OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tossal del Confós

El Tossal de la Maria és una muntanya de 1.138,1 metres que es troba al municipi de Guixers, a la comarca catalana del Solsonès.

## Referències

* ↑ Aquest topònim no figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, però sí a l'edició digital del mapa de Catalunya de l'ICC (escales 1:10.000 i 1:5.000).
# Tren tramvia de la Badia de Cadis

El Tramvia Metropolità de la Badia de Cadis —operat sota la marca TramBahía— és un sistema ferroviari mixt de tipus tren tramvia que dona servei a la ciutat de Cadis i a l'àrea metropolitana de la seua badia. Va ser inaugurat el 26 d'octubre del 2022 i és propietat de la Junta d'Andalusia a través de l'Agència d'Obra Pública. La seua operació i explotació va a càrrec de l'operadora pública Renfe.
Consta d'una única línia en què conviuen de dos tipus d'infraestructura: Als trams urbans discorre per una plataforma tramviària pròpia, mentre que als trams interurbans circula per les vies de la xarxa d'Adif juntament amb els trens de Rodalies de Cadis. És el quart sistema de ferrocarril metropolità d'Andalusia després dels metros de Sevilla, Màlaga i Granada.
Parteix de l'estació de Cadis junt amb la xarxa ferroviària, per recórrer les estacions de Rodalies de la ciutat i sortir-ne a través de l'istme de la península de Cadis. Ja fora de la península, abandona la xarxa ferroviària abans de l'estació de San Fernando-Bahía Sur per continuar de nou en plataforma tramviària expressament construïda. Aquesta plataforma travessa la localitat de San Fernando pels carrers del seu centre i finalment s'endinsa a Chiclana.
Les obres van començar l'1 de setembre del 2008, i va entrar en funcionament el 26 d'octubre del 2022. La longitud de la línia és de 24 km i consta de 21 parades, està dotada de set unitats sèrie 801 fabricades per a aquesta infraestructura per CAF, amb capacitat per a 227 viatgers cadascuna, amb la particularitat de tindre portes a dos nivells, a causa de la diferència d'alçada entre les parades de tramvia i de rodalies. Serveix a una població mitjana de 234 000 habitants, repartits entre els municipis de Cadis, San Fernando, Puerto Real i Chiclana de la Frontera.
També s'han estudiat una ampliació des de Plaça Espanya fins a l'estació de Cadis i una segona línia que creuarà el pont de la Constitució de 1812 per tornar a integrar-se a la xarxa ferroviària fins a l'aeroport de Jérez.

## Referències

* 1 2 3 «Datos generales» (en castellà). Agencia de Obra Pública de la Junta de Andalucía.
* 1 2 «La Junta pondrá en servicio el Trambahía el próximo miércoles 26 de octubre» (en castellà). Junta de Andalucía, 21-10-2022.
* 1 2 «Estas son las 21 paradas del Tranvía de la Bahía de Cádiz que unirá Cádiz, San Fernando y Chiclana» (en castellà). Diario de Cádiz, 10-06-2022.
* ↑ «Tranvías y metros ligeros | Tranvía Bahía de Cádiz» (en castellà). CAF. Arxivat de l'original el 24/06/2010.
* ↑ «El Plan de Movilidad verá si es viable que el tranvía vaya por el centro de Cádiz» (en castellà). Diario de Cádiz, 15-10-2010.
* ↑ «¿Cuál será el recorrido de la segunda línea del tranvía de Cádiz y cuándo funcionará?» (en castellà). Diario de Cádiz, 20-10-2022.
# Trinity Bliss

Trinity Jo-Li Bliss (11 de maig de 2009) és una actriu, cantant i compositora estatunidenca, més destacada pel seu paper de Tuktirey a la franquícia Avatar de James Cameron.

## Carrera

El 2017, Bliss va ser elegida per interpretar a Tuktirey a les seqüeles Avatar de James Cameron, el 2022 es va estrenar Avatar: El sentit de l'aigua.
Des del 2021, ha penjat versions de cançons i fins i tot ha cantat algunes cançons pròpies. El seu àlbum d'estudi debut, Confessions of a Preteen, es publica el 20 de gener de 2023.

## Referències

* ↑ «‘Avatar’ Sequels: First Images Of Cast Revealed». [Consulta: 16 desembre 2022].
* ↑ «Trinity Bliss YouTube Channel». [Consulta: 16 desembre 2022].
* ↑ «5 Questions for Avatar: The Way of Water Star Trinity Jo-Li Bliss» (en anglès). Girl's Life, 17-12-2022.
# Steamboat Bill Jr.

Steamboat Bill Jr. (1928) (emesa en català amb el títol L'heroi del riu) és un largmetratge de Buster Keaton. Llançada per United Artists, la pel·lícula és l'últim producte de l'equip de producció independent de Keaton i el conjunt d'escriptors de gags. No va ser un èxit de taquilla. Després Keaton se n'anà a la MGM. El director va ser Charles Reisner. L'any 2016 el National Film Registry de la Biblioteca del Congrés dels Estats Units la va seleccionar per a la seva preservació degut al seu interès cultural, històric o estètic.

## Argument

La història tracta d'un jove sortit de la universitat que va a trobar el seu pare, que no l'ha vist des que era un nen. El pare és el capità i propietari d'un vaixell de vapor del Mississipi. El noi tracta de seguir els passos del seu pare, però s'enamora de la filla de John James King (Tom McGuire), que és rival de negocis del seu pare. El seu aspecte nyicris i la seva poca adaptació a un entorn dur el fan ser menystingut per tothom, fins i tot pel seu pare. Però quan als problemes del pare es suma l'arribada d'un cicló, acaba sent qui ho soluciona tot.

## Repartiment

* Buster Keaton: William Canfield, Jr.
* Ernest Torrence: William "Steamboat Bill" Canfield, Sr.
* Marion Byron: Kitty King
* Tom McGuire: John James King
* Tom Lewis: Tom Carter
* James T. Mack: el ministre (no surt als crèdits)

## Referències

* ↑ «L'heroi del riu». ésAdir (portal lingüístic de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals). [Consulta: 8 febrer 2021].
* ↑ «Complete National Film Registry Listing» (en anglès). Film Registry of the National Film Preservation Board. [Consulta: 22 març 2021].
* ↑ «Steamboat Bill Jr.». The New York Times.
* ↑ «Steamboat Bill, Jr. Full Cast and Crew». IMDb. [Consulta: 30 gener 2011].
# Seqüència Somos

En matemàtiques, una seqüència Somos és una seqüència de nombres definits per una certa relació de recurrència. Van ser descobertes pel matemàtic Michael Somos. Com que la seva recurrència definitòria inclou divisions, es podria esperar que els termes de la seqüència fossin fraccions, però moltes seqüències Somos tenen la propietat de que tots els seus valors són enters.

## Equacions de recurrència

Per un nombre enter k major que 1, la seqüència Somos-k $(a_{0},a_{1},a_{2},\ldots )$ és definida per l'equació
    $S_{k}=a_{n}a_{n-k}=a_{n-1}a_{n-k+1}+a_{n-2}a_{n-k+2}+\cdots +a_{n-(k-1)/2}a_{n-(k+1)/2}$
quan k és senar, o per l'equació anàloga
    $S_{k}=a_{n}a_{n-k}=a_{n-1}a_{n-k+1}+a_{n-2}a_{n-k+2}+\cdots +(a_{n-k/2})^{2}$
quan k és parell, amb els valors inicials a$_i$ = 1 per i < k.
Per k = 2 ó 3, aquesta recursivitat és molt simple (no hi ha addició a la part dreta) i defineixen la seqüència de tot uns (1, 1, 1, ...).
El primer cas no trivial és k = 4, amb l'equació definitòria següent:
    $S_{4}=a_{n}a_{n-4}=a_{n-1}a_{n-3}+a_{n-2}^{2}$
Mentre que per k = 5 és:
    $S_{5}=a_{n}a_{n-5}=a_{n-1}a_{n-4}+a_{n-2}a_{n-3}$.
Aquestes equacions poden ser reescrites en forma de relació de recurrència:
    $a_{n}={\frac {S_{k}}{a_{n-k}}}$
Tot i que en la definició habitual de les seqüències Somos els valors de a$_i$ per i < k són 1, també és possible definir altres seqüències utilitzant les mateixes recurrències amb diferents valors inicials.
$S_{4}$
$S_{5}$
$S_{6}$
$S_{7}$

## Integralitat

La forma de les recurrències definitòries de les seqüències Somos inclou divisions, per tant es podria esperar que les seqüències incloguessin fraccions. Tot i això, per k ≤ 7 les seqüències només inclouen valors enters, excepte si se'n modifiquen els valors inicials. Molts matemàtics han intentat explicar aquesta propietat; està estretament relacionada amb la combinatòria dels àlgebres de cluster.

## Referències

* ↑ Malouf, Janice L. «An integer sequence from a rational recursion». Discrete Mathematics, 110, 1992, p. 257–261. DOI: 10.1016/0012-365X(92)90714-Q.
* ↑ Fomin, Sergey; Zelevinsky, Andrei «The Laurent phenomenon». Advances in Applied Mathematics, 28, 2002, p. 119–144.
* ↑ Carroll, Gabriel D.; Speyer, David E. «The Cube Recurrence». Electronic Journal of Combinatorics, 11, 2004, p. R73.

## Enllaços externs

* Jim Propp - The Somos Sequence Site (anglès)
* Wolfram Mathworld - Somos Sequence (anglès)
* Somos, M. «Step into the Elliptic Realm» & «Simple Somos Sequence», 2000, Cut-the-knot.
* «Michael Somos Home Page». Arxivat de l'original el 6 gener 2020. [Consulta: 29 març 2021].
# Justo José Banqueri

Justo José Banqueri (Torvizcón, província de Granada, 1773? – Madrid, 28 d'abril de 1847) fou un advocat i polític espanyol espanyol, diputat a Corts en 1820 i acadèmic de la Reial Acadèmia de la Història.

## Biografia

Es va graduar com a batxiller en lleis canòniques en 1797 a la Universitat de Granada. Treballà com a oficial de la Secretaria d'Hisenda i de 1820 a 1822 fou elegit diputat a les Corts Espanyoles pel Regne de Granada. Entre altres intervencions parlamentàries va proposar la unificació de les unitats de pesos i mesures del Regne d'Espanya.
En 1826 fou nomenat president de la Junta d'Aranzels. Treballà al Consell Reial d'Espanya i les Índies, i el 1845 fou escollit acadèmic de la Reial Acadèmia de la Història, de la que ja n'era membre des de 1818.

## Referències

* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ Diego Caro Cancela (dir). Diccionario biográfico de parlamentarios de Andalucía, 1810-1869: H-Z. Centro de Estudios Andaluces, 2010, p. 194.
* ↑ Reales decretos y ordenes de S. M. que producen resolución general en materias de su Real Hacienda p. 224
* ↑ Matías Fernández García. Parroquia madrileña de San Sebastián: algunos personajes de su archivo. Caparrós Editores, 1995, p.460.

## Enllaços externs

* Obres de Justo José Banqueri Arxivat 2015-12-08 a Wayback Machine. a Cervantes Virtual
# Tour of Sotxi

El Tour of Sotxi va ser una competició ciclista per etapes que es disputà als voltants de Sotxi (Rússia). Només es va disputar una edició i estava dins el calendari de l'UCI Europa Tour.
No s'ha de confondre amb l'anterior cursa soviètica Volta a Sotxi.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2008 | Vladímir Gússev | Siarhei Papok | Roman Klimov |

## Enllaços externs

* Palmarès a cyclebase.nl
* Palmarès a memoire-du-cyclisme.eu
# Pachypanchax

Pachypanchax és un gènere de peixos de la família Aplocheilidae i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Taxonomia

* Pachypanchax arnoulti (Loiselle, 2006)
* Pachypanchax omalonotus (Duméril, 1861)
* Pachypanchax patriciae (Loiselle, 2006)
* Pachypanchax playfairii (Günther, 1866)
* Pachypanchax sakaramyi (Holly, 1928)
* Pachypanchax sparksorum (Loiselle, 2006)
* Pachypanchax varatraza (Loiselle, 2006)

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Myers G. S. 1933. Pachypanchax, a new genus of cyprinodont fishes from the Seychelles Islands and Madagascar. Am. Mus. Novit. Núm. 592. 1 p.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Pala carregadora

Una pala carregadora o excavadora carregadora és una màquina d'ús freqüent en construcció d'edificis, mineria i altres activitats que impliquen el moviment de terres en grans volums i superfícies. Es fan servir en la construcció de camins i moviments de terra, en l'explotació de jaciments miners, en la càrrega de minerals, en el tractament de materials de rebuig, en la reconstrucció de costes de rierols i rius, en la neteja de les vies de canals, rierols i rius, en la retirada de neu, a la neteja d'una ciutat extraient residus, en la construcció d'obres civils o en demolició. Se'n construeixen de diversos tipus, entre d'altres, de tipus frontal, de tipus retroexcavadora, sobre pneumàtics, sobre erugues, etcètera. Serveixen també per apartar objectes pesants del terreny de construcció i moure grans quantitats de material en poc temps.

## Tipus

* Mini carregadores, ocupen espais molt reduïts i això permet que siguin molt polivalents a l'hora d'operar; la pala de càrrega és de mig metre cúbic.
* Petites, són les que tenen una pala de càrrega d'un metre cúbic
* Mitjanes, són les que tenen una pala major d'un metre cúbic i fins a tres metres cúbics.
* Grans, tenen una pala amb una capacitat de càrrega d'entre tres i cinc metres cúbics.
* Especials, són aquelles que es fabriquen especialment a comanda d'empreses que treballen jaciments miners molt grans i tenen pales de més de cinc metres i fins a deu.
* Amb pneumàtics, són de ràpid trasllat i molt operables en tot terreny, amb roques i neu.
* Amb moviment de cadenes o eruga, s'utilitzen per treballen en terrenys molt rocallosos i escarpats.
* Amb motors elèctrics, en interiors de mines i en llocs tancats que impedeixen la ventilació.
* Amb motors a explosió, són la major quantitat de màquines que hi ha al mercat.
* Amb motors pneumàtics, s'empren en jaciments miners, els que tenen sistemes hidràulics en quantitat per poder ser emprades en els interiors dels jaciments, ja que no emeten monòxid de carboni, atès els seus motors funcionen amb aire.
* Articulades, que permeten que l'espai de retrocés i gir siguin menors.

## Referències

* ↑ «Pala carregadora». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* - 63k - diferents models.
* - 37k - Pala carregadora Arxivat 2009-04-03 a Wayback Machine.
# Traquilins

Els traquilins (Trachylinae) són una subclasse de cnidaris hidrozous. En moltes classificacions més antigues té nivell d'ordre que inclou Narcomedusae i Trachymedusae. Però Actinulida, aleshores considerats com un ordre independent, i probablement també Limnomedusae que tradicionalment es van situar en el grup parafilètic "Hydroida", també pertanyen a aquest grup. No està del tot clar si les limnomeduses i les traquimeduses són monofilètiques.
La medusa d'aigua dolça Craspedacusta sowerbyi és un membre molt conegut de limnomedusa i podria pertànyer aquí.

## Taxonomia

Els traquilins inclouen quatre ordres:
* Ordre Actinulida
* Ordre Limnomedusae
* Ordre Narcomedusae
* Ordre Trachymedusae

## Referències

* ↑ «Hydrozoa - The World Hydrozoa Database - Trachylinae». [Consulta: 3 març 2020].
# Nizivka (Crimea)

* Per a altres significats, vegeu «Nizovka».
Nizivka (en ucraïnès: Низівка, rus: Низовка, Nizovka) és un poble (un possiólok) de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 78 habitants. Pertany al districte de Txornomórske. Fins al 1948 la vila es deia Djamal.

## Referències

* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ В исторических документах встречается вариант Билауз-Кипчак
# Nérekhta

Nérekhta - Нерехта (rus) - és una ciutat de l'óblast de Kostromà, a Rússia.

## Història

Un poble anomenat Nérekhta ja era conegut a l'indret des del 1214, a la vora del riu Nérekhta. La vila conserva diverses esglésies construïdes al segle xvii. Des del segle xviii és un centre de fabricació d'icones. Nérektha també esdevingué un centre tèxtil, amb l'obertura de la primera fàbrica tèxtil de lli el 1761. Aconseguí l'estatus de ciutat el 1778
# Stearns

«Stearns» té aquests significats:
* Stearns (cràter), cràter d'impacte lunar en el costat llunyà de la Lluna
* Stearns (Kentucky), concentració de població designada pel cens al sud de l'estat de Kentucky
* Jeff Stearns (1977), actor dels Estats Units conegut pel seu paper a la sèrie de televisió Pacific Blue
* Richard Stearns (1936), informàtic
# Saturn

«Saturn» té aquests significats:
* Saturn (mitologia), déu de l'agricultura en la mitologia romana
* Saturn (planeta), sisè planeta del sistema solar destacat pels seus característics anells
* Sega Saturn, consola de joc.
* Saturn (automòbil) marca d'automòbils que pertany a GM.
* Premis Saturn, premis de cinema.
* Saturn (família de coets)
* Bultaco Saturno, motocicleta comercialitzada entre 1964 i 1966
# Justo Gárate Arriola

Justo Gárate Arriola (Bergara, Guipúscoa, 5 d'agost de 1900 – Mendoza, Argentina, 2 de juliol de 1994) fou un metge, escriptor i polític basc.

## Biografia

Els seus pares, originaris d'Elgoibar, i quan era petitó van emigrar a l'Argentina, d'on van tornar el 1907. Endemés de basc i castellà, va aprendre francès, anglès, alemany, àrab, danès i llatí. Es llicencià en medicina a la Universitat de Madrid (1923), continuant estudis a la Universitat de La Plata i posteriorment a les de Friburg (1924), París i Berlín (1926). Durant la seva estada a París coincidí amb Miguel de Unamuno i Luis Buñuel.
Fou un dels signants del Manifest de San Andrés pel que es fundà l'Acció Nacionalista Basca, però no ingressà en el partit i fou candidat de la Conjunció Republicano-Socialista (per l'Agrupación al Servicio de la República) a les eleccions generals espanyoles de 1931, però no fou escollit.
Des del 1932 fou vocal de la secció de medicina de l'Eusko Ikaskuntza i el 1936 fou un dels fundadors de la Facultat de Medicina de la Universitat del País Basc. També publica articles a la Revista Internacional de Estudios Vascos. En produir-se el cop d'estat del 18 de juliol del 1936 es posa de part del govern republicà i col·labora amb el Govern d'Euzkadi com a membre del Tribunal militar de Bilbao i com a metge militar.
El 1937, després del bombardeig de Gernika, decidí enviar la seva família a França, i poc després marxa ell mateix. Després d'uns mesos a Bèlgica tots marxen a l'Argentina. Allí fou professor a la Facultat de Patologia de la Universitat de Mendoza (1954), de la que també en fou vicedegà el 1957. Ha estat acadèmic d'honor de l'Euskaltzaindia (1978) i de l'Instituto Americano de los Estudios Vascos. El 1982 fou investit doctor honoris causa per la Universitat del País Basc.

## Obres

* Guillermo Humboldt (Bilbao, 1933)
* Ensayos euskerianos (Bilbao, 1935)
* La época de Pablo Astarloa y Juan Antonio Moguel (Bilbao, 1936),
* El viaje español de Guillermo de Humboldt (1799-1800) (Buenos Aires, 1946);
* Viajeros extranjeros en Vasconia (Buenos Aires, 1942)
* Cultura biológica y arte de traducir (Buenos Aires, 1943)
* El carlismo de los vascos (Sant Sebastià, 1980)

## Referències

* ↑ Justo Garate o el humanismo como razón de vida per José Ángel Ascunce Arrieta, a euskonews.com

## Enllaços externs

* Justo Gárate a l'Enciclopèdia Auñamendi
# Traumatisme per aixafament

Un traumatisme per aixafament o trauma per aixafament (o una lesió per aixafament) és una lesió per un objecte que causa compressió del cos. Aquesta forma de lesió és rara en la pràctica civil normal, però és comú després d'una catàstrofe natural. Altres causes inclouen alguns accidents industrials, xocs de trànsit amb atrapament, col·lapse d'edificis, aixafament per caiguda al damunt d'una planta pesada o d'una paret, alguns incidents terroristes.

## Presentació
### Complicacions locals o regionals

* Síndrome compartimental. És una complicació comuna de la lesió per aixafament a conseqüència d'edema del teixit lesionat, redistribució de líquid al compartiment intracel·lular i sagnat. La síndrome compartimental establerta pot provocar un empitjorament de la síndrome d'aixafament i la mort cel·lular irreversible del múscul.

### Complicacions sistèmiques

* Xoc hipovolèmic. La pèrdua de volum plasmàtic a través de les membranes cel·lulars danyades i les parets capil·lars pot conduir directament a una hipovolèmia severa. A més, es pot desenvolupar un xoc cardiogènic a partir de la depressió del miocardi després de l'alliberament d'electròlits intracel·lulars. A més, com a conseqüència del mecanisme de lesió, també pot coexistir la pèrdua de sang en fractures pelvianes o d'ossos llargs.
* Hiperpotassèmia i altres trastorns electrolítics. La ruptura de les membranes cel·lulars pot provocar un alliberament important de potassi, que és el catió intracel·lular majoritari i que pot precipitar una aturada cardíaca. El segrest de calci plasmàtic al teixit lesionat pot conduir a una hipocalcèmia relativa, que pot empitjorar la interrupció de la capacitat de coagulació i xoc. L'acidosi metabòlica pot ser el resultat de la lesió per reperfusió i la hipoperfusió relacionada amb el xoc.
* Lesió renal aguda. L'alliberament de mioglobina pel múscul lesionat condueix a la rabdomiòlisi i juntament amb el xoc augmenten la possibilitat de lesió renal aguda, estimada en un 15%. La lesió renal aguda comporta a una mortalitat significativament més alta.

## Referències

* ↑ crush injury, Chicago: Encyclopædia Britannica, 2010, <https://www.britannica.com/science/crush-injury>
* ↑ Ron Walls. Rosen's Emergency Medicine: Expert Consult Premium Edition - Enhanced Online Features and Print (Rosen's Emergency Medicine: Concepts & Clinical Practice (2 vol.)). St. Louis: Mosby, 2009, p. 2482–3. ISBN 978-0-323-05472-0.
* ↑ «Crush injuries and crush syndrome—A review». Injury Extra, vol. 42, 9, 01-07-2011, pàg. 154–5. DOI: 10.1016/j.injury.2011.06.368.
* 1 2 3 «Consensus Statement On The Early Management Of Crush Injury And Prevention Of Crush Syndrome». Faculty of Prehospital Care, Royal College of Surgeons of Edinburgh, vol. 149, 4, 01-08-2003, pàg. 255–259. DOI: 10.1016/S1479-666X(03)80073-2. PMID: 15015795.
* ↑ «Medical Complications Associated With Earthquakes». The Lancet, vol. 379, 9817, 2012, pàg. 748–57. DOI: 10.1016/S0140-6736(11)60887-8. PMID: 22056246.
# Casa al carrer Major, 12 (Crespià)

La Casa al carrer Major, 12 és una obra de Crespià (Pla de l'Estany) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Llinda de pedra de la porta principal d'una casa. Presenta motius de ferreria cisellats en baix relleu. La llinda està formada per tres pedres tallades, la central en forma de trapezi.
A la pedra central hi ha representat un martell de ferrer amb dues ferradures laterals, a la pedra de la dreta hi ha unes tenalles i els objectes de la pedra de la banda esquerra són irreconeixibles.

## Història

Pels objectes representats a la llinda és de suposar que havia estat la porta d'un artesà ferrer, com era costum durant l'època de floriment dels gremis que representaven amb motius al·legòrics el seu ofici en diferents parts de la façana del taller.

## Referències

* 1 2 3 «Casa al carrer Major, 12». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 13 març 2019].
# Trial de Sant Llorenç 1987

L'edició de 1987 del Trial de Sant Llorenç fou la 21a d'aquesta prova, organitzada pel Motor Club Terrassa. El trial era la primera prova del Campionat del Món d'aquell any i tingué lloc el 5 de març a Sant Llorenç de Morunys, Solsonès. Hi participaren 103 pilots, els quals hagueren de superar 21 zones repartides al llarg d'un recorregut que calia completar 2 vegades.
La dificultat de les zones marcades en aquesta ocasió va fer que molts pilots esmercessin més temps de l'habitual en el seu estudi, propiciant que molts d'ells -favorits inclosos- exhaurissin el temps límit establert (7 hores i 20 minuts) i acabessin desqualificats. De fet, només 36 dels 103 pilots que la començaren aconseguiren acabar la prova.

## Classificació

| Posició | Pilot | Motocicleta | Punts |
| 1 | Lluís Gallach | Mecatecno | 59 |
| 2 | Thierry Michaud | Fantic | 71 |
| 3 | Gabino Renales | Gas Gas | 77 |
| 4 | Philippe Berlatier | Montesa | 90 |
| 5 | Thierry Girard | Yamaha | 90 |
| 6 | Joan Freixas | Merlin | 94 |
| 7 | Tony Scarlett | JCM | 95 |
| 8 | Bernie Schreiber | Fantic | 120 |
| 9 | Michel Traini | Beta | 125 |
| 10 | Eric Lejeune | Garelli | 127 |

## Referències

* ↑ «Gallach, excelente en el Trial de Sant Llorenç» (PDF) (en castellà). Hemeroteca. El Mundo Deportivo, 08-03-1987. [Consulta: 20 juliol 2014].
* «Trial World Championship 1987 - G.P. Spain - Espagne» (PDF) (en anglès). trialonline.org. Arxivat de l'original el 12 de gener 2014. [Consulta: 20 juliol 2014].
# Trnava pri Laborci

Trnava pri Laborci és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Košice, a l'est del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1249.