OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Clorofònia de pit castany

La clorofònia de pit castany (Chlorophonia pyrrhophrys) és una espècie d'ocell de la família dels fringíl·lids (Fringillidae).

## Hàbitat i distribució

Habita la selva humida i altres formacions boscoses de les muntanyes de Colòmbia, oest de Veneçuela i Andes de l'Equador i el Perú.

## Referències

* ↑ «Clorofònia de pit castany». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/04/2022(català)
# Kali Sind

Kali Sind (Sind Negre) és un riu de l'Índia afluent del Chambal, que rega part de Rajasthan i de Madhya Pradesh.
Neix a les muntanyes Vindhya a 22° 36′ N, 76° 25′ E﻿ / ﻿22.600°N,76.417°E﻿ / 22.600; 76.417 prop del poble de Barjhiri, i corre prop de 300 km per Madhya Pradesh entrant després al Rajasthan dirigint-se cap a les muntanyes Mukandwara prop de Gagraun, i desaiguant al Chambal prop del poble de Pipara, a uns 365 km del seu naixement, a 25° 32′ N, 76° 19′ E﻿ / ﻿25.533°N,76.317°E﻿ / 25.533; 76.317.
Els seus principals afluents són el Lakundar (a Madhya Pradesh), Parwan, Ujar i Ahu (els tres darrers al Rajasthan). Tot i que sempre porta aigua a la temporada seca en porta poca.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Ocil

Ocel o Ocil (en llatí Ocellus o Ocyllus, en grec antic Ὦκελλος, Ὦκυλλος) fou un ambaixador espartà. Es trobava a Atenes quan Esfòdries va envair l'Àtica l'any 378 aC. Juntament amb altres dos ambaixadors va ser detingut pels atenencs acusat d'estar assabentat de la invasió, però va ser alliberat quan es va saber que no n'estava al corrent i va garantir que el govern espartà desaprovava l'actuació d'Esfòdries.
El 369 aC tornava a ser a Atenes com ambaixador per negociar una aliança entre atenencs i espartans contra Tebes, segons diuen Xenofont, Diodor de Sicília i Plutarc.

## Referències

* ↑ Ocellus or Ocyllus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 2
# Meians (Moror)

Meians és un indret del terme de Sant Esteve de la Sarga, al Pallars Jussà, en el territori del poble de Moror.
Està situat al sud-est de Moror, a l'extrem oriental del terme municipal, a llevant del Collet de la Cova de Sant Miquel. Està delimitat al nord-est per la llau dels Alberons i al sud-oest per la llau dels Fornells.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Kaufman (Texas)

* Per a altres significats, vegeu «Comtat de Kaufman».
Kaufman és una ciutat que és la seu de comtat del Comtat de Kaufman, Texas. El Health Science Center del Trinity Valley Community College està localitzat en Kaufman. Aquest campus (al costat de l'Hospital Presbiterià de Kaufman) es dedica específicament als cursos d'assistència sanitària (els cursos generals s'han de prendre en una de les altres escoles en el sistema de TVCC), i opera un programa d'ensenyament a distància per al programa BSN d'infermeria de la Universitat de Texas a Arlington.
Segons l'Oficina del Cens dels Estats Units, Kaufman té una superfície total de 22.07 km², la qual 21.61 km² corresponen a terra ferma i (2,08%) 0,46 km² està cobert d'aigua. La població era de 6.490 habitants al cens del 2000. Segons el cens de 2010 residien 6.703 persones a Kaufman. La densitat de població era de 303,76 hab./km². Dels 6.703 habitants censats el 2010, Kaufman estava compost pel 71,42% blancs, el 9,77% eren afroamericans, el 0,87% eren amerindis, el 0,87% eren asiàtics, el 0,03% eren illencs del Pacífic, el 13,56% eren d'altres races i el 3,49% pertanyien a dues o més races. Del total de la població el 32,6% eren hispans o llatins de qualsevol raça.

## Enllaços externs

* Lloc de web de la Ciutat de Kaufman (anglès)
* Cambra de Comerç en línia de Kaufman (anglès)
# Lo Rengar (Claramunt)

Lo Rengar és un paratge del terme municipal de Tremp, al Pallars Jussà, dins de l'antic terme de Fígols de Tremp.
Està situat al sud del poble de Claramunt, en el coster que des del poble davalla cap al barranc de la Vileta. Al límit sud de lo Rengar hi ha el Corral d'Aparici.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Léonie Abo

Wassis Hortense Léonie Abo, més coneguda com a Léonie Abo (nascuda el 1945) fou una activista política i escriptora congolesa, especialment activa durant la Rebel·lió Kwilu.

## Vida

Abo nasqué l'any 1945 en un lloc de Malungu, que aleshores formava part del Congo Belga. Fou criada per pares adoptius després que la seva mare morís en el part; arran d'aquest esdeveniment fou anomenada «Abo», el qual significa "tristesa" en bambunda. En una ocasió presencià el seu pare adoptiu pegant a la seva esposa amb un bastó, que li provocà un braç trencat. Estigué ben educada començant l'escola als set anys i canviant-se a una escola missionera als nou. A una edat precoç exercí de llevadora i als catorze anys ja supervisava naixements.
El setembre del 1959 va ser obligada a casar-se amb Gaspar Mumputo, que abusà d'ella. En una ocasió recordà la nit de noces "plena de sang i dolor". El seu matrimoni acabà després que al juny de 1962 el seu marit la portés als tribunals tant a ella com a la seva amant. Fou enviada a presó durant un mes. El germà d'Abo la convencé d'unir-se a un grup de rebels. El gener de 1964 encara formà part d'aquell grup quan s'alçaren contra el govern, com a part de la Rebel·lió de Simba.
Es casà amb rebel Pierre Mulele i romangueren cinc anys amb les guerrilles lleials a Mulele. Fou tractada amb un gran respecte en deferència al seu marit. Quedà molt decebuda quan el seu marit s'ajuntà amb una altra muller, mentre planejava fer-ho també amb una tercera. L'any 1968, després de l'assassinat del seu marit, fugí a Congo-Brazzaville tement per la seva vida. Abo feu un gran esforç per a deixar constància de la seva feina i la de Pierre Mulele. El llibre Une Femme du Congo ("Una Dona del Congo"), escrit per Ludo Martens, parla sobre la seva vida.

## Referències

* ↑ «Wassis Abo» (en anglès). Oxford Index. [Consulta: 26 març 2016].
* ↑ «Leonie Abo» (en anglès). UWA.edu.au. [Consulta: 4 gener 2017].
* 1 2 Gates, Jr., Henry Louis. Dictionary of African Biography (en anglès). OUP USA, 2 febrer 2012, p. 45–46. ISBN 978-0-19-538207-5.
* 1 2 Bouwer, K. Gender and Decolonization in the Congo: The Legacy of Patrice Lumumba (en anglès). Palgrave Macmillan US, 10 setembre 2010, p. 129–139. ISBN 978-0-230-11040-3.
* ↑ Abiodun, Tosin. «Gender and Decolonization in the Congo: The Legacy of Patrice Lumumba (2010)». NotEvenPast.org. Arxivat de l'original el 2013-03-01. [Consulta: 26 març 2015].
* ↑ Martens, Ludo. Abo: une femme du Congo. Editions Aden, 1995. ISBN 978-2-87262-103-3.
# Nizovka (Mordòvia)

Nizovka - Низовка (rus) - és un poble de la República de Mordòvia, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 215 habitants, pertany al municipi de Kozlovka.

## Referències

* ↑ И. К. Инжеватов. Топонимический словарь Мордовской АССР. Мордовское книжное издательство, 1987.
# What Do You Mean?

«What Do You Mean?» —en català, «Què vols dir?»— és una cançó interpretada pel cantant canadenc Justin Bieber, per al seu pròxim quart àlbum d'estudi, Purpose, del 2015. La cançó fou anunciada el 28 de juliol del 2015 en el programa de ràdio On Air with Ryan Seacrest, i es va publicar el 28 d'agost del 2015 com el senzill principal del disc. Després del seu llançament, la cançó fou bé rebuda pels crítics.

## Vídeo musical

Un vídeo líric, dirigit per Laban, en el que explica amb els patinadors professionals Ryan Sheckler i Chelsea Castro que fou lliberat el 28 d'agost del 2015. El vídeo musical oficial, dirigit per Brad Furman, es va estrenar el 30 d'agost del 2015, després dels MTV Video Music Awards 2015.

## Referències

* ↑ «Justin Bieber Announces August 28 Single, ‘What Do You Mean,’ Talks ‘Uplifting’ New Album». .
# Melanophryniscus tumifrons

Melanophryniscus tumifrons és una espècie d'amfibi que viu al Brasil.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Garcia, P., Segalla, M.V., Lavilla, E & Baldo, D. 2004. Melanophryniscus tumifrons. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 11 d'abril del 2008.
# Codi ATC V03

El codi ATC V03, descrit com Tota la resta dels productes terapèutics, és una subgrup terapèutic de l'Anatomical, Therapeutic, Chemical Classification System (ATC). La classificació ATC és un sistema de codis alfanumèric desenvolupat per l'Organització Mundial de la Salut (OMS) per als fàrmacs i altres productes sanitaris. El subgrup V03 és part del grup anatòmic V Altres.
Els codis per a ús veterinari (codis ATCvet) poden han estat creats afegint la lletra Q davant dels codis ATC humans: QV03...
Les adaptacions estatals de la classificació ATC poden incloure codis addicionals no presents en aquesta llista, que segueix la versió de l'OMS.

## V03A Tota la resta dels productes terapèutics

    V03A B Antídots
    V03A C Agents quelants del ferro
    V03A I Drogues per al tractament de la hiperpotassèmia i hiperfosfatèmia
    V03A F Agents detoxificants per a tractaments antineoplàstics
    V03A G Drogues per al tractament de l'hipercalcèmia
    V03A H Drogues per al tractament de la hipoglucèmia
    V03A K Adhesius tissulars
    V03A M Drogues per a embolització
    V03A N Gasos medicinals
    V03A X Altres productes terapèutics
    V03A Z Depressors nerviosos

## Referències

* ↑ «ATC/DDD Index 2016: code V03». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
* ↑ «ATCvet Index 2016: code QV03». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
# Jul

«Jul» té aquests significats:
* Festes de Jul
* Biografies:
** Gai Juli Jul I, cònsol el 489aC
** Gai Juli Jul II, cònsol el 482 aC
** Vopisc Juli Jul, cònsol el 473 aC
** Gai Juli Jul III, cònsol el 447 aC i el 435 aC
** Luci Juli Vopisc Jul, tribú amb potestat consolar el 438 aC
** Sext Juli Jul, tribú amb potestat consular el 424 aC
** Gai Juli Vopisc Jul, tribú amb potestat consular el 408 aC i 405 aC
** Luci Juli Jul I, tribú consular el 403 aC
** Luci Juli Jul II, tribú amb potestat consular el 401 aC
** Luci Juli Jul III, tribú consular el 388 aC i el 379 aC
** Gai Juli Jul IV, dictador el 352 aC
Viccionari
# Lluís Font i Espinós

Lluís Font i Espinós (Barcelona, 1958) és un professor català llicenciat en filosofia i lletres per la Universitat Autònoma de Barcelona i doctor en Ciències de l'Educació per la mateixa universitat. Des de maig de 2022 és el President de Centrem.

## Biografia

Des de l'any 1994 fins al 2010 va ser director general de la Fundació Blanquerna i membre del seu patronat, els darrers anys com a vicepresident. Va formar part també del patronat de la Universitat Ramon Llull. Actualment és professor titular de la Universitat Ramon Llull a la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna, on imparteix l'assignatura d'història del pensament contemporani i un seminari de relacions internacionals. Ha estat professor de la Facultat de Psicologia i Ciències de l'Educació Blanquerna, on ha impartit assignatures de caràcter filosòfic i antropològic.
Entre els anys 2011 i 2012 va exercir el càrrec de secretari de Polítiques Educatives al Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya i l'any 2016 fou nomenat president del Consell Escolar de Catalunya.
Fora de l'àmbit de la docència universitària, a mitjan anys 80 fou president del Consell Nacional de la Joventut de Catalunya en representació dels Minyons Escoltes i Guies Sant Jordi. Ha estat també professor i director de l'Institut Politècnic de Formació Professional Sant Ignasi i director de secundària al Col·legi Sant Ignasi. És vocal del patronat de la Fundació La Fageda i president de la Fundació Llars Compartides.

### Carrera política

Va militar al Moviment de Joves Socialistes de Catalunya i al Partit dels Socialistes de Catalunya de mitjan anys 70 a principis dels 80. Fou responsable de l'àmbit d'Educació, Universitat i Coneixement del Partit Demòcrata fins que el 2 de desembre de 2017 entrà a l'executiva del partit com a responsable d'Estudis i Programes. A les eleccions al Parlament de Catalunya de 2017 fou elegit diputat amb la llista de Junts per Catalunya.
El 2022 fou escollit president de Centrem, partit impulsat per Àngels Chacón.

## Referències

* ↑ «Lluís Font, nuevo presidente del Consell Escolar» (en castellà). La Vanguardia, 25-02-2016. [Consulta: 21 novembre 2017].
* 1 2 «El congrés fundacional de Centrem escull Àngels Chacón com a secretària general». [Consulta: 11 agost 2022].
* 1 2 3 «Lluís Font, nou president del Consell Escolar de Catalunya». Catalunya Religió, 25-02-2016. [Consulta: 21 novembre 2017].
* ↑ «Composició del Parlament - Resultats provisionals - Eleccions al Parlament de Catalunya 2017». Arxivat de l'original el 2017-12-22. [Consulta: 22 desembre 2017].
* ↑ «Junts per Catalunya, la llista del PDECat que liderarà Puigdemont». VilaWeb, 13-11-2017 [Consulta: 13 novembre 2017].
# Baranauskas (cràter)

Baranauskas és un cràter d'impacte de 36 km de diàmetre de Mercuri. Porta el nom del poeta lituà Antanas Baranauskas (1835-1902), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 2015.

## Referències

* 1 2 «Baranauskas». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 07-10-2016. [Consulta: 7 maig 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# What About Now

What About Now és el títol del dotzè àlbum d'estudi de la banda Bon Jovi. Produït per John Shanks, l'àlbum surt a la venda el 26 de març de 2013. L'edició de luxe de What About Now inclou les dotze cançons de l'àlbum complet més quatre cançons més.
Because We Can fou el primer senzill del disc i fou publicat el dia 9 de gener de 2013. La cançó ha estat escrita per Bon Jovi, Richie Sambora i Billy Falcon. El títol és el mateix que la gira que realitzarà el grup.

## Llista de cançons
### What About Now

| N. | Títol | Durada |
| 1 | Because We Can | 4:00 |
| 2 | I‘m With You | |
| 3 | What About Now | |
| 4 | Pictures Of You | |
| 5 | Amen | |
| 6 | That‘s What The Water Made Me | |
| 7 | What‘s Left Of Me | |
| 8 | Army Of One | |
| 9 | Thick As Thieves | |
| 10 | Beautiful World | |
| 11 | Room At The End Of The World | |
| 12 | The Fighter | |

### Edició de luxe

| N. | Títol | Durada |
| 13 | These Two Hands | |
| 14 | Not Running Anymore | 4:48 |
| 15 | Old Habits Die Hard | 3:33 |
| 16 | Every Road Leads Home To You | 4:41 |

## Referències

* ↑ «What About Now». [Consulta: 29 març 2013].
* ↑ «Bon Jovi presenta 'Because we can'». El Periódico de Catalunya, 09-01-2013. [Consulta: 9 gener 2013].
* ↑ «Bon Jovi estrenarán nuevo single en enero». Rolling Stones, 15-12-2012. Arxivat de l'original el 19 de gener 2013. [Consulta: 9 gener 2013].
# Memento Mori Hardcore

Memento Mori Hardcore (MMHC) és un grup català de hardcore punk. Al llarg de la seua trajectòria ha compartit escenari amb bandes com No Turning Back, Biohazard, Estricalla i The Baboon Show.

## Membres

* Miki Serramona: veu
* Coli Stigma: guitarra
* Oriol Tarro: bateria

## Discografia

* Mala llet 100% catalana (2012)
* Terra Ferma (2014)
* Mastegot (Grans Records, 2019)

## Referències

* ↑ «El hardcore de Memento Mori HC triomfa en el XIII Pepe Marín Rock Festival», 21-06-2016. [Consulta: 16 octubre 2021].
* ↑ Lama, Luis. «Memento Mori, 100% Hardcore de calidad» (en castellà). La Carne Magazine. [Consulta: 16 octubre 2021].
* ↑ «La noche que Lleida ardió» (en castellà), 09-10-2019. [Consulta: 17 octubre 2021].
* ↑ Cruz, Mayca. «Memento Mori + Estricalla + Nasty Pack 23-3-18». [Consulta: 17 octubre 2021].

## Enllaços externs

* Entrevista a Memento Mori HC (Ponent Rock, 2021)
# Codi ATC P03

El codi ATC P03, descrit com Ectoparasiticides, incl. escabicides, insecticides i repel·lents, és una subgrup terapèutic de l'Anatomical, Therapeutic, Chemical Classification System (ATC). La classificació ATC és un sistema de codis alfanumèric desenvolupat per l'Organització Mundial de la Salut (OMS) per als fàrmacs i altres productes sanitaris. El subgrup P03 és part del grup anatòmic P Productes antiparasitaris, insecticides i repel·lents.
Els codis per a ús veterinari (codis ATCvet) poden han estat creats afegint la lletra Q davant dels codis ATC humans: QP03...
Les adaptacions estatals de la classificació ATC poden incloure codis addicionals no presents en aquesta llista, que segueix la versió de l'OMS.

## P03A Ectoparasiticides, incl. escabicides

    P03A A Productes que contenen sofre
    P03A B Productes que conté clor
    P03A C Piretrines, incl. composts sintètics
    P03A X Altres ectoparasiticides, incl. escabicides

## P03B Insecticides i repel·lents

    P03B A Piretrines
    P03B X Altres insecticides i repel·lents

## Referències

* ↑ «ATC/DDD Index 2016: code P03». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
* ↑ «ATCvet Index 2016: code QP03». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
# Maleïda 1882

Maleïda 1882, coneguda també com a Maleïda 1882: L'aventura de Jacint Verdaguer a l'Aneto, és una pel·lícula documental dirigida per Albert Naudín que es va estrenar el 2019. El film recrea la travessa de Jacint Verdaguer en el seu ascens a la Maleïda a través de versos del poeta i els textos de recerca de Bernat Gasull i Roig. És protagonitzada per l'actor Lluís Soler i Auladell, que interpreta el poeta de vell, l'actor Santi Pocino que l'interpreta de jove, i Bernat Gasull que fa de narrador. El 14 de maig de 2020 es va estrenar a la televisió pública catalana a través del Canal 33.
La pel·lícula està plantejada en tres temps: al primer un narrador explica la història sobre el terreny (Bernat Gasull); al segon apareix un jove Verdaguer (Santi Pocino) que fa el recorregut, i al tercer apareix el Verdaguer més gran (Lluís Soler) que recorda 'tot aquell moment explosiu de la seva vida quan va explorar les muntanyes dels Pirineus'.

## Premis i nominacions

| Any | Premi | Categoria | Nominació | Resultat | Ref. |
| 2020 | Premis Gaudí | Millor pel·lícula documental | Maleïda 1882 | Candidata | |

## Referències

* 1 2 «La pel·lícula documental «Maleïda 1882» recrea la gran travessa de Jacint Verdaguer a l'Aneto». Nació Digital, 01-07-2019. [Consulta: 23 desembre 2019].
* ↑ «S'estrena el documental "Maleïda 1882", d'Albert Naudín». Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, 04-07-2019. [Consulta: 23 desembre 2019].
* ↑ Garcia, Tomàs. «El pas de Verdaguer pel Pallars i els Pirineus arriba a la televisió». NacióDigital.cat, 14-05-2020. [Consulta: 14 maig 2020].
* ↑ «La pel·lícula documental ‘Maleïda 1882’ recrea la gran travessa de Jacint Verdaguer a l’Aneto». VilaWeb, 01-07-2019.
* ↑ «Candidates - XII Premis Gaudí». AcadèmiaDelCinema.cat. [Consulta: 18 novembre 2021].

## Vegeu també

* L'enigma Verdaguer

## Enllaços externs

* Maleïda 1882 a VerdaguerPirineus.cat
* El film disponible en línia a la pàgina web de TV3
# Bandera de l'Ampolla

La bandera oficial de l'Ampolla té la descripció següent:
    Bandera apaïsada de proporcions dos d'alt per tres de llarg, dividida en banda, la meitat superior blava i la inferior verda; les dues meitats separades entre si per una banda amplada d'1/15 de l'alçària del drap, blanca.
Va ser publicada en el DOGC el 27 d'agost de 1993. Està basada en l'escut heràldic de la localitat.

## Vegeu també

* Escuts i banderes del Baix Ebre
* Escut de l'Ampolla

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ de 18 d'agost de 1993, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de la bandera del municipi de l'Ampolla.» (pdf). DOGC num. 1789, 18-08-1993. [Consulta: 25 juny 2010].
# Notre-Dame-du-Parc

Notre-Dame-du-Parc és un municipi francès situat al departament del Sena Marítim i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 157 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Notre-Dame-du-Parc era de 157 persones. Hi havia 58 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 27 parelles sense fills i 27 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 68 habitatges, 60 eren l'habitatge principal de la família i 9 eren segones residències. Tots els 68 habitatges eren cases. Dels 60 habitatges principals, 54 estaven ocupats pels seus propietaris i 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 8 en tenien tres, 19 en tenien quatre i 32 en tenien cinc o més. 45 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 25 habitatges hi havia un automòbil i a 30 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Notre-Dame-du-Parc el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 8 | 55 a 59 | 0 |
| 8 | 50 a 54 | 8 |
| 16 | 45 a 49 | 8 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 8 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 8 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 8 |
| 16 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 8 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 101 persones, 68 eren actives i 33 eren inactives. De les 68 persones actives 60 estaven ocupades (37 homes i 23 dones) i 8 estaven aturades (2 homes i 6 dones). De les 33 persones inactives 14 estaven jubilades, 7 estaven estudiant i 12 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Notre-Dame-du-Parc hi havia 59 unitats fiscals que integraven 154 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 16.577 €.

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Notre-Dame-du-Parc hi havia 7 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 282 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Notre-Dame-du-Parc a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Notre-Dame-du-Parc a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Memmelshoffen

Memmelshoffen (en alsacià Mammelshoffe) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 1999 tenia 317 habitants.
Forma part del cantó de Wissembourg, del districte de Haguenau-Wissembourg i de la Comunitat de comunes de l'Outre-Forêt.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 300 | 300 | 279 | 273 | 263 | 317 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1945-1965 | Jean Schillinger |
| 1965-1989 | Emile Huchler |
| 1989-2001 | Paul Batt |
| 2001- | Georges Eschenmann |