# Cytisus villosus

Cytisus villosus és una espècie d'arbust dins la família de les fabàcies.

## Descripció

Fa d'1 a 2 m d'alt, és erecte i no té espines. Les branques joves són pentagonals. Les fulles tenen l'anvers glabre i el revers pubescent, trifoliades. Flors en peduncles pilosos de 5-10 mm de longitud, la corol·la és groga, l'estendard de 15-18 mm, glabre, amb ratlles brunes; beina de 2-4 cm de llargada i 4-6 mm d'amplada. Floreix des de finals d'hivern, a la primavera i de vegades fins i tot a l'estiu.

## Hàbitat

Boscos, matolls, prefereix els sòls àcids, en alzinars, sureres i rouredes de fulla petita generalment en lloc ombrívols o humits i des del nivell del mar fins als 1000 m.

## Distribució

Conca del Mediterrani, incloent els Països Catalans i Andalusia occidental i el nord d'Àfrica.

## Sinònims

* Cytisus barcinonensis Sennen in Bol. Soc. Ibér. Ci. Nat. 26: 87-88 (1927)
* Cytisus mollis Willd., Enum. Pl. Horti Berol. Suppl. 51 (1814)
* Lembotropis triflora C.Presl in Abh. Königl. Böhm. Ges. Wiss. ser. 5 3: 568 (1845)
* Genista triflora Rouy in Rouy i Foucaud, Fl. France 4: 208 (1897)
* Cytisus triflorus var. glabrescens C.Vicioso in Anales Jard. Bot. Madrid 6: 45 (1946)
* Cytisus triflorus L'Hér., Stirp. Nov. 184 (1791), nom. illeg., non Lam.
* Spartocytisus triflorus Webb in Webb & Berthel., Phytogr. Can. 2: 45 (1842)
* Cytisus nigricans L. (1771), non L.

## Galeria

* Cytisus villosus Ceuta

## Referències

* ↑ Bayer, E; Buttler, Finkenzeller, Grau. Plantas del Mediterráneo. Barcelona: Bume, 1989. ISBN 84-7031-629-X.
* ↑ López González, Ginés A. Guía de los árboles y arbustos de la península Ibèrica i Balears. Madrid: Mundi-Prensa, 2007. ISBN 84-8476-312-9.
* ↑ Charco García, Jesús. Guía de los árboles y arbustos del norte de África. Madrid:Agencia Española de Cooperación Internacional, 2001. ISBN 84-7232-878-3.
* ↑ «Cytisus villosus». Real Jardín Botánico: Flora Ibérica. [Consulta: 10 desembre 2010].

## Bibliografia

* Hist. & Mém. Acad. Roy. Sci. Toulouse 3:317. 1788
* USDA, ARS, National Genetic Resources Program. Germplasm Resources Information Network - (GRIN) [Data from 07-Oct-06]. «Enllaç».
TUTIN, T. G. & al. (ed.) (1968). Flora Europaea. (vol.2) Cambridge University Press, Cambridge. [p.87]
* RAYNAUD, C. (1975). Eléments pour une Flore pratique du Maroc. Légumineuses, tribu des Génistées. Trav. Inst. Sci. Chérifien, Sér. Bot. 1: [1-78]
* VALDES, B., S. TALAVERA & E. FERNANDEZ-GALIANO (ed.) (1987). Flora Vascular de Andalucía Occidental, vol. 2 Ketrès éditoria, Barcelona. [p.171]
* GREUTER, W., H. M. BURDET & G. LONG (ed.) (1989). MED-CHECKLIST. [vol. 4] Conservatoire & Jardin botaniques de la Ville de Genève. [p.87]
* CASTROVIEJO S. & al. (ed.) (1999). Flora Iberica. Real Jardín Botaníco, C.S.I.C. Servicio de Publicaciones. Madrid. [p.150]
* FENNANE, M. & M. IBN TATTOU (2005). Flore vasculaire du Maroc. Inventaire et chorologie. Trav. Inst. Sci. Univ. Mohammed V, Sér. Bot. 37: [198]
* FENNANE, M., M. IBN TATTOU, A. OUYAHYA & J. EL OUALIDI (éd.) (2007). Flore Pratique du Maroc [vol.2] Fl. Prat. Maroc 2: [61]
* Le Floc'H, E. & L. Boulos (2008). Flore de Tunisie. Catalogue synonymique commenté. Montpellier. 461pp. [p.217]