OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# STS-9

STS-9 (també referit com a STS-41A i Spacelab 1) va ser la 9a missió del Transbordador Espacial de la NASA i la sisena del Transbordador Espacial Columbia. Llançat el 28 de novembre de 1983, la missió de deu dies va portar el primer mòdul laboratori Spacelab a l'òrbita, i va ser l'últim vol del Columbia fins al STS-61-C en gener de 1986.
STS-9 va ser també l'última vegada que el sistema de numeració STS original fou utilitzada fins al STS-26, que va ser designat en les conseqüències del desastre del Challenger de STS-51-L en 1986. Sota el nou sistema, STS-9 seria designat STS-41-A. El successor planejat originalment de la missió STS-9, STS-10, va ser cancel·lat a causa de problemes de la càrrega útil; que va ser seguit en STS-41-B.

## Tripulació

| Posició | Astronauta | Astronauta |
| Comandant | John W. Young Sixth and last vol espacial | John W. Young Sixth and last vol espacial |
| Pilot | Brewster H. Shaw, Jr. Primer vol espacial | Brewster H. Shaw, Jr. Primer vol espacial |
| Especialista de la Missió 1 | Owen K. Garriott Segon and last vol espacial | Owen K. Garriott Segon and last vol espacial |
| Especialista de la Missió 2 | Robert A. Parker Primer vol espacial | Robert A. Parker Primer vol espacial |
| Especialista de la Càrrega Útil 1 | Ulf Merbold, ESA Primer vol espacial | Ulf Merbold, ESA Primer vol espacial |
| Especialista de la Càrrega Útil 2 | Byron K. Lichtenberg Primer vol espacial | Byron K. Lichtenberg Primer vol espacial |

### Tripulació de reserva

| Posició | Astronauta | Astronauta |
| Especialista de la Càrrega Útil 1 | Wubbo Ockels | Wubbo Ockels |
| Especialista de la Càrrega Útil 2 | Michael Lampton | Michael Lampton |

### Tripulació de suport

* John E. Blaha (per CAPCOM)
* Franklin R. Chang-Diaz
* Mary L. Cleave
* Anna L. Fisher
* William F. Fisher
* Guy S. Gardner (ascens CAPCOM)
* Chuck Lewis (Marshall CAPCOM)
* Bryan D. O'Connor
* Wubbo Ockels

## Referències

* ↑ "Fun facts about STS numbering" Arxivat 2010-05-27 a Wayback Machine.. NASA/KSC. October 29, 2004. Retrieved July 20, 2013.

## Vegeu també

* Llista de vols espacials tripulats

## Enllaços externs

* STS-9 mission summary. NASA.
* STS-9 video highlights Arxivat 2012-07-17 a Wayback Machine.. NSS.
* «Space shuttle computer problems, 1981ֱ985». Risks Digest, 20-01-1989. [Consulta: 20 juliol 2013].
# STS-98

STS-98 va ser una missió del Transbordador Espacial en el 2001 a l'Estació Espacial Internacional (ISS) dut a terme pel Transbordador Espacial Atlantis. El STS-98 va lliurar a l'estació del Mòdul Laboratori Destiny. Es van completar tots els objectius de la missió i el transbordador va reentrar i aterrar de manera segura al Edwards Air Force Base el 20 de febrer de 2001, després de dotze dies a l'espai, sis dels quals va romandre acoblat a la ISS.

## Tripulació

| Posició | Astronauta | Astronauta |
| Comandant | Kenneth D. Cockrell Quart vol espacial | Kenneth D. Cockrell Quart vol espacial |
| Pilot | Mark L. Polansky Primer vol espacial | Mark L. Polansky Primer vol espacial |
| Especialista de la Missió 1 | Robert L. Curbeam Segon vol espacial | Robert L. Curbeam Segon vol espacial |
| Especialista de la Missió 2 | Marsha S. Ivins Cinquè vol espacial | Marsha S. Ivins Cinquè vol espacial |
| Especialista de la Missió 3 | Thomas D. Jones Quart i últim vol espacial | Thomas D. Jones Quart i últim vol espacial |

### Notes de la tripulació

Mark C. Lee estava programat per volar com a Especialista de la Missió 1 en el seu cinquè viatge a l'espai, però a causa de raons no revelades, va ser destituït d'aquest vol. El seu substitut va ser Robert Curbeam.

## Paràmetres de la missió

* Massa:
** Orbitador (enlairament): 115529 kg
** Orbitador (aterratge): 90225 kg
** Càrrega útil: 14515 kg
* Perigeu: 365 km
* Apogeu: 378 km
* Inclinació: 51,6°
* Període: 92 min

## Referències

* ↑ Jergler, Don. 2001. A textbook touchdown–Atlantis pays unexpected visit to desert Arxivat 2014-01-13 a Wayback Machine.. Antelope Valley Press (Lancaster/Palmdale, CA), 21 February 2001 issue, pp. A1, A5.
* ↑ Welcome Home Arxivat 2014-01-13 a Wayback Machine.. 2001. Desert Wings Vol. 53, No. 7, 23 February 2001 issue, p. 1.

## Vegeu també

* Ciència espacial
* Llista de passeigs espacials a l'Estació Espacial Internacional

## Enllaços externs

* NASA mission summary Arxivat 2013-08-30 a Wayback Machine.
* STS-98 Video Highlights Arxivat 2007-10-12 a Wayback Machine.
# STS-88

La STS-88 va ser la primera missió del transbordador espacial a l'Estació Espacial Internacional (EEI). L'orbitador Endeavour va portar a l'estació el primer mòdul americà, el node Unity.
La missió va durar set dies i destaca per la trobada del node Unity de fabricació americana amb el bloc de càrrega funcional, el mòdul Zarià, que ja estava en òrbita. També pels tres passejos espacials per connectar els cables de comunicació i energia entre el node i el Zarià. Aquest, construït per Boeing i l'Agència Espacial Federal Russa, es va enlairar en un coet Proton des del cosmòdrom de Baikonur al Kazakhstan al novembre de 1998. Aquesta missió STS-88 transportava altres càrregues: la càmera IMAX del celler (ICBC), el satèl·lit argentí d'aplicació científica (SAC-A), el MightySat 1 Hitchhiker, el mòdul d'experiments espacials (SEM-07) i el G-093 del programa Getaway Special patrocinat per la Universitat de Michigan.

## Tripulació

* Robert D. Cabana (4), Comandant
* Frederick W. Sturckow (1), Pilot
* Nancy J. Currie (3), especialista de la missió 2
* Jerry L. Ross (6), especialista de la missió gener
* James H. Newman (3), Ph.D, especialista de la missió 3
* Serguei K. Krikaliov (4), especialista de la missió 4 - Russia RKA
* Entre parèntesis el nombre de missions de cada astronauta incloent aquesta.

### Acoblament a l'EEI

* Acoblat: 7 de desembre de 1998, 02:07:00 UTC
* Desacoblat: 13 de desembre de 1998, 20:24:30 UTC
* Temps acoblat: 6 dies, 18 hores, 17 minuts, 30 segons.

## Activitats extravehiculars

Durant la STS-88 es van realitzar tres passejos espacials (EVA).
| | Astronautes | Inici ( UTC) | Final ( UTC) | Durada | Missió |
| EVA 1 | Jerry L. Ross James H. Newman | 7 de desembre 22:10 | 8 de desembre 05:31 | 7 hores, 21 minuts | Inici de la instal·lació de l'Unity. |
| EVA 2 | Ross Newman | 9 de desembre 20:33 | 10 de desembre 03:35 | 7 hores, 02 minuts | Continuació de la instal·lació de l'Unity. |
| EVA 3 | Ross Newman | 12 de desembre 20:33 | 13 de desembre 03:32 | 6 hores, 59 minuts | Finalització de la instal·lació de l'Unity. |

## Referències

* ↑ NASA. «STS-88 (93)». NASA, 1998. Arxivat de l'original el 6 de juny 2011. [Consulta: 6 octubre 2008].
* ↑ NASA. «STS-88 Mission Control Center Status Report # 2». NASA, 1998. [Consulta: 6 octubre 2008].
* ↑ shuttlepresskit.com. «IMAX Càrrec Bay Camera (ICBC)». Boeing /NASA/United Space Alliance, 1998. [Consulta: 6 octubre 2008].

## Enllaços externs

* NASA mission summary Arxivat 2011-06-06 a Wayback Machine.
* STS-88 Video Highlights Arxivat 2014-07-15 a Wayback Machine.
# Sant Sagrament de Perpinyà

El Sant Sagrament de Perpinyà és la capella de les Germanes Sagramentàries de la ciutat de Perpinyà, a la comarca del Rosselló, de la Catalunya del Nord.
És en el número 7 del carrer del Call, anomenat també de Sant Francesc de Paula, just al costat sud-est de Sant Domènec de Perpinyà, però amb l'entrada per un carrer del tot diferent.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «113-Perpinyà». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Perpinyà». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.
* Gavín, Josep M. «Ros 200. El Sant Sagrament». A: Inventari d'esglésies 3** Capcir-Cerdanya-Conflent-Vallespir-Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies). ISBN 84-85180-13-5.

## Referències

* ↑ La capella del Sant Sagrament en els ortofotomapes de l'IGN

## Enllaços externs

* Pàgina web de les esglésies de Perpinyà
# Sabrina

«Sabrina» té aquests significats:
* Sabrina, pel·lícula de 1954 dirigida per Billy Wilder.
* Sabrina, pel·lícula de 1995 dirigida per Sydney Pollack.
* Sabrina Sabrok, model argentina.
* Sabrina Salerno (1968-), cantant, model i actriu italiana.
* Sabrina, the Teenage Witch, una sèrie protagonitzada per Melissa Joan Hart.

## Vegeu també

* Especial:Cerca per prefix/Sabrina: Tots els articles de la Viquipèdia començats per "Sabrina"
# Sança d'Urgell

Sança d'Urgell (? - ?) fou una noble i infanta urgellenca que esdevingué comtessa consort d'Empúries com a resultat del seu matrimoni.

## Orígens familiars

Filla del comte d'Urgell; Ermengol III d'Urgell i Sança d'Aragó, filla de Ramir I d'Aragó i d'Ermessenda de Bigorra.
Fou també germana del comte Ermengol IV d'Urgell (1056 - 1092) i germanastra de Isabel d'Urgell.

## Matrimoni i descendents

Es casà amb Hug II d'Empúries, comte d'Empúries. La parella va tenir sis fills:
* Ponç II d'Empúries (c.1070-c.1154)
* Hug d'Empúries (?-?)
* Ramon d'Empúries (?-?)
* Beatriu d'Empúries (?-?)
* Agnès d'Empúries (?-?)
* Sança d'Empúries (?-?)
| 16. Borrell II de Barcelona | 16. Borrell II de Barcelona | 16. Borrell II de Barcelona | 16. Borrell II de Barcelona |
| 8. Ermengol I d'Urgell | 8. Ermengol I d'Urgell | 8. Ermengol I d'Urgell | 8. Ermengol I d'Urgell | | | |
| 17. Letgarda de Tolosa | 17. Letgarda de Tolosa | 17. Letgarda de Tolosa | 17. Letgarda de Tolosa |
| 4. Ermengol II d'Urgell | 4. Ermengol II d'Urgell | 4. Ermengol II d'Urgell | 4. Ermengol II d'Urgell | | | | | |
| | | | 9. Tedberga de Gavaldà | 9. Tedberga de Gavaldà | 9. Tedberga de Gavaldà | 9. Tedberga de Gavaldà | | |
| | | | | | | | 2. Ermengol III d'Urgell | 2. Ermengol III d'Urgell | 2. Ermengol III d'Urgell | 2. Ermengol III d'Urgell | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | 5. Constança de Besalú | 5. Constança de Besalú | 5. Constança de Besalú | 5. Constança de Besalú | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | 1. Sança d'Urgell | 1. Sança d'Urgell | 1. Sança d'Urgell | 1. Sança d'Urgell | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 24. Roger I de Carcassona | 24. Roger I de Carcassona | 24. Roger I de Carcassona | 24. Roger I de Carcassona |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 12. Bernat I de Foix | 12. Bernat I de Foix | 12. Bernat I de Foix | 12. Bernat I de Foix | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | 25. Adelaida de Melguèlh | 25. Adelaida de Melguèlh | 25. Adelaida de Melguèlh | 25. Adelaida de Melguèlh |
| 6. Bernat II de Bigorra | 6. Bernat II de Bigorra | 6. Bernat II de Bigorra | 6. Bernat II de Bigorra | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 26. Garcia Arnau I de Bigorra | 26. Garcia Arnau I de Bigorra | 26. Garcia Arnau I de Bigorra | 26. Garcia Arnau I de Bigorra | | | | | | | | | | | | | | |
| 13. Garsenda de Bigorra | 13. Garsenda de Bigorra | 13. Garsenda de Bigorra | 13. Garsenda de Bigorra | | | | | | | | | | | | | | |
| 27. Ricarda d'Astarac | 27. Ricarda d'Astarac | 27. Ricarda d'Astarac | 27. Ricarda d'Astarac | | | | | | | | | | | | | | |
| 3. Clemència de Bigorra | 3. Clemència de Bigorra | 3. Clemència de Bigorra | 3. Clemència de Bigorra | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | 7. Clemència | 7. Clemència | 7. Clemència | 7. Clemència | | | | | | | | | | | |

## Referències

* ↑ «Sança d'Urgell a l'Enciclopèdia.cat». [Consulta: 2 febrer 2019].
* ↑ «Sança d'Urgell». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Hugo II de Ampurias» (en castellà). Fundació Casa Ducal de Medinaceli. [Consulta: 17 agost 2014].
# Santiago Bañeras i Goday

Santiago Bañeras i Goday (Palamós, Baix Empordà, 22 de juliol de 1913 - 6 de gener de 1985) fou un músic, escriptor i poeta.
Rep les primeres lliçons de música dels mestres "Paixero" i Eduard Castelló, ampliant els estudis a l'Acadèmia Ainaud, de Barcelona. Com a instrumentista dominava el flabiol, el violí, la bateria, la viola, el trombó i el fiscorn. Va ser un dels fundadors del Trio Palamós, va impulsar la coral El Progrés i va fundar la coral Marinada.
Va pertànyer a les cobles La Principal de Palamós (1941-1951), l'Amoga de Vidreres (1951-1955) o l'orquestra Guíxols. El 1956 fou un dels fundadors de la cobla Costa Brava de Palafrugell on hi actuà fins al 1959.
En la seva faceta de compositor va escriure dues sardanes, Rondalles de l'avi i A Palamós fan pipes; tres havaneres, Octubre a la Fosca, Cant a la Primavera i Barcarola, cançons a quatre veus, els Goigs a Nostra Senyora de Bell-lloc, dues caramelles, un vals mariner i moltes harmonitzacions i arranjaments.
Polifacètic, també va fer incursions en l'escriptura amb el llibre Aquelles barberies, que va escriure en memòria del seu pare, i la poesia. Molt integrat a la vida social de Palamós va ocupar un inacabable nombre de càrrecs, entre ells el de director de la coral El Progrés i fundador, redactor de la revista La Proa i promotor del Museu Cau de la Costa Brava.
El setembre del 1990 Palamós va fer-li un homenatge. Fou declarat fill predilecte de la vila de Palamós a títol pòstum en un ple extraordinari, abans del lliurament de plaques del Club de Jubilats Sant Jordi, l'Associació de la Gent Gran de Palamós i la societat coral El Progrés. També es va presentar un llibre pòstum titulat Noms i fets de Palamós amb dibuixos d'Albert Roca. Es va descrobrir una placa i es va fer una ofrena floral al davant de la seva tomba. Un carrer de Palamós porta el seu nom.

## Referències

* 1 2 3 4 Forns, Núria. «Les entitats de Palamós van retre homenatge al poeta i compositor local Santiago Bañeras». El Punt, 12-09-1990. [Consulta: 23 desembre 2023].
* ↑ Espinet, Francesc; Burunat. Notícia, imatge, simulacre: la recepció de la societat de comunicació de masses a Catalunya, de 1888 a 1939. Servei de Publicacions de la Universitat Autònoma de Barcelona, 1997, p. 63, 181-182. ISBN 978-84-490-0787-3.
* ↑ Goday, Santiago Bañeras i. Aquelles barberíes, 1979.
* ↑ Atles literari de les terres de Girona: segles XIX i XX. Diputació de Girona, 2003, p. 194. ISBN 978-84-95187-46-8.
* ↑ «Aquelles barberies de S. Bañeras» p. 21. El Punt, 25-11-1979. [Consulta: 23 desembre 2023].
* ↑ Guia de la premsa local i comarcal: Alt Empordà, Baix Empordà, Cerdanya Garrotxa, Gironès, Ripollès, La Selva. Departament de Cultura i Mitjans de Comunicacio, Generalitat de Catalunya, 1982, p. 45. ISBN 978-84-500-5325-8.
* ↑ International directory of art (en alemany). de Gruyter Saur, p. 132.
* ↑ «Palamós farà un homenatge al músic Santiago Bañeras i Goday». Diari de Girona, 09-09-1990. [Consulta: 23 desembre 2023].
* ↑ «Acabar el carrer». El Punt, 23-10-2002. [Consulta: 23 desembre 2023].

## Enllaços externs

* Llista de sardanes a Sardanista.cat
# Sayn-Wittgenstein-Vallendar

Sayn-Wittgenstein-Vallendar fou un comtat del Sacre Imperi Romanogermànic creat com a partició de Sayn-Wittgenstein-Wittgenstein; fou heretat per Sayn-Wittgenstein-Hohnstein el 1775.

## Comtes de Sayn-Wittgenstein-Vallendar (1657–1775)

* Frederic Guillem (1657–1685|85)
* Joan Frederic (1685–1718)
* Francesc Frederic Hug (1718–1769)
* Joan Guillem (1718–1775|75)

## Referències

* ↑ «European Heraldry :: House of Sayn». [Consulta: 22 abril 2022].
# Mologa

El Mologa - Молога (rus) - és un riu de Rússia, un afluent del Volga. Té una llargària de 456 km i una conca de més de 29.700 km². Passa per les províncies de Tver, de Nóvgorod i de Vólogda.
Neix en una zona de turons baixos a la part nord-est de l'óblast de Tver, prop de Morkini Gori. El riu discorre primer en direcció est, i travessa el llac Bejek, on hi ha la ciutat de Bejek. Després emprèn una direcció nord-oest, travessant el llac Verestovo. Gira en direcció oest, passant prop de Maksatitxa, on rep per l'esquerra les aigües del Volzina. A continuació discorre cap al nord. S'endinsa durant un tram curt a la part oriental de l'óblast de Nóvgorod, on passa davant de Pestovo, i continua en direcció nord-est.
Abandona Nóvgorod i s'endinsa en l'óblast de Vólogda, i comença a descriure una àmplia corba en què gira cap al sud. Travessa les viles d'Ústiujna i Lentevo, rep per l'esquerra el Txagodosxa. Finalment desemboca a la presa de Ríbinsk a la seva part centro-occidental, al braç on es troba la vila de Vessegonsk.
D'altres afluents menys importants són el Viga, el Neia i el Mekha.
El riu Mologa, com molts altres rius de Rússia, es glaça des de novembre a finals d'abril o començaments de maig. Durant la resta de l'any el riu és navegable des de la desembocadura fins a la vila de Pestovo.
# Sant Miquel del Castell (Castellterçol)

* Per a altres significats, vegeu «Capella del Remei».
Sant Miquel del Castell o Capella del Remei, és la capella romànica del Castell de Sant Miquel, o Castell de Xetmar, en el terme municipal de Castellterçol, a la comarca del Vallès Oriental dins de la comarca natural del Moianès. És a prop i al sud de la vila de Castellterçol. És la construcció més meridional del conjunt del castell, al peu del mateix castell.
A principis del segle xii, Tedmar Mir de Castellterçol, mort a Terra Santa, deixà en el seu testament un llegat per a la construcció d'aquesta capella, que al llarg de l'edat mitjana tingué capella pròpia, tot i que no en consta la seva categoria de parroquial. Això sí, tingué cementiri propi. El segle xviii fou ampliada amb una sagristia, i al xix s'hi feren reformes, i s'hi afegí l'advocació de la Mare de Déu del Remei.
És un temple d'una sola nau rectangular, coberta amb volta de canó seguit. A l'extrem est, un absis semicircular amb volta de quadrant d'esfera i amb arc en gradació enllaça amb la nau. A l'absis hi ha també una finestra tapiada. La façana ponent i l'espadanya que conté són més tardanes, com també ho és el cos afegit a migdia.

## Bibliografia

* ANGLADA I BAYÉS, Manuel; PLADEVALL I FONT, Antoni. "Sant Miquel del Castell (o Capella del Remei)". A: Catalunya romànica. XI El Bages. Barcelona: Enciclopèdia Catalana S. A., 1984. ISBN 84-85194-57-8
* GAVÍN, Josep M. Vallès Oriental. Barcelona: Arxiu Gavín i Editorial Pòrtic, 1990 (Inventari d'esglésies, 23). ISBN 84-7306-410-0
# Prevalença

La prevalença és, en epidemiologia, una mesura de freqüència de la proporció d'individus d'un grup o una població que presenten una característica o esdeveniment determinat en un moment, o període («prevalença de període»), determinat. La prevalença d'una malaltia és el nombre de casos que presenten la malaltia, dividit pel nombre d'individus que componen el grup o la població en un determinat moment. És un paràmetre útil perquè amida la freqüència de la malaltia, i és de gran ajuda per als metges al calcular la probabilitat d'arribar a certs diagnòstics. La utilitzen normalment els epidemiòlegs, les persones encarregades de la política sanitària, les agències d'assegurances i en diferents àmbits de la salut pública.
La prevalença no ha de confondre's amb la incidència. Tot i que ambdós paràmetres mesuren la quantitat de malaltia d'una població La incidència és una mesura del nombre de casos nous d'una malaltia en un període determinat. La prevalença es refereix a tots els individus afectats, independentment de la data de contracció de la malaltia. Una malaltia de llarga durada que s'estén àmpliament en una comunitat el 2002 tindrà una alta prevalença el 2003 (assumint com durada deixa anar un any o més), però pot tenir, no obstant això, una taxa d'incidència baixa el 2003 (per exemple, la infecció per VIH pot tenir una elevada prevalença, però una baixa incidència). Per contra, una malaltia que es transmet fàcilment però de durada curta, pot tenir una baixa prevalença i una alta incidència. La prevalença és un paràmetre útil quan es tracta d'infeccions de llarga durada, com per exemple la sida, però la incidència és més útil quan es tracta d'infeccions de curta durada, com per exemple la varicel·la.

## Característiques de la prevalença

* És una proporció. Per tant, no té dimensions i el seu valor oscil·la entre 0 i 1, encara que de vegades s'expressa com percentatge.
* És un indicador estàtic, que es refereix a un moment temporal.
* La prevalença indica el pes o l'abundància de l'esdeveniment que suporta la població i té la seva major utilitat en els estudis de planificació de serveis sanitaris.
* En la prevalença influeix la velocitat d'aparició de l'esdeveniment i la seva durada. Per aquest motiu és poc útil en la investigació causal i de mesures terapèutiques.

## Referències

* ↑ «Prevalença». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Brics

«Brics» té aquests significats:
* Brics (Olius), entitat de població del municipi d'Olius (Solsonès)
* Brics (Pinós), edifici del municipi de Pinós (Solsonès)
* Caseta de Brics, edifici del municipi d'Olius (Solsonès)
* BRICS, un grup de 5 països, establert per la seva economia
Viccionari
# Marco Vergnani

Marco Vergnani (Imola, Emília-Romanya, 13 de juliol de 1969) va ser un ciclista italià, que fou professional entre 1996 i 2000.

## Palmarès

* 1995
** 1r al Trofeu Rigoberto Lamonica
** 1r al Giro del Cigno
* 1999
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Portugal

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1996. 40è de la classificació general
* 1997. 55è de la classificació general
* 2000. 54è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Psychoda canalis

Psychoda canalis és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Centreamèrica: Costa Rica.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Quate, L.W., 1999. Taxonomy of Neotropical Psychodidae (Diptera). 3. Psychodines of Barro Colorado Island and San Blas, Panama. Contributions to the knowledge of Diptera: a collection of articles on Diptera commemorating the life and work of Graham B. Fairchild: 409-441. Ed. Burger, J. F. ISBN 1566650712.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Progetto Sardegna

Progetto Sardenya fou un partit polític sard fundat el 2003 per l'empresari de les telecomunicacions Renato Soru, d'orientació centreesquerra i autonomista. Amb ells es presentà a les eleccions regionals de Sardenya de 2004 i fou escollit president de Sardenya. A les eleccions provincials italianes de 2005 formà part de l'Unione i va obtenir un 3,7% (7,3% a la província de Nuoro). Anna Pietrina Murrighile fou elegida presidenta de la província d'Olbia-Tempio. El 2007 Soru anuncià la dissolució del partit per tal d'integrar-se en el Partit Democràtic.

## Referències

* ↑ «Renato Soru» (en italià). Partito Democratico. [Consulta: 6 juny 2021].
# Progestagen

Els progestàgens (o gestàgens) són un grup d'hormones esteroides que poden produir efectes similars als de la progesterona. Tots els progestàgens es caracteritzen pel seu esquelet bàsic de carboni 21, anomenat un esquelet pregnana (C21). De la mateixa manera, els estrògens tenen un esquelet estrana (C18) i els andrògens, un esquelet andrana (C19).
Els progestàgens s'anomenen així per la seva funció de mantenir l'embaràs (pro gestacional), encara que també estan presents en altres fases del cicle estral i menstrual. Encara que la classe d'hormones progestàgens inclou tots els esteroides amb un esquelet pregnana, les hormones exògenes o sintètiques són generalment anomenades progestins.

## Referències

* ↑ «Progestagen». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Mu-ho-tua

Mu-ho-tua o Tu-lo-pien fou kan dels turcs orientals. Només va regnar uns mesos (587 o 588) i després va morir i lo va succeir com a kan Tu-lan.