OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Torrent de les Canals de Catllarí

El Torrent de les Canals de Catllarí és un afluent per l'esquerra de l'Aigua de Llinars que neix al terme municipal de Fígols malgrat que la major part del seu curs transcorre per les Canals de Catllarí, enclavament del municipi de Montmajor.

## Descripció

Neix a 1.962 msnm. al vessant de ponent del Coll de la Creu del Cabrer, als Rasos de Peguera i avança amb direcció global cap a ponent tot i que la primera meitat del seu curs la fa en direcció cap a les 10 del rellotge. Passa pel nord de l'Estació d'Esquí dels Rasos de Peguera i travessa de llevant a ponent l'enclavament de les Canals de Catllarí. Desguassa a l'Aigua de Llinars a 1.180 msnm.

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica del Torrent de les Canals de Catllarí està integrada per un total de 22 cursos fluvials. D'aquests, 8 són subsidiaris de 1r nivell, 9 ho són de 2n nivell i 4 ho són de 3r nivell.
La totalitat de la xarxa suma una longitud de 20.292 m. dels quals 5.794 transcorren pel terme municipal de Fígols i 14.737 pel de l'enclavament de les Canals de Catllarí (Montmajor)
Xarxa hidrogràfica del Torrent de les Canals de Catllarí :
| Codi del corrent fluvial | Coordenades del seu origen | longitud (en metres) |
| Torrent de les Canals de Catllarí | 42° 8′ 34.89″ N, 1° 46′ 27.48″ E﻿ / ﻿42.1430250°N,1.7743000°E﻿ / 42.1430250; 1.7743000 | 4.715 |
| E1 | 42° 8′ 24.11″ N, 1° 46′ 29.45″ E﻿ / ﻿42.1400306°N,1.7748472°E﻿ / 42.1400306; 1.7748472 | 395 |
| D1 | 42° 8′ 49.23″ N, 1° 46′ 33.28″ E﻿ / ﻿42.1470083°N,1.7759111°E﻿ / 42.1470083; 1.7759111 | 538 |
| E2 | 42° 8′ 25.32″ N, 1° 46′ 24.89″ E﻿ / ﻿42.1403667°N,1.7735806°E﻿ / 42.1403667; 1.7735806 | 370 |
| D2 | 42° 8′ 54.86″ N, 1° 46′ 31.60″ E﻿ / ﻿42.1485722°N,1.7754444°E﻿ / 42.1485722; 1.7754444 | 730 |
| E3 | 42° 8′ 19.38″ N, 1° 46′ 17.97″ E﻿ / ﻿42.1387167°N,1.7716583°E﻿ / 42.1387167; 1.7716583 | 577 |
| D3 | Xarxa del Risclaire | 5.234 |
| E4 | Xarxa del Torrent de Fontfreda | 7.096 |
| E5 | 42° 8′ 40.34″ N, 1° 44′ 17.60″ E﻿ / ﻿42.1445389°N,1.7382222°E﻿ / 42.1445389; 1.7382222 | 380 |
| E6 | 42° 8′ 37.86″ N, 1° 43′ 57.15″ E﻿ / ﻿42.1438500°N,1.7325417°E﻿ / 42.1438500; 1.7325417 | 257 |

## Perfil del seu curs

Perfil del curs del Torrent de les Canals de Catllarí :
| Recorregut (en m.) | Altitud (en m.) | Pendent |
| 0 | 1.962 | - |
| 500 | 1.904 | 11,60% |
| 1.000 | 1.888 | 3,20% |
| 1.500 | 1.727 | 32,20% |
| 2.000 | 1.640 | 17,40% |
| 2.500 | 1.478 | 32,40% |
| 3.000 | 1.397 | 16,20% |
| 3.500 | 1.306 | 18,20% |
| 4.000 | 1.237 | 13,80% |
| 4.500 | 1.198 | 7,80% |
| 4.715 | 1.180 | 8,37% |

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* ↑ La suma d'aquestes 2 dades és superior a la longitud total de la xarxa perquè els trams en els quals els corrents fluvials fan de frontera entre els dos termes municipals, s'han comptabilitzat en els dos municipis.
* 1 2 3 Mapa de l'ICC
* 1 2 «Xarxa de rius de les conques principals de Catalunya». Arxivat de l'original el 2010-09-22. [Consulta: 27 maig 2010].
# Torrent de les Esglesietes

El Torrent de les Esglesietes és un afluent per l'esquerra de la Rasa de Vilamala, a la Vall de Lord.

## Descripció

Neix a 1.203 msnm a la banda meridional de la Planella de Sòbol, a 100 m. escassos al SO de les runes de la masia de Sòbol, al terme municipal de Navès. De direcció predominant nord-sud, després d'acabar de trravessar l'esmentada planella, s'endinsa dins del Clot de Vilamala saltant els Cingles de les Esglesietes i desguassa a la Rasa de Vilamala a 828 m. d'altitud i a uns 460 m. aigües amunt de l'embassament de la Llosa del Cavall.
Tota la seva conca està integrada en el Pla d'Espais d'Interès Natural (PEIN) de la Generalitat de Catalunya i més concretament en l'espai Serres de Busa-Els Bastets-Lord.

## Termes municipals per on transcorre

Tot el seu curs trancorre pel terme municipal de Navès.

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica del Torrent de les Esglesietes està integrada per un total de 2 cursos fluvials, el torrent pròpiament dit i un afluent per l'esquerra. La totalitat de la xarxa suma una longitud de 946 m.

## Referències

* 1 2 3 4 Mapa de l'ICC
* ↑ Aquest topònim no figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, però sí a l'edició digital del mapa de Catalunya de l'ICC (escales 1:10.000 i 1:5.000).
* ↑ Aquestes són les coordenades obtingudes mitjançant l'aplicatiu que incorpora el mapa digital de l'ICC. Segons l'aplicatiu del web de la Xarxa de rius de Catalunya, les coordenades de l'origen d'aquest corrent fluvial són 42° 7′ 2.649″ N, 1° 34′ 0.435″ E﻿ / ﻿42.11740250°N,1.56678750°E﻿ / 42.11740250; 1.56678750
# Torrent de la Vallanca

El Torrent de la Vallanca, dita també Rasa de la Vallanca, és un afluent per la dreta de l'Aigua d'Ora la conca hidrogràfica del qual pertany íntegrament al terme municipal de Navès.

## Xarxa Hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica del Torrent de la Vallanca està integrada per un total de 50 cursos fluvials. D'aquests, 20 són subsidiaris de 1r nivell, uns altres 22 ho són de 2n nivell i 7 ho és de 3r nivell.
La totalitat de la xarxa suma una longitud de 50.550 m. que transcorren íntegrament pel terme municipal de Navès.

## Referències

* 1 2 3 Mapa de l'ICC
* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 «Xarxa de rius de les conques principals de Catalunya». Arxivat de l'original el 2010-09-22. [Consulta: 13 juny 2010].
* ↑ Aquest curs fluvial apareix al web de la XRCC. Per contra, no apareix al mapa de l'ICC en cap de les seves escales per bé que la configuració de les corbes de nivell permet endevinar el seu curs.
# Traumatisme vaginal

El traumatisme vaginal és una lesió a la vagina. Pot passar durant el part, l'agressió sexual o en un accident.
En els adults, la vagina està protegida en gran part de traumatismes per la funció protectora del greix del pubis i els llavis majors. Aquesta protecció manca en dones i nenes que no tenen aquesta capa de greix protectora. El traumatisme vaginal es pot produir quan s'insereix alguna cosa a la vagina, per exemple, un objecte punxant que provoca un traumatisme penetrant. El traumatismes vaginal pot ocórrer com a resultat d'una experiència sexual dolorosa o d'un abús sexual. El traumatisme vaginal pot ocórrer rarament en nenes o dones joves com a resultat de muntar (bicicleta, cavall) o per contusió directa durant l'esport, ja que el traumatisme sol ser només vulvar.
En alguns casos, es produeix una lesió greu i requereix atenció mèdica immediata. Sobretot si l'hemorràgia no s'atura. El traumatisme vaginal també es produeix durant una episiotomia i el part vaginal. Evitar lesions vaginals durant el part ajudarà a prevenir la depressió, el reingrés hospitalari i el dolor perineal.

## Referències

* ↑ Hoffman, Barbara L.. Williams Gynecology. 2ª edició. Nova York: McGraw-Hill Medical, 2011. ISBN 9780071716727.
* ↑ «Vagina: What's normal, what's not» (en anglès). Mayo Clinic [Consulta: 10 febrer 2018].
* ↑ Habek, Dubravko; Kulas, Tomislav «Nonobstetrics vulvovaginal injuries: mechanism and outcome». Archives of Gynecology and Obstetrics, 275, 2, 01-02-2007, pàg. 93–97. DOI: 10.1007/s00404-006-0228-x. ISSN: 0932-0067. PMID: 16924510.
* ↑ «Vaginal Trauma: You Fell On What? | Texas Children's Hospital» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-02-10. [Consulta: 10 febrer 2018].
* ↑ «Genital Injury - Female» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-02-10. [Consulta: 10 febrer 2018].
* 1 2 «Minimizing Genital Tract Trauma and Related Pain Following Spontaneous Vaginal Birth». [Consulta: 10 febrer 2018].
* ↑ «2018 ICD-10-CM Diagnosis Code S30.23XA: Contusion of vagina and vulva, initial encounter» (en anglès). [Consulta: 10 febrer 2018].
# Tihany

Tihany és un municipi a la península homònima, a la riba nord del llac Balaton, a la província de Veszprém, a Hongria. El poble té unes de les millors vistes sobre el llac Balaton i és a prop del Belsö-tó, o llac interior, situat a un nivell més alt que el Balaton.
El centre del poble i del districte és una abadia benedictina fundada el 1055 pel rei Andreu I d'Hongria, que està enterrat a la cripta. De fet, l'acta de fundació de l'abadia, actualment conservada a l'abadia de Pannonhalma, conté les primeres paraules de què es té constància en idioma hongarès. L'abadia es va reconstruir en estil barroc i rococó el 1754, i avui dia és un dels atractius turístics de la zona, a causa de la seva importància històrica i artística.
L'abadia també va ser important en la història de la dinastia Habsburg, ja que l'últim emperador d'Àustria d'aquesta dinastia, Carles I d'Àustria, hi va ser retingut breument després d'haver estat capturat durant el seu segon intent d'accedir al tron d'Hongria. El museu que hi ha instal·lat en un edifici annex a l'església conté una sala dedicada a aquest últim rei d'Hongria, que va esperar aquí, en va, la seva restauració.
Els habitants de Tihany tenen la renda per capita més alta d'Hongria, i els preus dels habitatges a la població són els més elevats de tot el país.

## Referències

* ↑ Akit a hely természeti értékei érdekelnek, az olvassa el Futó János (szerk.): A Tihanyi-félsziget. A Balaton-felvidék természeti értékei III. Veszprém 2002 c. kiadványt ISBN 963-202-758-2, ISSN 1586-3441.

## Enllaços externs

* Tihany - Lloc web oficial
# Tritea

Tritea (grec antic: Τριταία, llatí: Tritaea; gentilici Τριταιεύς, català triteu) era una ciutat d'Acaia, la més interior de les dotze ciutats dels aqueus. Estava situada a uns 120 estadis de Fares.
El 280 aC va ser una de les quatre ciutats que va encapçalar la reconstitució de la Lliga Aquea. Durant la guerra social (220 aC) va ser atacada pels etolis i els eleus. August va incorporar el seu territori a Patres, que va passar a ser una colònia romana després de la batalla d'Àctium.
Pausànies descriu algunes coses de la ciutat. Diu que abans d'entrar-hi hi havia un sepulcre de marbre blanc, amb unes pintures obra de Nícies. Hi ha una cadira d'ivori on seia una noia jove i guapa, i una serventa amb una ombrel·la es manté dreta al seu costat. Dret també, hi ha un jove encara sense barba, amb una túnica i una clàmide de color púrpura. Al costat, un servent amb javelines que porta gossos de caça. Pausànies diu que no va poder saber qui eren, però diu que hi havien enterrats un home i la seva esposa. A la ciutat hi havia un temple dedicat als dotze déus Olímpics, amb imatges d'argila, i que cada any se celebrava una gran festa, semblant a la que se celebra en altres llocs en honor de Dionís. Hi havia també un temple d'Atena, amb una imatge de pedra feta feia poc, perquè l'antiga la van prendre cap a Roma, segons deien els habitants de Tritea. També acostumaven a fer sacrificis a Ares i a Tritea, una filla de Tritó que s'havia unit a aquell déu. Recull la tradició que un fill d'aquesta noia va fundar la ciutat i li va posar el nom de la seva mare.
Agesarc de Tritea, un atleta olímpic que va guanyar en els quatre Jocs panhel·lènics a la 165a Olimpíada, (120 aC), havia nascut allà. Els seus conciutadans li van dedicar una estàtua a Olímpia. És probablement l'actual Kastritza, prop de la frontera de l'Arcàdia.

## Referències

* ↑ Alberich i Mariné, Joan (dir.); Cuartero i Iborra, Francesc J. (dir.). Diccionari Grec-Català. Enciclopèdia Catalana - Fundació Institut Cambó, 2015, p. 1717. ISBN 9788441224223.
* 1 2 Smith, William (ed.). «1.Tritaea». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 27 desembre 2020].
* ↑ Pausànies. Descripció de Grècia, VII, 22.6-9.
# Trama (xarxes)

Una trama, parlant de xarxes informàtiques o electrònica, és una unitat des dades de transmissió/recepció. En el model OSI de divisió de capes en xarxes de telecomunicació, el concepte de trama va lligat a la capa d'enllaç de dades (MAC).

## Estructura típica d'una trama

Arquitectura estàndard dividida en camps de funcionalitat (veure Fig.1) :
* Camp de Preámbul.
* Camp d'Adreça d'origen.
* Camp d'Adreça de destinació.
* Camp de Comanda.
* Camp de Longitud en bytes de les dades.
* Camp de Dades.
* Camp de Comprovació/correcció d'errors (Checksum, CRC…).
Capes del Nivell OSI:
| pa | Funció | Unitat de dades |
| 7 | Aplicació | Dada |
| 6 | Presentació | Dada |
| 5 | Sessió | Dada |
| 4 | Transport | Datagrama |
| 3 | Xarxa | Paquet |
| 2 | Enllaç (MAC) | Trama |
| 1 | Física (PHY) | bit |

## Vegeu també

* Paquet, Datagrama en una xarxa.

## Referències

* ↑ «General Data Link Layer Frame Structure | Computer Networking Demystified» (en anglès). Computer Networking Demystified. Arxivat de l'original el 2017-01-25. [Consulta: 8 febrer 2017].
* ↑ «What is frame? - Definition from WhatIs.com» (en anglès). SearchNetworking, 08-02-2017.
* ↑ «ETHERNET FRAME FORMAT» (en anglès). dcs.gla.ac.uk. [Consulta: 8 febrer 2017].
# Závadka

«Závadka» té aquests significats:
* Závadka (Gelnica), poble del districte de Gelnica, a la regió de Košice, a Eslovàquia
* Závadka (Michalovce), poble del districte de Michalovce, a la regió de Košice, a Eslovàquia
* Závadka (Prešov), poble del districte de Humenné, a la regió de Prešov, a Eslovàquia
# Sosíteu

Sosíteu (en grec antic: Σωσίθεος, llatí: Sositheus) fou un poeta tràgic grec natural d'Alexandria de la Tròada que va desenvolupar la seva carrera a Atenes i Siracusa a començament del segle iii aC.
Era un dels integrants de la plèiade tràgica i antagonista del poeta tràgic Homer de Bizanci. Va florir cap a la 124 olimpíada (294 aC), i va escriure tant en poesia com en prosa. L'esmenten totes les llistes dels poetes de la plèiade excepte la de Joan Tzetzes.
Només es conserven dues línies de la tragèdia Ἄθλιος (probablement un poema dedicat a Aetli, el pare d'Endimió) per part d'Estobeu, i vint-i-quatre línies de Δάφνις o Λιτυέρσας (Dafnis o Litierses), un drama pastoral que per la seva forma i els seus personatges s'assemblava molt als drames satírics antics. Aquest Dafnis, pastor, s'ha volgut identificar amb el poeta Dafnis. Apareix ocasionalment anomenat Sosibi, però el nom correcte és Sosíteu. Fabricius l'inclou a la Bibliotheca Graeca.

## Referències

* ↑ La informació prové de la Suda, que diu que «era siracusà o atenès, o més probablement alexandrí d'Alexandria de la Tròada».
* ↑ Sositheus of Syracuse a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 884-885
# Sot d'en Mola

Sot d'en Mola és una caseria disseminada del municipi de Santa Coloma de Farners, situat a la comarca de la Selva. En el cens de 2006 tenia 12 habitants.

## Referències

* ↑ «el Sot d'en Mola». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Cens: Nomenclátor: Población del Padrón» (en castellà). Instituto Nacional de Estadística. [Consulta: 26 novembre 2023].
# Yuma (Arizona)

Yuma (cocopa Yuum) és una població dels Estats Units a l'estat d'Arizona. Segons el cens del 2008 tenia 90.041 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Yuma tenia 77.515 habitants, 26.649 habitatges, i 19.613 famílies La densitat de població era de 280,6 habitants/km².
Dels 26.649 habitatges en un 38,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,6% hi vivien parelles casades, en un 13,1% dones solteres, i en un 26,4% no eren unitats familiars. En el 21,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,79 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,27.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,6% tenia menys de 18 anys, un 11,9% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 17,5% de 45 a 60 i un 13,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.374 $ i la renda mediana per família de 39.693 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.465 $ mentre que les dones 23.847 $. La renda per capita de la població era de 16.730 $. Aproximadament el 12,1% de les famílies i el 14,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Yuma». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Yuma». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Sociedad Deportivo Quito

La Sociedad Deportivo Quito és un club de futbol, equatorià de la ciutat de Quito.

## Història

El club va ser fundat el 9 de juliol de 1940 amb el nom de Sociedad Deportiva Argentina, canviat el 1955 per Sociedad Deportivo Quito, després d'una disposició consistent en què cap club dugués el nom d'un país. Foren adoptats els colors distintius de la ciutat, el vermell i el blau.

## Palmarès

* Campionat equatorià de futbol:
** 1964, 1968, 2008,2009
* Campionat Interandinos:
** 1955, 1956, 1957, 1963
* Campionat de Pichincha:
** 1950, com Argentina

## Referències

* ↑ «Ecuador - List of Champions». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Ecuador - Champions and Runners-up Interandinos». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Ecuador - List of Amateur Champions Guayas and Pichincha». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].

## Enllaços externs

* Web oficial del club (castellà)
* Web no oficial (castellà)
# Supercopa d'Europa de futbol 1986

La Supercopa d'Europa de futbol 1986 es va disputar entre el CSA Steaua Bucureşti i el FC Dinamo de Kíev, amb un resultat final de 1–0 a favor del Steaua. El gol guanyador va ser marcat per Gheorghe Hagi.

## Partit
### Detalls

| CSA Steaua Bucureşti | 1–0 | FC Dinamo de Kíev |
| Hagi 44' | Informe | |
| Steaua București | FC Dinamo de Kíev |
Dumitru Stângaciu :
| RB | 2 | Ştefan Iovan (c) |
| CB | 4 | Adrian Bumbescu |
| CB | 6 | Miodrag Belodedici |
| LB | 3 | Ilie Bărbulescu |
| CB | 8 | Lucian Bălan |
| RM | 5 | Tudorel Stoica |
| CM | 11 | László Bölöni |
| CM | 10 | Gheorghe Hagi | 84' |
| FW | 7 | Marius Lăcătuş | 89' |
| FW | 9 | Victor Pițurcă |
| Substituts: |||
| RB | 14 | Mihail Majearu | 89' |
| FW | 16 | Gavril Balint | 84' |
| Entrenador: |||
| Anghel Iordănescu ||||
Viktor Chanov :
| DF | 2 | Andriy Bal |
| DF | 6 | Anatoliy Demyanenko (c) |
| DF | 4 | Oleg Kuznetsov |
| DF | 3 | Sergei Baltacha |
| MF | 5 | Vasiliy Rats |
| MF | 7 | Pavel Yakovenko |
| MF | 8 | Vadym Yevtushenko |
| MF | 9 | Aleksandr Zavarov | 77' |
| FW | 10 | Igor Belanov | 50' |
| FW | 11 | Oleg Blokhin |
| Substituts: |||
| MF | 17 | Alexei Mikhailichenko | 50' |
| MF | 16 | Oleg Morozov | 77' |
| Entrenador: |||
| Valeri Lobanovsky ||||
* Supercopa d'Europa 1986
* CSA Steaua Bucureşti Primer títol

## Referències

* ↑ «Hagi style stirs Steaua». UEFA. Arxivat de l'original el 31 març 2008. [Consulta: 14 març 2008].

## Vegeu també

* Copa d'Europa 1985–86
* Recopa d'Europa 1985–86

## Enllaços externs

* Resum d'UEFA
* Resum de RSSSF
# Soroll de sabres

La remor de sabres és com s'anomena a Espanya l'ambient conspiratiu que es vivia entre els militars durant la Transició i que va culminar amb els intents fracassats de cop d'estat del 1980 (Operació Galàxia) i 1981 (23-F).

## Referències

* ↑ Van Gogh Café. «Van Gogh Café: Entorno». Arxivat de l'original el 8 de desembre de 2013. [Consulta: 17 gener 2014].
* ↑ ; Fernández Larrechi, Aloña «De Galaxia a Van Gogh. Cierra la cafetería que enterró a Tejero». El Confidencial, 09-04-2018 [Consulta: 10 abril 2018].
# Sot de la Noguerola

* Per a altres significats, vegeu «Noguerola».
El Sot de la Noguerola és un riu de Catalunya que neix al su de la Roca de Cercenedes al massís de les Guilleries i que desemboca a la Riera d'Osor a Osor (La Selva). A un centenar de metres de la seva desembocadura, es troba el Pont de la Noguerola, un antic pont en estil romànic a l'antic camí d'Anglès a Sant Hilari Sacalm, avui integrat al camí GR 83 que segueix una part de la vall del riu.

## Afluents

* Sot de Cercenedes (La Noguerola)
* Sot de Solterra (El Ripoll)
** Sot dels Llims
** Sot del Gelats
*** Sot del Parral del Sobirà
*** Sot del Gorg

## Referències

* ↑ «Sot de la Noguerola». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Latorre, Dani. «Pont de la Noguerola». Art medieval, 2005/2015. [Consulta: 19 setembre 2015].
* ↑ «Osor – Sant Hilari Sacalm: “Les traces del bandoler”» (pdf). La Selva, els grans camins de l'aigua.

## Bibliografia

* Registre de planejament urbanístic de Catalunya. Identificació de riscos geològics als nuclis d'Osor i de les Mines d'Osor, del terme municipal d'Osor (Selva), 2015.
# Sot de les Moles

El Sot de les Moles és un sot del terme municipal de Castellcir, a la comarca del Moianès.
Està situat a la zona meridional del terme de Castellcir, al sud-oest del poble i just a migdia del Pla de la Ferradura. És a l'esquerra del torrent de la Vall Jussana, al sud dels Horts de la Vall i al nord-est de les Guineueres.

## Referències

* ↑ Cingles de Bertí i de Gallifa [Document cartogràfic] : Gallifa, Vall de S. Miquel, Sots Feréstecs, Sot del Bac, Vall de Neu, Castell Cir, Sauva Negra: mapa topográfico excursionista: topografía procedente del mapa nacional del Instituto Geográfico y Catastral, de otros centros y observaciones directas por el equipo técnico de editorial Alpina / cartografía: A. Bescós; cartografía complementaria y res.tecn. X. Coll. Granollers: Editorial Alpina, 1986. ISBN 84-7011-033-0.

## Enllaços externs

* El Sot de les Moles en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya