OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Coiserette

Coiserette és un municipi francès situat al departament del Jura i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 44 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Coiserette era de 44 persones. Hi havia 20 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols), 8 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 36 habitatges, 18 eren l'habitatge principal de la família, 11 eren segones residències i 7 estaven desocupats. 35 eren cases i 1 era un apartament. Dels 18 habitatges principals, 16 estaven ocupats pels seus propietaris, 1 estava llogat i ocupat pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 5 tenien quatre cambres i 13 en tenien cinc o més. 14 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 6 habitatges hi havia un automòbil i a 11 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Coiserette el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 8 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 27 persones, 18 eren actives i 9 eren inactives. Les 18 persones actives estaven ocupades(11 homes i 7 dones).. De les 9 persones inactives 6 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 2 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials i 1 d'una empresa immobiliària.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Coiserette a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Coiserette a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Murad (tribu)

Murad fou una tribu àrab del grup meridional dels Madhhidj.
Ja s'esmenten en les inscripcions dels sabeus al segle vi. Se'ls anomena també en relació als làkhmides, quan el rei Amr ibn al Mundhir ibn Ma al-Sama (Amr (III) ibn Hind «Múdrit-al-Hijara» (554-569)va excloure del repartiment de regne al seu germanastre també anomenat Amr, nascut d'Usama, germana de la mare del rei anomenada Hind, aquest es va refugiar amb els muradites que el van reconèixer coma cap; però com que els governava de manera tirànica el van acabar matant. El rei Amr va envair el seu territori en revenja i va fer matar l'assassí.
A l'inici de l'islam els Murad van patir una greu derrota davant els Hamdan, que els va afeblir (el mateix any que la batalla de Badr). Els Murad adoraven al déu Yaghuth però després de la derrota es van aliar a Mahoma. El cap muradita Farwa ibn Musayk va anar a Medina el 631 i va signar un acord amb Mahoma. Però el cap principal de la tibu era Kays ibn al-Makshub que s'oposava a aquesta col·laboració. En la revolta d'al-Aswad al-Ansi contra els perses del Iemen, els muradites no hi van donar suport. A la mort del Profeta alguns xeics muradites no van reconèixer a Abu Bakr al-Siddiq i van participar en la Ridda, especialment al-Makshub; però fet presoner i li fou perdonada la vida, i des de llavors fou fidel al califa i la tribu va participar en les conquestes a Síria i l'Iraq. Kays va perdre un ull a la batalla del Yarmuk.
La major part de la tribu que va sortir del Iemen es va establir a Kufa i un membre de la tribu, Abd al-Rahman ibn Muldjam va assassinar al califa Ali ibn Abi-Tàlib. Un altre cap muradita fou executat el 679 a Kufa per haver participat en la conspiració de Muslim ibn Akil en favor d'Al-Husayn ibn Alí ibn Abi Tàlib.

## Referències

* Enciclopèdia de l'Islam, VII, 591 i 592
* Peterson, John. Yemen, the search for a modern state. Croom Helm, 1982, p. 81. ISBN 978-0-7099-2003-8 [Consulta: 4 octubre 2011].
* Houtsma, M. Th. First encyclopaedia of Islam: 1913-1936. BRILL, 1993, p. 726. ISBN 978-90-04-09796-4 [Consulta: 4 octubre 2011].
# La Piedad (escultura)

La escultura urbana coneguda pel nom La Piedad, ubicada a la plaça de Longoria Carbajal, a la ciutat d'Oviedo, Principat d'Astúries, Espanya, és una de les més d'un centenar que adornen els carrers de l'esmentada ciutat espanyola.
El paisatge urbà d'aquesta ciutat, es veu adornat per obres escultòriques, generalment monuments commemoratius dedicats a personatges d'especial rellevància en un primer moment, i més purament artístiques des de finals del segle xx.
L'escultura, feta a bronze, és obra de Santiago de Santiago, i està datada en 2009.
Aquesta escultura es va ubicar en aquesta plaça després de ser reformada l'any 2009, substituint a la primera obra de Santiago de Santiago situada en aquesta, la coneguda com "Mavi", que va ser reubicada a la plaça del Concellín, a La Corredoria, per petició dels veïns, segons declaracions de l'Alcalde d'Oviedo.
L'obra mostra una dona nua, amb una postura intimista, abstreta, amb una forta càrrega de sentiments, reclinada sobre ella mateixa i una mica agenollada al sól.

## Referències

* 1 2 «Una escultura de Santiago de Santiago adornará la plaza de Longoria Carbajal» (en espanyol europeu), 22-09-2009. [Consulta: 27 desembre 2018].
* 1 2 «Escultura pública en Oviedo». Arxivat de l'original el 2014-07-17. [Consulta: 27 desembre 2018].
* ↑ CLAVEROL, MANUEL GUTIÉRREZ; ARIAS, ALBERTO CARLOS POLLEDO. Guía total turística y monumental de Oviedo. 6 itinerarios para disfrutar de una ciudad de cuento (en castellà). Ediciones Nobel, 2016. ISBN 9788484597384.
* ↑ España, La Nueva. «Longoria cambia su fuente por La Piedad» (en castellà). [Consulta: 27 desembre 2018].
* ↑ España, La Nueva. «Mi obra "La Piedad" formará parte de la reforma de la plaza Longoria Carbajal» (en castellà). [Consulta: 27 desembre 2018].
# Marsupialització

La marsupialització és la tècnica quirúrgica de fer una incisió (un tall) en un abscés o quist per fer una escletxa i suturar-ne les vores per formar una superfície contínua des de la superfície exterior fins a la superfície interior del quist o abscés. Suturat d'aquesta manera, el lloc roman obert i pot drenar lliurement. Aquesta tècnica s'utilitza per tractar un quist o un abscés quan només el drenatge no seria efectiu o no seria desitjable per l'eliminació completa de l'estructura circumdant. La tècnica s'aplica sovint en el quist del conducte de Gartner, quist pancreàtic, quist pilonidal i quist de Bartholin. En el cas d'un quist dentíger, es pot realitzar la marsupialització per permetre que la dent, que creix associada al quist, pugui continuar erupcionant a la cavitat oral. També s'utilitza en la dacriocistorrinostomia, en què la mucosa del sac lacrimal està connectada a la mucosa nasal per sobre del nivell d'obstrucció mecànica del conducte nasolacrimal.

## Referències

* ↑ «Management of Bartholin's duct cyst and gland abscess.». American Family Physician, vol. 68, 1, 2003, pàg. 135–40. PMID: 12887119. Arxivat 2008-09-07 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2008-09-07. [Consulta: 23 octubre 2020].
* ↑ Hupp, James R.. Contemporary Oral and Maxillofacial Surgery. St. Louis, MO: Mosby Elsevier, 2008, p. 455–57. ISBN 0-8151-6699-0.
# Antonio de la Torre Villalpando

Antonio de la Torre Villalpando (Ciutat de Mèxic, 21 de setembre de 1951 – 2 d'agost de 2021) va ser un futbolista mexicà.

## Selecció de Mèxic

Va formar part de l'equip mexicà a la Copa del Món de 1978.

## Referències

* ↑ «Antonio De La Torre».
* ↑ Antonio DE LA TORRE Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ «Perfil». mediotiempo.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ Antonio de la Torre Villalpando a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ CARRILLO, Omar. La Historia de las Copas del Mundo: Crónicas de la Selección Mexicana, El Tri en cada mundial.. Mèxic: Editorial Televisa edición, 2006.
# Partanna

Partanna (sicilià Partanna) és un municipi italià, dins de la província de Trapani. L'any 2007 tenia 11.847 habitants. Limita amb els municipis de Castelvetrano, Montevago (AG), Salaparuta i Santa Ninfa.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Giovanni Cutone | Centredreta |
# Yu Asakawa

Yu Asakawa (japonès: 浅川悠) (Tòquio, 20 de març de 1975) és una actriu de doblatge popular. També és cantant. El febrer del 2007 es va casar amb el seu company de veu Showtaro Morikubo, i es varen divorciar el gener del 2009. Va ser copresentadora d'un programa web a Internet Otaku Verse Zero amb Patrick Macias, un anterior editor en cap d'Otaku USA.

## Doblatges

L'ordre d'aquesta llista és personatge i sèrie.
Anime
* Chizuru Jumonji de Arcade Gamer Fubuki
* Sakaki de Azumanga Daioh
* Nagi Kirima de Boogiepop Phantom
* Priss Asagiri de BubbleGum Crisis 2040
* Lazulli de Buzzer Beater
* Eiko de DearS
* Miyuki Kikuchi de Futari Ecchi
* Mizuki Tachibana de Gravion
* Momoka Kudou de Gunparade Orchestra
* Yuuki Mitani de Hikaru no Go
* Tsukushi Kinoyama de Konjiki no Gash Bell
* Motoko Aoyama de Love Hina, Love Hina Again
* Shinobu Miwa de RahXephon
* Shiris de Record of Lodoss War TV
* Itoko Osakabe de School Rumble
* Cathrine Deboucoillet de St. Luminous Mission High School
* Renna Satomi Starship Operators
* Chris Carman de Stratos 4
* Jura Basil Eldin de Vandread
OVA
* Kouji Imai de Kyou no Go no Ni

## Referències

* ↑ Manry, Gia. «Daily Video: Japan's English-Language Otaku-Verse Zero». Anime News Network, November 17, 2010. [Consulta: June 30, 2017].
* 1 2 «Yuu ASAKAWA» (en anglès). Anime News Network LLC. [Consulta: 7 octubre 2023].

## Enllaços externs

* (anglès) Base de dades de Anime news net
# Comtat de Bar-sur-Aube

El comtat de Bar-sur-Aube fou una jurisdicció feudal que va existir durant el segle x i XI. El primer que apareix amb el domini del territori fou Acard, que no s'esmenta com a comte, i governava a Laferté-sur-Aube; es va casar amb Acarda i va tenir dos fills, Noguer i Folc. El primer va morir després del 1011 i va portar el títol comtal des de 1003 i és esmentat a l'Acta Sanctorum sobre la vida de Sant Simó Valois; la darrera carta on apareix està datada el 1011. Va deixar tres fills (Noguer, Berald i una filla) del seu matrimoni amb Adelisa, dels quals Noguer II el va succeir (Berald o Berold fou bisbe de Soissons 1019-1052). Noguer II es va casar amb Adelisa, comtessa de Soissons, filla de Guiu comte de Soissons. Noguer II va morir el 1019 i va deixar tres fills (Noguer, Guiu i Renald). Noguer III (mort el 1040) el va succeir a Bar i Soissons i Renald a Soissons (Guiu era arquebisbe de Reims 1033-1055, conegut com a Guiu de Roucy o Guiu de Châtillon, mort el 1055); Noguer III estava casat però el nom de la seva dona no és conegut; va tenir dues filles, Aelis i Isabel. Aelis fou la successora a Bar el 1040 i va morir l'11 de setembre del 1053. Es va casar en primeres noces amb Renald de Semur-en-Brionnais, fill de Jofré I senyor de Semur, en segones amb Renard comte de Joigny, fill de Jofré de Joigny, en terceres (com a segona muller) amb Roger I procurador de Vignory, fill de Guiu I de Vignory, i en quartes amb Raül III comte de Valois, Vexin, Amiens i Vitry (fill de Raül II). Raül va morir el 23 de febrer o el 8 de setembre de 1074, i el comtat va passar a la descendència d'aquest quart matrimoni d'Aelis (però primer de Raül) en la persona del fill Gautier, mort en batalla el 6 de setembre de 1065 o 1067, solter i sense fills, passant l'herència al seu germà Simó, promès dues vegades (primer amb Agata de Normandia filla del rei Guillem el Conqueridor, morta el 1074 i després amb una filla del comte Aldebert o Hildebert de la Marca i Perigord, i que es va retirar a un monestir el dia de la boda el 1077, i va morir a Roma el 30 de setembre o 1 d'octubre del 1080 o 1082. L'herència va passar a la seva germana Adelis o Adela casada amb Heribert IV de Vermandois (que va aportar Vexin, Valois i Amiens. Bar va passar a l'altra germana Alix o Adela de Valois (morta el 12 de maig d'entre 1093 i 1100) que fou la tercera esposa de Teobald III de Blois, Chartres, Châteaudun i Meaux-Troyes (Xampanya) mort el 30 de setembre de 1089. El comtat va quedar unit en endavant a Xampanya.

## Llista de comtes

* Acard senyor fins a 1003
* Noguer I 1003-després de 1011
* Noguer II després de 1011-1019
* Noguer III 1019-1040
* Aelis 1040-1053
* Raül de Valois, Vexin, Amiens i Vitry (consort) fins a 1053 (+1074)
* Gautier 1053-1065 o 1067
* Simó (el 1074 comte de Vexin, Valois, Amiens i Vitry) 1067-1077 (abdica de fet 1077, + 1080 o 1082)
* Alix de Valois 1077-vers 1100
* Tibald o Teobald III de Blois, Chartres, Châteaudun i comte de Meaux-Troyes (Xampanya) 1077-1089 (consort)

## Referències

* Genealogia
# Bentheim-Tecklenburg

Bentheim-Tecklenburg fou una branca o línia dels comtes de Bentheim formada per l'antic comtat de Tecklemburg que fou heretat pel comte Otó II de Bentheim el 1263. A la seva mort el 1277, va repartir els seus dos comtats entre els dos fills, tocant Bentheim-Tecklenburg a Otó III i Bentheim-Bentheim a Egbert. La línia es va extingir el 1557 i va passar a Bentheim-Steinfurt. El 1707 Tecklenburg fou venuda a Prússia.

## Bentheim-Tecklenburg

* Otó III 1277-1289
* Otó IV 1289-1302
* Otó V 1302-1328
* Ricarda 1328-1338
* Nicolau I de Schwerin 1338-1360
* Otó VI 1360-1388
* Nicoalu II 1388-1426
* Otó VII 1426-1450
* Divisió entre Bentheim-Tecklenburg i Bentheim-Lingen, 1450
* Nicolau III 1450-1493 (+ 1508)
* Otó VIII 1493-1526
* Conrad 1526-1557
* A Bentheim-Steinfurt 1557-1707
* A Prússia des de 1707

## Referències

* Llista de comtes Arxivat 2019-09-26 a Wayback Machine.
# Monestir d'Hemis

El monestir d’Hemis es troba al districte de Ladakh, a l'estat indi de Jammu i Caixmir, aigua amunt de Leh. en una vall secundària a la riba esquerra de l'Indus. El seu origen està relacionat amb el Bhutan; va ser fundat el 1626 per Taktsang Repa (1573-1651), un monjo d'aquell país considerat una reencarnació de Milarepa i relacionat amb el rei de Ladakh Senge Namgyal (1575-1620), que l'havia fer venir a aquest país. Des del seu inici aquest monestir pertany a l'orde drukpa-kaguiü, que és el dominant a Bhutan.
El monestir es va fundar sota una cova que havia estat descoberta anteriorment per Gyalwa Gotsangpa (1189-1258). Taktsang Repa i les seves successives reencarnacions van esdevenir els guies espirituals de la monarquia de Ladakh. El segon Taktsang Repa va encarregar-se de l'educació del fill del rei Deldan Namgyal (1620-1640), conegut amb el nom de Gyalsey Rinpotxe. Va visitar el Tibet i quan va tornar s'encarregà de continuar amb la construcció del monestir, va instituir el festival anual i va ordenar la confecció d'un gran thangka que encara es conserva.
La façana del monestir tanca un gran pati. Unes escales porten al Dukhang i al Tsogkhang. Les dependències es desenvolupen en diferents nivells, a la part posterior hi ha el Lhakhang Nima (o temple vell).
* Interior d'una capella
* Porta de la capella
* Imatge gegantina de Padmasambhava
* Hemis en un gravat del 1876
* Façana del Dukhang, al monestir d'Hemis
* Interior del Dukhang
# Kárpátia

Kárpátia és un grup musical hongarès d'estil rock d'extrema dreta que es va formar el 2003. Kárpátia compon temes propis alhora que elaboracions de cançons hongareses antigues. La seva temàtica es relaciona amb esdeveniments històrics o amb algun llibre. El grup està format per Attila Bankó (bateria), Tamás Bíró i Levente Csizér (guitarra), Gábor Galántai (teclat), i János Petrás, veu i guitarra.

## Ideologia

Fortament anticomunista, Kárpátia, tot i presentar una qualitat musical elevada i indiscutible, posa la seva música al servei dels sectors més reaccionaris de la societat hongaresa. Els dictadors (aliats de Hitler) Miklós Horthy i Ferenc Szálasi són presentats com a herois.
Kárpátia, alineat amb l'ideari del partit xenòfob Jöbbik, és actualment un suport entre la joventut del primer ministre Viktor Orbán. A aquests trets cal afegir l'irredentisme envers els territoris estrangers poblats per fortes minories hongareses, especialment a Romania. La reivindicació de Transsilvània (Érdely) com a part integrant d'Hongria és una constant a les lletres de les seves cançons, malgrat que els hongaresos sempre han estat minoritaris en aquest territori.
Als seus concerts fa servir una simbologia representativa de l'extrema dreta, com ara la preferència del penó bicolor d'Árpád (5 barres roges sobre fons blanc) sobre la bandera tradicional i oficial d'Hongria, tricolor i introduïda pels liberals al segle xix. També fan una reivindicació de les tropes hongareses que lluitaren a Rússia al costat de la Wehrmacht, així com del partit feixista dels anys trenta Nyilaskeresztes Párt (De la Creu Fletxada), equivalent magiar de Falange Española.

## Curiositats

El 2 de maig del 2007 a la nit, uns desconeguts van profanar la tomba de János Kádár, antic dirigent hongarès, i van pintar a les parets del «Panteó dels Moviments Obrers» les següents paraules: «un assassí i un traïdor no pot descansar mai a una terra santa (1956-2006)». Les dates feien referència a la commemoració dels cinquanta anys des de la Revolució hongaresa de 1956, que va acabar amb un bany de sang i amb la presa del poder de l'exdirigent profanat. El text escrit pertanyia, -curiosament-, a una cançó del grup titulada «Neveket akarok hallani», del 2007.

## Discografia

* 2003 – Hol vagytok, székelyek?
* 2003 – Így volt! Így lesz!
* 2004 – Tűzzel, vassal
* 2005 – Hősi énekek
* 2006 – Piros, fehér, zöld
* 2007 – Istenért, hazáért
* 2008 – Idők szava
* 2009 – Regnum Marianum
* 2009 – Szebb jövőt!
* 2010 – Utolsó percig

## Vegeu també

* East

## Referències

* ↑ Anècdota de la profanació de la tomba de János Kádár(hongarès)

## Enllaços externs

* Informació del grup(anglès)
* Lletres de cançons(hongarès)
* Cançó "Légy jó légy hű Magyar" ("Sigues un hongarès fidel")(hongarès)
* Lloc web oficial del grup
# Marsupi (peracàrides)

El marsupi és un tret característic dels peracàrides, incloent els ordres Amphipoda, Isopoda i Cumacea. Es tracta d'una bossa per als ous formada per oostègits, que són apèndixs que s'adjunten a les coxes (primer segment) dels primers pereiopodis.
Les femelles col·loquen els ous directament al marsupi, on s'hi desenvolupen els joves, passant per diverses mudes, abans d'emergir com a adults en miniatura anomenats mancae. Els mascles no tenen marsupi.

## Referències

* ↑ Ax, Peter. «Peracarida». A: The Phylogenetic System of the Metazoa (en anglès). 2. Springer, 2000, p. 174–178 (Multicellular Animals). ISBN 978-3-540-67406-1.
* ↑ Light, Sol Felty. «Subclass Peracarida». A: Intertidal Invertebrates of the Central California Coast (en anglès). 2. University of California Press, 1974, p. 135–171. ISBN 978-0-520-00750-5.

## Vegeu també

* Marsupi
# Ariox

Ariox és un grup de música català liderat per la cantautora cardedeuenca Ariadna Casas, que escriu "pop d'escriptori". Va iniciar la seva carrera durant el confinament per la COVID del 2020.

## Discografia
### Discs

* 2022: mama, l'amor em dona mal de cap (Luup Records), conjuntament amb Galgo Lento

### EP

* 2020: Venir fins aquí (autoedició)
* 2021: Ens hem deixat els fogons encesos i s'ha cremat la cuina (Luup Records)

### Senzills

* 2020: Dins meu (autoedició)
* 2020: Dies d'estiu (autoedició)
* 2021: Nokia (Optima Music), conjuntament amb Ven'nus
* 2021: Fotre el camp (Luup Records)
* 2021: Ja fa un temps (Luup Records)
* 2021: L'estiu amb tu (Seven Hundred Little Records/ Luup Records), conjuntament amb Galgo Lento

## Premis

* 2021: Nominació: Millor artista revelació dels Premis Enderrock

## Referències

* ↑ Falcó, Ona. «Ariox: "Als artistes que canten en anglès o castellà no se'ls qüestiona com usen la llengua"». Público, 05-10-2023. [Consulta: 11 febrer 2024].
* ↑ «Ariox i la seva tristesa per emportar». [Consulta: 7 novembre 2021].
* ↑ «Salacat | Ariox». [Consulta: 7 novembre 2021].
* ↑ «Ariox a Viasona». [Consulta: 7 novembre 2021].
* ↑ «Qui són els nominats a millor artista revelació als Premis Enderrock 2021?». [Consulta: 7 novembre 2021].
# Partit Socialista Unificat (Burkina Faso)

El Partit Socialista Unificat (en francès: Parti Socialiste Unifié) és un partit polític de Burkina Faso. El PSU va ser fundat el 2001, seguint una escissió del Partit Socialista Burkinès (PSB).
El partit és liderat per Benoît Lompo. El PSU forma part de l'Oposició Burkinesa Unida (OBU) i l'Aliança Socialista (Burkina Faso) (junt amb el Moviment Popular pel Socialisme / Partit Federal). Tot i això, la decisió de l'Aliança Socialista de donar suport al Dr. Pargui Emile Paré a les eleccions presidencials del 2005 ha distanciat les relacions entre el PSU i l'OBU.
# Àcid orgànic

Un àcid orgànic és un compost químic orgànic amb propietats d'un àcid. L'àcid orgànic més comú és l'àcid carboxílic, l'acidesa del qual està associada al grup carboxílic -COOH. Els àcids sulfònics que tenen el grup -SO₂OH, són àcids relativament forts. L'estabilitat relativa de la base conjugada de l'àcid en determina l'acidesa. Altres grups que poden conferir acidesa, normalment dèbil són: el grup hidroxil OH, grup -SH, grup enol i el grup fenol.
Altres exemples d'àcids orgànics són:
* àcid làctic
* àcid acètic
* àcid fòrmic
* àcid cítric
* àcid oxàlic

## Aplicacions

Els àcids orgànics simples com l'àcid fòrmic i l'acètic s'utilitzen en tractaments dels pous de petroli o de gas, ja que són menys reactius amb els metalls que àcids com el clorhídric (HCl).
Les bases conjugades d'àcids orgànics com el citrat i el lactat es fan servir en biologia com a solució tampó.
Els àcids cítric i oxàlic serveixen per treure el rovellat (òxid) sense espatllar el metall com ho farien àcids minerals més forts. En la seva forma dissociada poden quelatar els ions metàl·lics fent la neteja del rovellat més ràpida.
En alimentació contribueixen a preservar els aliments de l'acció bacteriana. Els àcids orgànics en la forma no dissociada (no ionitzada) poden penetrar en la membrana cel·lular dels bacteris i interrompre la seva fisiologia normal (només en bacteris sensibles al pH) com són E. coli, Salmonella spp i altres.
L'àcid làctic i les seves sals lactat sòdic i lactat potàssic es fan servir àmpliament com antimicrobians en productes alimentaris, especialment carn, carn d'aviram, en pernils i salsitxes.
També es fan servir com a additiu en alimentació animal.
Els sistemes biològics creen àcids orgànics molt complexos.

## Fonts

* Dibner J.J., P. Butin. 2002 - Use of organic acids as a model to study the impact of gut microflora on nutrition and metabolism. J. Appl. Poultry Res. 11:453-463
* Patanen K.H., Z. Mroz. 1999 – Organic acids for preservation. Disinfection, sterilization & preservation (S.S. Block editor) Lea Febiger, Philadelphia PA.
* Brul S., P. Coote. 1999 – Preservative agents in foods, mode of action and microbial resistance mechnismes. Intl. J. Food Microbiology 50:1-17

## Referències

* ↑ Applications for lactic acid.http://www.purac.com/purac_com/67cbf5490d83dc478dafbd96cab841b1.php