell, J; Rodríguez, X.P. "Paleolític inferior a la Conca de Tremp: la localització arqueològica dels Nerets". Collegats, 5, p.133-141.
* Rosell, J; Rodríguez, X.P. Aequa. València, 1991
* Rosell, J. Memòria de la prospecció d'urgència del jaciment del Paleolític Inferior del Nerets" Direcció General del Patrimoni Cultural, Generalitat de Catalunya, 1995

## Enllaços externs

* Inventari del Patrimoni Cultural Immoble Català. Direcció General d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni de la Generalitat de Catalunya https://egipci.cultura.gencat.cat (accés: 2015).
# Martin Marietta X-24A

El Martin Marietta X-24A va ser un avió experimental estatunidenc desenvolupat des d'un programa conjunt USAF-NASA nomenat PILOT (1963-1975). Va ser dissenyat i construït per provar conceptes de cos portant, experimentant amb la idea de reentrada i aterratge sense motor, utilitzada més tard pel transbordador espacial.

## Especificacions (X-24A)

* Tripulació: 1
* Llargada: 7,47 m
* Amplada: 3,51 m
* Altura: 2,92 m
* Superfície d'ala: 18,91 m²
* Pes en buit: 2.885 kg
* Pes màxim a l'enlairament: 4.853 kg
* Motor: «Reaction Motors XLR-11rs» (motor de coet)
* Potència: 37,7 kN
* Velocitat màxima en altura: 1.667 km/h
* Autonomia: 72 km
* Altura màxima: 21.763 m

## Referències

* ↑ Reed, R. Dale amb Darlene Lister. Wingless Flight: The Lifting Body Story. Lexington, KY: University Press of Kentucky, 2002. ISBN 0-81319-026-6

## Enllaços externs

* NASA Dryden X-24 Photo Collection Arxivat 2003-06-23 a Wayback Machine. (anglès)
* X-24A a «Encyclopedia Astronautica» (anglès)
# Cal Torres (Pacs del Penedès)

Cal Torres és una masia de Pacs del Penedès (Alt Penedès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una masia situada a la part meridional del terme municipal de Pacs del Penedès, al veïnat de la Serra, en una zona envoltada de vinyes. És un edifici amb planta en forma de L, composta de planta baixa i pis principal, amb una petita galeria d'arcs de mig punt. Hi ha una cornisa de separació dels pisos. A l'interior del recinte de la masia hi ha una capella i un celler.

## Història

Cal Torres, antigament anomenada Mas Balaguer, és una construcció del 1865 data que apareix a la façana de l'edifici.

## Referències

* 1 2 «Cal Torres». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 agost 2015].
# Hendecasis

Hendecasis és un gènere d'arnes de la família Crambidae descrit per George Hampson el 1896.

## Taxonomia

* Hendecasis apicefulva Hampson, 1916
* Hendecasis apiciferalis (Walker, 1866)
* Hendecasis duplifascialis (Hampson, 1891)
* Hendecasis fulviplaga Hampson, 1916
* Hendecasis fumilauta Warren, 1896
* Hendecasis melalophalis Hampson, 1906
* Hendecasis pulchella (Hampson, 1916)

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». Global Information System on Pyraloidea. [Consulta: 9 gener 2019].
* ↑ Savela, Markku. "Hendecasis Hampson, 1896". Lepidoptera and Some Other Life Forms.
# Categoria d'un torneig d'escacs

La categoria d'un torneig d'escacs és un indicador del seu nivell, determinat mercès a la mitjana d'Elo dels seus participants.
El sistema de categories és l'emprat per la FIDE per classificar els torneigs tancats (torneigs en què tots els jugadors juguen els uns contra els altres almenys un cop) a ritme de joc clàssic o estàndard.
La categoria inicial (més baixa) per torneigs de nivell magistral és la categoria I, que significa que els participants tenen una mitjana d'Elo entre 2251 i 2275 punts. De 2276 a 2300 és un torneigs de categoria II, i així successivament (cada categoria representa una franja de 25 punts Elo). La categoria XXI, la més forta, s'ha inclòs recentment, degut al progressiu increment de força dels jugadors d'elit.
Les categories són atribuïdes segons el següent sistema de correspondència:
| Cat. Mitjana Elo I 2251–2275 II 2276-2300 III 2301-2325 IV 2326-2350 V 2351-2375 VI 2376-2400 VII 2401-2425 | Cat. Mitjana Elo VIII 2426-2450 IX 2451-2475 X 2476-2500 XI 2501-2525 XII 2526-2550 XIII 2551-2575 XIV 2576-2600 | Cat. Mitjana Elo XV 2601-2625 XVI 2626-2650 XVII 2651-2675 XVIII 2676-2700 XIX 2701-2725 XX 2726-2750 XXI 2751-2775 | Cat. Mitjana Elo XXII 2776-2800 XXIII 2801-2825 |

## Torneigs de categoria XXI

La categoria més elevada mai atribuïda a un torneig és la XXI, que s'ha donat en les següents ocasions:
* 1996 : Las Palmas (mitjana Elo de 2757) : torneig a doble volta guanyat per Garri Kaspàrov.
* 1998 : Torneig de Linares (mitjana 2752), torneig a doble volta guanyat per Viswanathan Anand.
* 2000 : Linares (mitjana Elo 2752) : torneig a doble volta guanyat per Kasparov i per Vladímir Kràmnik, ex aequo.
* 2001 : Torneig de Dortmund: torneig a doble volta, mitjana 2755, guanyat per Kràmnik per desempat, per davant de Vesselín Topàlov.
* 2007 : Campionat del món de 2007 a Mèxic (mitjana 2752), torneig a doble volta, guanyat per Anand.
* 2008 :
** Linares (mitjana 2756), torneig a doble volta guanyat per Anand.
** Final del Grand Slam de Bilbao 2008 (mitjana 2769), guanyat per Topàlov.
* 2009 :
** Linares 2009 (mitjana 2758), torneig a doble volta guanyat per desempat per Aleksandr Grisxuk per davant de Vasil Ivantxuk.
** Torneig M-Tel de Sofia 2009 (mitjana 2759), guanyat per Aleksei Xírov.
** Torneig de Nankin 2009 a la Xina (mitjana 2765,5), guanyat per Magnus Carlsen.
** Memorial Mikhaïl Tal 2009 a Rússia (mitjana 2764), guanyat per Kràmnik.
* 2010 : Linares (mitjana 2758), torneig a doble volta guanyat per Topàlov.

## Notes i referències

* ↑ Linares R7: Kasparov leads at half-time, Chessbase, 2 de març de 2005 (en anglès). Consultat el dia 16 de maig de 2011 (anglès)
* ↑ «Chess records: Tournament records» (en anglès). Chessdom. Arxivat de l'original el 2011-07-08. [Consulta: 16 maig 2011].
* ↑ Aquest torneig s'auto-atribueix la categoria XXII, tot i que això no és estrictament cert; la confusió deriva de calcular la mitjana Elo considerant l'Elo virtual del moment, en lloc de l'Elo oficial de la darrera llista d'Elo vigent.