OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Casa a l'avinguda Pompeu Fabra, 24 (la Pobla de Claramunt)

La Façana a l'avinguda Pompeu Fabra és una obra amb elements modernistes i noucentistes de la Pobla de Claramunt (Anoia) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa interessant, a part dels elements constructius-decoratius que remarquen finestres i portes tant a la planta baixa com al primer pis, per presentar una decoració amb esgrafiats centrada al primer pis i a una mena de fris que recorre la façana.
La decoració representada en aquests esgrafiats consisteix en motius vegetals florals i com una mena de volutes a la part superior dels balcons.
La façana és coronada per una balustrada.

## Història

És del primer quart de segle xx.

## Referències

* 1 2 3 4 «Façana a l'avinguda Pompeu Fabra». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 8 octubre 2018].
# Bergia

Bergia és un dels dos gèneres de plantes amb flors que componen la família, Elatinaceae. Són plantes tropicals o subtropicals que de vegades són aquàtiques. A Catalunya i País Valencià només es presenta l'espècie Bergia capensis (alfabegueta).

## Algunes espècies

* Bergia ammannioides
* Bergia aquatica
* Bergia auriculata
* Bergia capensis
* Bergia decumbens
* Bergia glutinosa
* Bergia henshallii
* Bergia pedicellaris
* Bergia pentherana
* Bergia perennis
* Bergia polyantha
* Bergia pusilla
* Bergia serrata
* Bergia suffruticosa
* Bergia texana

## Referències

* ↑ Bolòs i Vigo Flora dels Països Catalans

## Enllaços externs

* Jepson Manual Treatment
* Bergia of Zimbabwe
* Bergia of Western Australia
# Trampa de Tucídides

La trampa de Tucídides és, en matèria de relacions internacionals, una situació històrica que veu una potència dominant entrar en guerra amb una potència emergent empesa per la por que desperta en la primera l'aparició de la segona.
Aquest concepte polemològic va ser creat per Graham T. Allison en referència a un passatge de la Guerra del Peloponnès en el qual Tucídides considera com un casus belli important, encara que no reconegut, de l'esmentada guerra del Peloponnès la preocupació que van desenvolupar els lacedemonis tot assenyalant el ràpid desenvolupament d'Atenes.
Per a l'especialista nord-americà, la història del món des d'aquest antic conflicte està plena de xocs armats desencadenats per la paranoia d'un actor consolidat davant l'hibridisme d'un nou rival i considera que els Estats Units i la Xina, a causa del desenvolupament d'aquest darrer, ja es troben, a principis del segle XXI, compromesos amb un pendent quasi inevitable que els portarà a mesurar-se militarment. El professor Alison desenvolupa la seva teoria al llibre Destined for war: can America and China escape Thucydides's trap? i també exposa el seu pensament i el concepte durant una xerrada de TEDx titulada "La guerra entre la Xina i els Estats Units és inevitable?".
Autors com Joseph S. Nye critiquen la base mateixa del concepte assenyalant que 12 dels 16 casos enumerats no corresponen a la definició de potència dominant que declara la guerra a una potència emergent.
Per exemple a la guerra del Peloponès, els espartans declaren la guerra després d'una acció militar d'Atenes (el setge de Potidea). Així que no va ser només l'ascens d'Atenes el que va provocar la guerra.
# Ignasi Carrasco de Paula

Ignasi Carrasco de Paula (Barcelona, 25 d'octubre de 1937) és un bisbe català que presideix l'Acadèmia Pontifícia per a la Vida des del nomenament de Benet XVI el 30 de juny de 2010.
Cursà estudis universitaris en filosofia, medicina i cirurgia, abans de rebre l'ordenació sacerdotal el 8 d'agost de 1966 a Roma. Del 1984 al 1994 fou membre del Comitè Ètic per als Assaigs Clínics de l'Hospital del Nen Jesús de Roma i Rector de la Pontifícia Universitat de la Santa Creu, vinculada a l'Opus Dei. Del 2002 al 2009 fou professor de bioètica a la Universitat Catòlica del Sagrat Cor de Roma i allà fou director de l'Institut de Bioètica. Té diverses publicacions sobre la bioètica, l'ètica mèdica i la medicina legal.

## Referències

* ↑ «Ignacio Carrasco». Periodista Digital, 01-07-2010 [Consulta: 19 febrer 2015].
* ↑ «Ignacio Carrasco de Paula». Catholic-hierarchy. David M. Cheney. [Consulta: 19 febrer 2015].
# Aticià d'Afrodísias

Aticià (llatí: Atticianus) fou un escultor grec nascut a Afrodísias conegut solament perquè una obra seva, una musa de la Galeria dels Uffizi de Florença, porta la seva signatura.

## Referències

* ↑ Smith, William. «Attilianus». A: A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology.
* ↑ «Attikianos 2». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.

## Enllaços externs

* La «Musa d'Aticià» a la pàgina web dels Uffizi
# Vogel (cràter marcià)

Vogel és un cràter d'impacte pertanyent al quadrangle Argyre de Mart, localitzat en les coordenades 37.1° Sud de latitud i 13.4° Oest de longitud, enquadrat dins de Noachis Terra. Mesura aproximadament 121 quilòmetres de diàmetre i deu el seu nom a l'astrònom alemany Hermann Carl Vogel (1841-1907). El nom va ser aprovat per la UAI el 1973.

## Cràters propers

Altres cràters estan situats en les seves proximitats: Shatskiy, pràcticament al nord; Greeley, el cràter més gran del sud de Mart; Hartwig a un diàmetre al sud-oest; i el minúscul Nybyen a l'oest.

## Vegeu també

* Clima de Mart
* Cràter d'impacte

## Referències

* ↑ "Vogel (cràter marcià)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
# Casa a la pujada del Castell, 41 (Figueres)

L'edifici situat a la Pujada del Castell, 41 és una obra del municipi de Figueres (Alt Empordà) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici entre mitgeres situat a davant de la Torre Galatea. És un edifici de planta baixa i un pis amb coberta terrassada. La planta baixa és la part de la casa que passa més desapercebuda per estar totalment arrebossada i sense cap element decoratiu. El primer pis i la coberta sí que presenten elements decoratius. L'arrebossat de la planta pis es troba decorada per un esgrafiat que imita carreus ben tallats i ben disposats. Cadascuna de les obertures, té un balcó individual de ferro forjat amb decoració geomètrica. Les finestres tenen un guardapols força marcat amb decoració geomètrica i floral així com un fris de decoració vegetal a la llinda. Entre les finestres del primer pis i el voladís trobem un fris de decoració geomètrica que ocupa tota l'amplada de la façana, i a la testera podem veure la barana de la terrassa amb formes circulars entrellaçades en tres trams separada per dos merlets laterals, un a cada costat, i dos de centrals, decorats aquests per dues flors a la seva part més alta.

## Referències

* ↑ «Pujada del Castell, 41». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 gener 2015].
# Charleston (Vermont)

Charleston és una població dels Estats Units a l'estat de Vermont. Segons el cens del 2000 tenia 895 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Charleston tenia 895 habitants, 362 habitatges, i 261 famílies. La densitat de població era de 9,2 habitants per km².
Dels 362 habitatges en un 30,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,7% hi vivien parelles casades, en un 9,9% dones solteres, i en un 27,9% no eren unitats familiars. En el 19,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,8.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,4% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 24,8% entre 25 i 44, un 31,2% de 45 a 60 i un 11,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 99,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.083 $ i la renda mediana per família de 31.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.938 $ mentre que les dones 19.911 $. La renda per capita de la població era de 15.278 $. Entorn del 16,4% de les famílies i el 20% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Charleston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Charleston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Berné

Berné (en bretó Berne) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ar Mor-Bihan. L'any 2006 tenia 1.331 habitants. Limita amb els municipis d'Inguiniel i de Plouay.

## Demografia

Evolució de la població Cassini i INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 1 751 | 1 764 | 1 773 | 2 022 | - | 2 210 | 1 876 | 1 959 | 1 941 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1 711 | 1 766 | 1 863 | 1 777 | 1 912 | 1 894 | 1 886 | 1 904 | 1 953 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1 930 | 1 953 | 2 030 | 1 993 | 1 989 | 1 918 | 1 897 | 1 968 | 1 804 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 1 685 | 1 592 | 1 508 | 1 425 | 1 350 | 1 316 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Roland Duclos | |
| 2008- | Jean-Pierre Le Fur | |

## Personatges il·lustres

* Chrisogon-Clément de Guer, marquès de Pontcallec, executat el 26 de març de 1720 a la plaça de Le Bouffay a Nantes, considerat el cap de l'anomenada conspiració de Pontcallec.
* Paul Ihuel (1903-1974), diputat i president del Consell General de Morbihan.

## Referències

* ↑ http://cassini.ehess.fr/ Població abans del cens de 1962
* ↑ Berné al web de l'Insee
# Paravent

Un paravent, també anomenat mampara, és un moble que permet separar dos espais. Està constituït per una o diverses fulles; sovint de fusta, i de vegades amb algunes peces de teixit.
El paravent és un suport per a l'art molt emprat al Japó, anomenats Byōbu.
Al País Valencià també es coneix amb el terme ventalla.
# Frontera entre els Països Baixos i Saint Christopher i Nevis

La frontera entre els Països Baixos i Saint Christopher i Nevis refereix a la frontera marítima entre els dos estats al Mar Carib. Separa les illes de Saint Kitts i Sint Eustatius, territori d'ultramar neerlandès.
Actualment no hi ha cap tractat que estableixi el límit sobre la zona econòmica exclusiva, el principi és que aquesta línia divisòria és equidistant dels dos territoris. La frontera té vocació d'unir-se al trifini amb França a Barthélemy i el trifini amb Veneçuela situada a 16° 40′ 01″ N, 63° 35′ 20″ O﻿ / ﻿16.66694°N,63.58889°O﻿ / 16.66694; -63.58889.
En novembre de 2013 es van reunir dues delegacions amb la finalitat d'establir els primers traçats d'aquesta frontera. Saint Christopher i Nevis està basada en el registre de 64 punts bàsics, mentre que els Països Baixos presentaven 43.
Han tingut lloc d'altres reunions fins a novembre de 2014 sota l'ègida de la Commonwealth per registrar un traçat de vuit punts.

## Referències

* ↑ St Kitts-Nevis initiates maritime boundary delimitation meetings with the Netherlands
* ↑ St Kitts and St Eustatius Reach Agreement on Maritime Boundary
# Ignasi Candela Serna

Ignasi Candela Serna (Crevillent, 6 de juny de 1987) és un economista i polític valencià, diputat al Congrés dels Diputats en la XI i XII legislatures. És membre d'Iniciativa del Poble Valencià (IdPV) i coordinador comarcal de Compromís.
És llicenciat en economia per la Universitat d'Alacant. A les eleccions generals de 2015 va ser el número dos de la llista de la coalició Compromís-Podemos-És el moment al Congrés dels Diputats per la circumscripció d'Alacant, i va obtenir els vots necessaris per a obtenir l'escó.
Després de la constitució dels grups parlamentaris, Candela, juntament amb els altres tres diputats de Compromís, va renunciar a integrar-se en el grup de Podem, reclamant la possibilitat de formar un grup propi. Fou reescollit a les eleccions generals espanyoles de 2016.

## Referències

* ↑ «Fitxa de resultats i estadístiques». Arxivat de l'original el 2015-12-22. [Consulta: 21 desembre 2015].
* ↑ «Ignasi Candela, coordinador de la nueva ejecutiva comarcal de Compromís». laverdad.es, 19-01-2013. [Consulta: 21 desembre 2015].
* ↑ Candidatures presentades per a les eleccions al Congrés dels Diputats i al Senat, convocades per Reial decret 977/2015, de 26 d'octubre, a la pàgina oficial del BOE.
* ↑ «Listado de los diputados electos en los comicios de hoy». elconfidencial.com, 21-12-2015. Arxivat de l'original el 2016-01-18. [Consulta: 21 desembre 2015].
* ↑ Compromís anuncia que se aparta de Podemos por coherencia El País, 19 de gener de 2016
# Ati Tul·li

Atti Tul·li (en llatí Attius Tullius) va ser un important rei dels volscs.
Coriolà quan va ser desterrat de Roma es va refugiar a la seva cort i el va convèncer de fer la guerra als romans i de donar-li el comandament. En els millors manuscrits de Titus Livi, el seu nom és Attius Tullius i Joan Zonaràs l'anomena també Τούλλιος, però Dionís d'Halicarnàs i Plutarc donen la forma ΤΤύλλος, Tullus en lloc de Tullius.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 1184.
# Casa a la rambla General Vives, 39 (Igualada)

L'habitatge situat a la rambla General Vives, 39 d'Igualada (Anoia) és un edifici modernista protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici d'estatges de quatre pisos d'alçada. Destaca la verticalitat que agafa la composició en sentit ascendent. A la part alta de totes les finestres es col·loquen els elements ornamentals amb uns acabaments en forma de capitells de temàtica floral. També és remarcable la decoració de la porta principal amb dos cercles fets de pedra que agafen la sinuositat dels típics "cops de fuet" del modernisme. L'acabament de l'edifici està fet amb totxo cuit i forma una petita balustrada. A la façana exterior es pot veure també una petita capelleta adossada al mur, col·locada a sis metres d'alçada i dedicada a un sant d'antiga devoció per part dels membres de les famílies ocupants (Verge de Montserrat). A l'entrada hi ha un sostre pintat d'estil modernista, amb una disposició asimètrica de tipus florals.

## Referències

* 1 2 «Rambla General Vives, 39». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 octubre 2014].
# Batalla de Màlaga

Batalla de Màlaga té aquests significats:
* Setge de Màlaga (1487): durant la Guerra de Granada
* Batalla de Màlaga (1937): durant la Guerra Civil espanyola
* Batalla de Vélez-Màlaga, batalla naval de la Guerra de Successió Espanyola lliurada a Vélez-Màlaga el 24 d'agost de 1704
# Paraus

    Per la casta singalesa dels paraves, vegeu Parava
Paraves és un clade de dinosaures teròpodes maniraptors, que es van originar en el Juràssic mitjà (fa aproximadament 167 milions d'anys, durant el Batonià) i continuà fins al present en la forma de les aus, tenint una distribució mundial.

## Història

Paraves va ser creat i definit per Paul Sereno, en 1997 i 1998 respectivament. És un clade troncal que inclou a tots els teròpodes propers a les aus, a aquestes però exclou als oviraptorosaures.

## Sistemàtica

Paraves és el clade més inclusiu que conté Passer domesticus (Linnaeus, 1758) però no Oviraptor philoceratops (Osborn, 1924). Correspon a tots els maniraptors més emparentats amb les aus que amb Oviraptor.

## Referències

* Sereno, P. C., 1997, "The origin and evolution of dinosaurs", Annual Review of Earth & Planetary Sciences 25:435- 489. (21)
* Sereno, P. C., 1998, "A rationale for phylogenetic definitions, with application to the higher level taxonomy of Dinosauria", Neues Jahrbuch für Geologie und Paläontologie Abhandlungen 210:41-83. (23)
* Xing, X., Zhou, Z., Wang, X., Kuang, X., Zhang, F., and Du, X. (2003). "Four-winged dinosaurs from Xina." Nature, 421: 335–340.
* Turner, Alan H.; Pol, Diego; Clarke, Julia A.; Erickson, Gregory M.; and Norell, Mark.. (2007). " A basal dromaeosaurid and size evolution preceding avian flight". Science, 317: 1378-1381. doi:10.1126/science.1144066
# Frontera entre els Estats Units i les Illes Marshall

La frontera entre els Estats Units i les Illes Marshall es completament marítima i es troba a l'oceà Pacífic situada en equidistància entre les illes Wake (Illes d'Ultramar Menors dels Estats Units) i l'atol·ló deshabitat de Bokak.
Cap tractat especifica la posició entre aquestes dues illes de corall separades per 318 milles nàutiques; segons la Convenció de les Nacions Unides sobre el Dret del Mar, les zones econòmiques exclusives s'estenen sobre un radi de 200 milles.

## Referències

* ↑ John Robert, Victor Prescott, Grant Boyes Marshall Islands-United States of America a Undelimited Maritime Boundaries in the Pacific Ocean Excluding the Asian Rim, p. 40
# BBP

BBP té els següents significats:
* Partit de la Gran Unió (del seu nom en turc Büyük Birlik Partisi), partit polític de Turquia
* Fórmula de Bailey–Borwein–Plouffe, fórmula matemàtica per a calcular qualsevol dígit concret del nombre π
* Butil benzil ftalat (del seu nom en anglès Benzyl Butyl Phthalate), ftalat usat com a additiu en plàstics
# Ventura Seco

Ventura Seco va ser un cartògraf val·lisoletà, conegut principalment pel seu plànol de Valladolid de 1738. Aquest plànol és el primer realitzat de la ciutat de Valladolid. Per a fer-lo, Ventura Seco va mesurar la ciutat carrer per carrer i plaça per plaça. Té una gran similitud amb el plànol de Madrid del segle xvii de Pedro Texeira; el singular de tots dos és una visió dual: d'una banda s'aprecien perfectament el traçat dels carrers i de l'altra, la projecció dels alçats dels edificis principals de la ciutat dins del disseny de les illes de cases.
La seva procedència i conservació és anecdòtica a causa que a principis del segle XX l'arquitecte municipal Juan Agapito y Revilla, va trobar la planxa del plànol suportant una taula a l'ajuntament de la ciutat. Avui és dia és un document importantíssim per a l'estudi i reconeixement de Valladolid, ja que la ciutat durant el segle xix i tot el segle XX ha sofert una traumàtica transformació.

## Vegeu també

* Convent de Sant Francesc
* Plaça Major de Valladolid
* Parc del Campo Grande

## Referències

* ↑ Vivar Cantero, Roberto. Ayuntamiento de Valladolid. Guía de arquitectura urbana de Valladolid, 2006. VA-1064-2006.
# Casa a la rambla General Vives, 29 (Igualada)

La Casa a la rambla General Vives, 29 és un edifici al municipi d'Igualada (Anoia) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Tribuna que ocupa dos pisos i que està coronada en el tercer per un balcó amb baranes de ferro. Formada per dues parts iguals, una en cada pis. Aquestes tenen en la seva base una decoració feta amb una banda de rajoles ceràmiques de tema floral. En el centre, les obertures, realitzades amb vidre transparent i elements metàl·lics formant tres finestrals emmarcats per les tiges de metall en forma d'arc apuntat. En la part superior la decoració està realitzada per un fris de vidre de color opac blau i elements de metall de formes geomètriques. És un notable exemple de tribuna modernista a la ciutat.

## Referències

* ↑ «Casa a la rambla General Vives, 29». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 octubre 2014].
# Cineto Romano

Cineto Romano és un comune (municipi) de la ciutat metropolitana de Roma, a la regió italiana del Laci, situat uns 40 km al nord-est de Roma. Es deia Scarpe fins a l'any 1882. L'1 de gener de 2018 tenia 586 habitants.
Cineto Romano limita amb els municipis de Mandela, Percile, Riofreddo, Roviano i Vallinfreda.
Va ser un feu dels Orsini al segle xi, després dels Borghese.

## Llocs d'interès

Els principals llocs d'interès són:
* Castell senyorial (segle xi).
* Església de San Giovanni Battista (segle xiii).

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st January 2018» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 14 abril 2019].
# Batalla de Muye

La Batalla de Muye (o Mu) (牧野之戰) va ser lluitada en la Xina en el 1046 aC. La batalla va donar lloc a la final de la dinastia Shang, i el començament de la dinastia Zhou.

## Antecedents

En el segle xiii aC, la influència de Shang havia abastat fins al que ara és la província de Gansu, una regió que va ser ocupada pels clans coneguts com els Zhou. El Rei Wen de Zhou (Ji Chang), el governant dels Zhou, que era un vassall Shang, havia rebut el títol de "Comte d'Occident" pel Rei Di Xin de Shang (Rei Zhou). Di Xin utilitzà al Duc Wen per vigilar la seva rereguarda mentre ell va estar involucrat en una campanya al sud-est.
Finalment Di Xin, tement el creixent poder de Duc Wen, l'empresonà. Tot i que Wen va ser posat en llibertat més tard, la tensió entre els shang i els zhou va créixer. Wen preparà el seu exèrcit, i va conquistar uns pocs estats petits lleials a Shang, així doncs, debilitant a poc a poc els aliats de Shang. Això no obstant, el Duc Wen va morir en el 1050 aC abans de l'ofensiva real de Zhou en contra de Shang. Wen de Zhou va comptar amb el suport de Shu.

## Conseqüències

Després de la batalla, Zhou de Shang es va cremar fins a la mort al seu palau. El Rei Wu de Zhou va matar la seva consort Daji en trobar-la. Els funcionaris de Shang van ser alliberats sense càrrecs i alguns després van treballar com a funcionaris de Zhou. El magatzem de cereals imperial es va obrir immediatament després de la batalla per alimentar la població famolenca. La batalla va marcar el final de la dinastia Shang i l'inici de la dinastia Zhou.

## Referències

* ↑ Michael Loewe, Edward L. Shaughnessy. The Cambridge History of Ancient China: From the Origins of Civilization to 221 BC (en anglès). Cambridge University Press, 1999, p. 233. ISBN 9780521470308.
* ↑ Ta Chʻeng, Great Perfection – Religion and Ethnicity in a Chinese Millennial Kingdom (en anglès). University of Hawaii Press, 1998, p. 19–22. ISBN 0-8248-1800-8.