OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sistema gustatiu

El sistema gustatiu d'un mamífer és el procés que va des de la recepció a la identificació del sabor d'un producte tastat.
Els cinc sabors bàsics són: dolç, amarg, salat, àcid i umami (del glutamat). La resta de sabors són sensacions producte de la combinació d'aquests cinc estimulats per les olors emeses.
La llengua és el principal òrgan gustatiu del cos, en la seva superfície es troben tres tipus de papil·les, les calciformes i les fungiformes tenen funció gustativa i les filiformes són tàctils.
Les papil·les gustatives estan formades per una agrupació de cèl·lules receptores envoltades de cèl·lules de suport estan proveïdes d'un petit porus a través del qual es projecten fines perllongacions de les cèl·lules sensorials exposades a la saliva que entra per aquest porus.
La membrana cel·lular, amb doble capa lipídica, és la responsable de la recepció de l'estímul gustatiu. Estimulació química que esdevindrà elèctrica gràcies al procés de la transducció sensorial, en concret, del gust.
L'impuls nerviós, el senyal elèctric emès, es transmet al cervell mitjançant els quatre nervis del crani.
La sensació del sabor s'obté quan al cervell s'han rebut els senyals corresponents al conjunt de cèl·lules sensorials per a totes les substàncies químiques i el cervell les transforma mitjançant un complex sistema de reconeixement en un gust concret. La freqüència amb què es repeteixen els impulsos indica la intensitat del sabor.

## Gusts bàsics

El gust es detecta a la cavitat oral, específicament a les papil·les gustatives de la llengua, on es perceben els cinc gusts bàsics:
* Dolç: derivat del consum d'hidrats de carboni.
* Salat: detecta la presència de sals en els aliments (les sals són importants en la nostra dieta ja que ajuden a controlar l'homeòstasi del cos).
* Amarg: permet identificar aliments tòxics i/o perillosos per a la nostra supervivència (tenim molts receptors per a detectar aliments perillosos).
* Àcid: associat a aliments en mal estat (els aliments en estat de descomposició adquiereixen un cert gust àcid).
* Umami: associat a molècules de glutamat monosòdic i aspartat (són molècules associades a aliments com la carn, formatge i tomàquets).

## Referències

* ↑ Catalunya, Institut Obert de. «Desenvolupament cognitiu i motriu». Arxivat de l'original el 2018-10-18. [Consulta: 17 octubre 2018].
* ↑ Picallo, Alejandra «Análisis sensorial de los alimentos : El imperio de los sentidos. En: Encrucijadas, no. 46». Análisis sensorial de los alimentos : El imperio de los sentidos, 01-03-2009.
# Bernàrdia

Bernardieae és una tribu de la subfamília Acalyphoideae, pertanyent a la família Euphorbiaceae. Comprèn 6 gèneres.

## Gèneres

* Adenophaedra
* Amyrea
* Bernardia
* Discocleidion
* Necepsia
* Paranecepsia

## Referències

* ↑ «BioOne Online Journals - Adelia cinerea (Euphorbiaceae), formerly in Bernardia». www.bioone.org. [Consulta: 27 febrer 2009].
# Wister

Wister és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 1.002 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Wister tenia 1.002 habitants, 412 habitatges, i 276 famílies. La densitat de població era de 268,7 habitants per km².
Dels 412 habitatges en un 28,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,3% hi vivien parelles casades, en un 12,6% dones solteres, i en un 32,8% no eren unitats familiars. En el 29,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 16% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,99.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 24,7% entre 25 i 44, un 21,3% de 45 a 60 i un 18,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.602 $ i la renda mediana per família de 26.417 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.154 $ mentre que les dones 15.556 $. La renda per capita de la població era d'11.851 $. Entorn del 15,5% de les famílies i el 19,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Wister». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Wister». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Shelby (Nebraska)

Shelby és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 690 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Shelby tenia 690 habitants, 299 habitatges, i 199 famílies. La densitat de població era de 493,4 habitants per km².
Dels 299 habitatges en un 29,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,5% hi vivien parelles casades, en un 4,3% dones solteres, i en un 33,4% no eren unitats familiars. En el 29,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 19,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,31 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,2% tenia menys de 18 anys, un 8,1% entre 18 i 24, un 24,3% entre 25 i 44, un 21,6% de 45 a 60 i un 20,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.071 $ i la renda mediana per família de 42.434 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.625 $ mentre que les dones 21.979 $. La renda per capita de la població era de 15.900 $. Aproximadament el 2,5% de les famílies i el 4,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Shelby». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Shelby». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Berriasià

| Període | Època | Estatge | Edat (Ma) |
| Paleogen | Paleocè | Danià | (més recent) |
| Cretaci | Superior | Maastrichtià | 72,1 ± 0,2 |
| Cretaci | Superior | Campanià | 83,6 ± 0,2 | 83,6 ± 0,2 |
| Cretaci | Superior | Santonià | 86,3 ± 0,5 | 86,3 ± 0,5 |
| Cretaci | Superior | Coniacià | 89,8 ± 0,3 | 89,8 ± 0,3 |
| Cretaci | Superior | Turonià | 93,9 | 93,9 |
| Cretaci | Superior | Cenomanià | 100,5 | 100,5 |
| Cretaci | Inferior | Albià | ~ 113,0 | ~ 113,0 |
| Cretaci | Inferior | Aptià | ~ 125,0 | ~ 125,0 |
| Cretaci | Inferior | Barremià | ~ 129,4 | ~ 129,4 |
| Cretaci | Inferior | Hauterivià | ~ 132,6 | ~ 132,6 |
| Cretaci | Inferior | Valanginià | ~ 139,8 | ~ 139,8 |
| Cretaci | Inferior | Berriasià | ~ 145,0 | ~ 145,0 |
| Juràssic | Superior | Titonià | (més antic) |
| Comissió Internacional d'Estratigrafia (2020) ||||
El període Berriasià és un estatge faunístic del Cretaci inferior. Comprèn el període entre fa 145,5 ± 4 milions d'anys i fa 140,2 ± 3 milions d'anys. Els sediments de la formació de Bajénov foren dipositats durant el Titonià i principis del Berriasià.

## Referències

* ↑ «Taula Cronostratigràfica Internacional v. 2020/03» (PDF). Comissió Internacional d'Estratigrafia. [Consulta: 17 març 2021].
# Shelbyville (Illinois)

Shelbyville és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 4.971 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Shelbyville tenia 4.971 habitants, 2.133 habitatges, i 1.345 famílies. La densitat de població era de 518,7 habitants/km².
Dels 2.133 habitatges en un 27,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,6% hi vivien parelles casades, en un 9,6% dones solteres, i en un 36,9% no eren unitats familiars. En el 33,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,28 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 25,3% entre 25 i 44, un 21,5% de 45 a 60 i un 21,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.458 $ i la renda mediana per família de 39.205 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.477 $ mentre que les dones 18.710 $. La renda per capita de la població era de 17.596 $. Aproximadament el 6,2% de les famílies i el 9,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Shelbyville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Shelbyville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Winston Salem Cycling Classic

La Winston Salem Cycling Classic és una competició ciclista d'un dia que es disputa al mes d'abril a Winston-Salem (Carolina del Nord). La primera edició es disputà el 2014.
El mateix dia també es disputa una cursa femenina.

## Palmarès masculí

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2014 | Travis McCabe | Joseph Lewis | Zachary Bell |
| 2015 | Toms Skujiņš | Jure Kocjan | Joseph Lewis |
| 2016 | Ryan Roth | Eric Marcotte | Evan Huffman |
| 2017 | Robin Carpenter | Ryan Roth | Bruno Langlois |
| 2018 | Sam Bassetti | Colin Joyce | Fabian Lienhard |
| 2019 | Ulises Castillo | George Simpson | Luis Villalobos |

## Palmarès femení

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2014 | Shelley Olds | Joëlle Numainville | Eugenia Bujak |
| 2015 | Alena Amialiússik | Amber Neben | Lauren Komanski |
| 2016 | Rossella Ratto | Valentina Scandolara | Coryn Rivera |
| 2017 | Lauren Stephens | Leah Thomas | Lauretta Hanson |
| 2018 | Lily Williams | Arlenis Sierra Cañadilla | Diana Peñuela |
| 2019 | Leigh Ann Ganzar | Arlenis Sierra Cañadilla | Chloé Dygert |

## Referències

* ↑ «Winston Salem Cycling Classic (Usa) - Cat.1.1». [Consulta: 1r novembre 2023].
* 1 2 «CycleBase» (en anglès britànic). [Consulta: 1r novembre 2023].

## Enllaços externs

* Web de la cursa
* Palmarès a cqranking.com
# Sofia Nikolàievna Bogomólets

Sofia Nikolàievna Bogomólets, rus: София Николаевна Богомолец, ucraïnès: Софія Миколаївна Богомолець Sofia Mikolaivna Bohomólets, de soltera Prissetskaia rus: Присецкая (Kovalivka, Gubèrnia de Poltava, actual Ucraïna, 27 de setembre de 1856 – kàtorga del Kara, Transbaikàlia a Rússia, llavors Imperi Rus, 11 de gener de 1889), fou una revolucionària russa i naródnitsa.

## Biografia

Nascuda en una família noble d'origen polonès, i filla d'un terratinent, Sofia Prissetskaia estudià a Hàdiatx i a Kíev en un gymnasium femení. El 1876 es casà amb el metge Aleksandr Mikhàilovitx Bogomólets i seguí des del 1877 un curs d'infermera a Sant Petersburg però no el va acabar, i es va traslladar amb el seu marit a la Regió del Kuban. Al poble d'Ust-Labinsk, la parella es dedica a la pràctica mèdica. A més de les activitats professionals mèdiques, es dedicaren a la distribució de propaganda antigovernamental i literatura prohibida entre els veïns de la localitat. En relació amb això, la jove parella fou posada sota vigilància per part de la policia secreta.
El 1880 s'establí a Kíev, i s'adherí a la Unió de Treballadors del Sud de Rússia fundada per Nikolai Sxedrín i Ielizaveta Kovàlskaia. Després de la detenció dels líders d'aquesta organització a l'octubre de 1880, aparegut i va començar a exercir un paper destacat en la "Unió".
El 4 de gener de 1880 va ser detinguda per la policia en un carrer de Kíev sota la sospita d'impressió i distribució de fullets de la Unió. Durant un escorcoll al seu apartament es van trobar proclames, un nombre significatiu de publicacions il·legals, una font tipogràfica, armes, manuscrits continguts en contra del govern. Traslladada a la comissaria de Staro-Kíev, va romandre allà fins a la primavera del 1881. Després va ser traslladada a la presó de Kíev.
Fins i tot el marit de Sofia va ser detingut. A la infermeria de la presó el 12 de maig va néixer el seu fill Oleksandr, que es quedà a càrrec del seu avi matern. El 29 de maig va ser condemnada a vint anys de treballs forçats, reduïts a deu, i va ser enviada al camp de Kara, a Sibèria.
Durant la parada de la columna de deportats a Irkutsk, el 16 de febrer 1882 va fugir amb Kovàlskaia, però fou recapturada el 28 de febrer. El 23 de març del 1882 va arribar al camp de treball de Kara, i animà protestes, aldarulls i vagues de fam. El 5 d'abril de 1884, acusada de "comportament violent", va ser traslladada a la presó a Irkutsk i va veure augmentada la seva pena d'un any per haver insultat un oficial de policia. El novembre de 1885 va ser traslladada de nou a Kara, on va continuar les protestes.
El 1891, després de la intervenció de l'escriptor Lev Tolstoi, el seu marit i el seu fill van ser autoritzats a viatjar a visitar Sofia Nikolàievna a la kàtorga del Kara.
Greument malalta, a principis de 1892 va obtenir el règim de semillibertat, premissa per al seu alliberament definitiu, però uns dies més tard, l'11 de gener, va morir de tuberculosi.

## Bibliografia

* Franco Venturi, Il populismo russo, II, Torino, Einaudi, 1952

## Enllaços externs

* Biografia (rus)
# Berenguer Sarriera

Berenguer Sarriera (o ça Riera o Çarriera) (Girona, 2a meitat segle xiii - Palau-sacosta, 1309) fou un cirurgià català, metge de la cort de Jaume II i ambaixador a Montpeller.

## Biografia

Nascut en una família de cirurgians de Girona, començà a exercir al costat del el seu pare Jaume Sarriera (o potser amb el seu oncle, Guillem Sarriera, metge al servei del rei Pere el Gran). Sembla que va ser l'introductor del Canon d'Avicenna a la cort catalanoaragonesa. També consta com a participant en l'expedició contra Sicília que emprèn Jaume II l'any 1300, acompanya l'exèrcit reial a Múrcia, intervé en el setge de Montfalcó el 1302 contra diversos nobles instigats pels comtes de Foix i, també en el setge d'Almeria del 1309. Casat amb Guilleuma d'Escales, Berenguer Sarriera, tingué quatre fills, dos dels quals també foren cirurgians: Arnau Sarriera que estudià medicina a Montpeller i Bernat Sarriera. El rei li concedí les terres de Quart i Palau-sacosta, on construí un castell que passà als seus fills.

## Obra mèdica i traduccions

A partir del 1304, Berenguer Sarriera treballa com a metge de la cort de Jaume II, juntament amb un nebot d'Arnau de Vilanova, Ermengol Blasi, format a Montpeller. A banda de les seves tasques com a cirurgià de la cort, Sarriera exerceix altres càrrecs de confiança del rei. Entre 1304 i 1306 és batlle de Girona i, més tard, consta com a ambaixador reial a Montpeller.
Una de les feines més destacades de Berenguer Sarriera fou la traducció del llatí al català del text Regimen Sanitatis ad Regem Aragonum, d'Arnau de Vilanova (com a Regiment de sanitat per al rei d'Aragó) que va fer el 1307 per encàrrec de la reina Blanca d'Anjou, esposa de Jaume II, que volia disposar d'aquesta obra amb recomanacions mèdiques però no sabia llatí. Com a reconeixement de la seva obra traductora, el Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya edita, des de 1991, la col·lecció de llibres sobre terminologia mèdica «Reculls lexicogràfics Berenguer Sarriera».
Sarriera assolí fama internacional com a cirurgià. Es disposa de documentació d'alguns dels seus tractaments i casos, com una crisi hemorroïdal del rei Jaume II el 1297. Cap al 1308, tracta amb èxit el nunci papal a Anglaterra que patia una dislocació del maluc.

## Referències

* ↑ «Sarriera | enciclopèdia.cat». [Consulta: 12 abril 2020].
* 1 2 3 4 «Metges Catalans | Berenguer Sarriera [o ça Riera o Çarriera]». [Consulta: 12 abril 2020].
* ↑ «Col·lecció de Reculls Lexicogràfics Berenguer Sarriera». Arxivat de l'original el 2020-04-12. [Consulta: 12 abril 2020].

## Bibliografia

* Calbet-Camarasa, J. M.; Corbella-Corbella, J. Diccionari biogràfic de metges catalans. Barcelona: Rafael Dalmau, 1981.
* Guilleré, C.. Girona al segle XIV. Girona: Ajuntament de Girona, 1994.
* McVaugh, M. R.. Royal Surgeons and the value of medical learning. The Crown of Aragon, 1285 – 1345. A Practical Medicine from Salerno to the black death (en anglès). Cambridge: Cambridge University Press, 1994.
# Bibliomania

La bibliomania és el desig intens i immoderat de posseir llibres, especialment rars. A la vegada, també és anomenada així la passió per tenir molts llibres rars o de tal o qual ram, més per mania que per instruir-se, així com la passió exagerada per tenir molts llibres.
També és la passió morbosa per posseir llibres de qualsevol matèria, singularment rars i curiosos. Per il·lustrar una de les facetes d'aquesta passió avassagadora, recordarem la famosa 'Llegenda del llibreter assassí de Barcelona", de Ramon Miquel y Planas (Barcelona, 1928). Ignorem si dita narració és real o no —se suposa que és pura llegenda—, però el que sí que és real és la mania de comprar i posseir llibres d'una manera desenfrenada. Hem vist i vivim innumerables casos que farien prolixa aquesta descripció, i ens limitarem, per tant, a recordar un cas recent ocorregut a Barcelona: un dentista d'una barriada de la Ciutat Comtal tenia una afecció tan gran a la compra de llibres que no passava un dia sense que arribés a casa amb una bona càrrega de llibres, fins al punt que en poc temps va omplir de paper tots els pisos de casa seva, i es va veure obligat a apuntalar la casa davant del perill que s'ensorrés.
Costum ja cultivat a la Roma i Grècia antigues, ha tingut adeptes en totes les èpoques, i per descomptat també avui dia. Hi ha qui adquireix llibres segons la grandària, el color de les cobertes (especialment del llom), la decoració, etc., i fins i tot l'espai lineal ocupat en una llibreria per la totalitat dels volums d'una col·lecció.
Una persona afectada de bibliomania o que pateix bibliomania es diu bibliòman o bibliòmana.

## Vegeu també

* Trastorn obsessiu-compulsiu
* Espectre obsessiu-compulsiu
* Acumulació compulsiva
* Síndrome de Diògenes
* Col·leccionisme

## Referències

* 1 2 «Bibliomania». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Diccionario Real Academia de la Lengua Española (en castellà).
* 1 2 Martínez de Sousa, José. Diccionario de Bibliología y ciencias afines (en castellà), 2004.
* ↑ Eroles, Emili. Diccionario Histórico del Libro (en castellà). Barcelona: Ed. Millà, 1981.
* ↑ «Bibliomania». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Bibliomància

Bibliomància Etimologia: Del grec biblion=llibre i mantéia= endevinació. Mètode d'endevinació que consistia en obrir un llibre per una pàgina a l'atzar i interpretar el seu contingut contextualitzant-lo o adaptant-lo a les circumstàncies presents. Encara que històricament La Bíblia ha estat el llibre preferit dels bibliomants, actualment s'utilitzen també llibres clàssics o d'altres amb els quals l'interessat té certa afinitat.
La Bibliomància té el seu origen a l'Imperi romà, però ressorgeix amb força a l'Edat Mitjana, on s'utilitzava, per a la seva pràctica, l'Eneida de Virgili.
Generalment, una vegada trobada la pàgina, es llegia el primer paràgraf.
Indirecte: Anomenarem així al mètode que consisteix en obrir el llibre sense intervenció humana. Se solia deixar el llibre a la intempèrie, obert exactament per la meitat, perquè el vent s'encarregués de passar les pàgines. Un altre mètode consistia a llançar el llibre o deixar-lo caure i realitzar l'exegesi de les pàgines per on havia quedat obert.
Directe: El bibliomant, es deixava guiar i obria el llibre per les pàgines adequades. També podia demanar a l'interessat que ell mateix obrís el llibre.

## Bibliomants

* Emperador Hadrià
* Claudi II el Gòtic

## Literatura

* Miquel Strogoff (Juli Verne, 1876)

## Vegeu també

Mantí d'endevinació
# Birmingham (Pennsilvània)

Birmingham és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 91 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Birmingham tenia 91 habitants, 39 habitatges, i 24 famílies. La densitat de població era de 585,6 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 39 habitatges en un 20,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,3% hi vivien parelles casades, en un 10,3% dones solteres, i en un 35,9% no eren unitats familiars. En el 33,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,9% tenia menys de 18 anys, un 5,5% entre 18 i 24, un 29,7% entre 25 i 44, un 24,2% de 45 a 60 i un 19,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.000 $ i la renda mediana per família de 30.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.938 $ mentre que les dones 27.679 $. La renda per capita de la població era de 17.964 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Birmingham». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Birmingham». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Bir Taleb

Bir Taleb (àrab بير الطالب) és una comuna rural de la província de Sidi Kacem de la regió de Rabat-Salé-Kenitra. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 11.370 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Bir Maymun

Bir Maymun fou el nom d'uns pous propers a la Meca però de situació exacta desconeguda.
Foren repetidament esmentats en temps de Mahoma, però després van desaparèixer de les cròniques. L'historiador persa At-Tabari diu que en aquest lloc hi va morir el califa al-Mansur el 775, i sembla indicar que el pou era a la ruta entre la Meca i Iraq, però com que la mort d'al-Mansur també se situa al turó al-Hadjun segons una altra font, les indicacions d'al-Tabari no són segures.