OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Kozyrevskita

La kozyrevskita és un mineral de la classe dels fosfats. Rep el nom en honor del geògraf, viatger i militar rus Ivan Petrovich Kozyrevskiy (1680 - 2 de desembre de 1734), un dels primers investigadors de Kamtxatka.

## Característiques

La kozyrevskita és un arsenat de fórmula química Cu₄O(AsO₄)₂. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2013. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 3,5. És un mineral dimorf de l'ericlaxmanita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la fumarola Arsenàtnaia, situada al segon con d'escòria de l'avanç nord de la Gran erupció fissural del volcà Tolbàtxik, a l'óblast de Kamtxatka (Districte Federal de l'Extrem Orient, Rússia). Es tracta de l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Kozyrevskite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 6 juliol 2019].
# Kozárovce

Kozárovce és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Nitra, al sud-oest del país. El 2011 tenia 1.998 habitants.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1075.

## Referències

* ↑ «Resident Population by sex and age, by municipalities, 2011 Census» (en anglès). Oficina d'Estadística d'Eslovàquia. [Consulta: 25 desembre 2021].
* ↑ «OBEC KOZÁROVCE» (en eslovac). Obec Kozárovce. [Consulta: 25 desembre 2021].
# Manson (Iowa)

Manson és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 1.893 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Manson tenia 1.893 habitants, 814 habitatges, i 529 famílies. La densitat de població era de 229,1 habitants/km².
Dels 814 habitatges en un 27,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,8% hi vivien parelles casades, en un 8,7% dones solteres, i en un 34,9% no eren unitats familiars. En el 32,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 21% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,27 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,87.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,7% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 22,5% entre 25 i 44, un 21,4% de 45 a 60 i un 25,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.331 $ i la renda mediana per família de 41.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.006 $ mentre que les dones 20.491 $. La renda per capita de la població era de 16.687 $. Entorn del 6,7% de les famílies i el 8,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Manson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Manson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Konotop

Konotop (ucraïnès: Конотоп) és una ciutat del nord-est d'Ucraïna dins la província de Sumi. Té 87.099 habitants (2018). La ciutat es troba a la riba del riu Iezutx que és un afluent del Seim.
Konotop és un important centre industrial i un important centre de transport.

## Història

Konotop va ser fundada al segle xvii pels cosacs ucraïnesos. Konotop va tenir l'estatus de ciutat l'any 1648. A l'any 1659 va ocórrer la batalla de Konotop prop de la ciutat. El 1868 hi arribà el ferrocarril. Durant la II Guerra Mundial, igual que va succeir amb part d'Ucraïna, Konotop va ser voltada per l'exèrcit alemany fins al 6 de setembre de 1943.

## Demografia

En termes generals, l'evolució de la població de la ciutat mostra un progressiu increment demogràfic fins a 1992. A partir de llavors la ciutat, la població de la ciutat va començar a decréixer.

## Ciutats agermanades

* Mezdra, Bulgària (2012)
* Krasnohorivka, Ucraïna (2016)

## Enllaços externs

* Web sobre Konotop Arxivat 2017-07-11 a Wayback Machine.
* Portal de Konotop
# Mars 6

La Mars 6 va ser una sonda del programa espacial soviètic llançada el 5 d'agost de 1973 des del Cosmòdrom de Baikonur per un coet Proton cap al planeta Mart, en el marc del Programa Marsnik.

## Mapa interactiu de Mart

El següent mapa d'imatge del planeta Mart conté enllaços interns a característiques geogràfiques destacant les ubicacions de Rovers i mòduls de descens. Feu clic en les característiques i us enllaçarà a les pàgines dels articles corresponents. El nord està a la part superior; les elevacions: vermell (més alt), groc (zero), blau (més baix).

## Vegeu també

* Exploració de Mart
* Programa Marsnik

## Referències

* ↑ Capelotti, P. J.. The Human Archaeology of Space: Lunar, Planetary and Interstellar Relics of Exploration (en anglès). McFarland, 2010, p.109. ISBN 0786458593.
# Kristianstads DFF

El Kristianstads DFF és un club femení de futbol de Kristianstad que juga a la Damallsvenskan.
Va ser creat al 1998 amb la fusió del Wä IF y el Kristianstads FF, i deu anys més tard va alcançar la Damallsvenskan. El seu millor resultat fins ara és una 5ª posició al 2012. A la Copa va ser subcampió al 2014.

## Plantilla 2016

| Porteres | Defenses | Centrecampistes | Davanteres |
| Brett Maron Moa Olsson 0 0 0 0 0 0 0 | Sif Atladóttir Hannah Dahlberg Therese Ivarsson Elin Karlsson Mia Karlsson Sara Mattsson Tilda Persson Lorca van de Putte 0 | Elin Almroth Jenni Danielsson Amanda Edgren Ida Guehai Diellza Mustafa Alice Nilsson Johanna Rasmussen Ida Schele Moa Sedin | Lisa Karlsson Nellie Karlsson 0 0 0 0 0 0 0 |

## Històric
### Trajectòria

Lliga noruega :
| | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Damallsvenskan | | | | | | | | | | 9 | 9 | 7 | 10 | 11 | | | | 9 | 8 | 9 |
| Elitettan | | | | | | | | | | | | | | | ? | ? | ? |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Damallsvenskan | 10 | | | | | | | 9 | 10 | 9 | 7 | 5 | 9 | 5 | 7 | 10 |
| Elitettan | | 5 | 4 | 3 | 3 | 2 | 1 | |

## Referències

* ↑ Soccerway
* ↑ RSSSF
# Kristien Van Vaerenbergh

Kristien Van Vaerenbergh (Halle, 22 d'abril de 1978) és una advocada belga i política nacionalista flamenca de l'N-VA.

## Vida

Primer va assistir a l'escola a l'Institut Sint-Godelieve d'Eizeringen i després va assistir a l'escola secundària amb Regina Caeli a Dilbeek. Va estudiar dret a la Universitat de Gant i posteriorment va treballar com a advocada a l'oficina familiar de Lennik.
És filla de l'advocat, exalcalde de Volksunie i membre del parlament Etienne Van Vaerenbergh, i germana del fotògraf Wouter Van Vaerenbergh.
Després de l'enfonsament de la Volksunie l'any 2001, el seu pare es va mantenir actiu com a polític per a la llista electoral local Lennik 2000, més tard Lennik Kwadraat de la qual Kristien Van Vaerenbergh també es va convertir en membre. El febrer de 2009 es va traslladar a N-VA. També va ser una de les fundadores de diversos departaments de N-VA al Pajottenland: per exemple, va fundar un departament de N-VA al seu propi municipi de Lennik el 25 de juny de 2011. Sota la seva padrina política, les sucursals N-VA d'Herne i Galmaarden també es van fundar a principis de 2012.

## Representant federal

Després de les eleccions federals de 2010, va ingressar a la Cambra de Representants, on va ser presidenta del Comitè de Justícia de la Cambra del 2012 al 2014. Des del seu mandat a la Cambra, també esdevingué membre de l'Assemblea Parlamentària del Consell d'Europa.
Va ser reelegida com a representant a les eleccions del 25 de maig de 2014. Es va centrar en el dret civil i la informatització de la justícia. Les propostes legislatives a les quals estava especialment compromesa inclouen un estatut complet per als pares d'acollida, la substitució del terme estigmatitzador divorciat per solter en documents governamentals i la possibilitat d'interrogatori per vídeo en casos penals. Tanmateix, el Tribunal Constitucional va anul·lar aquest últim per una possible vulneració del dret a un judici just.
Va ser reelegida de nou a les eleccions del 26 de maig de 2019. Després d'aquestes eleccions, va tornar a ser presidenta de la Comissió de Justícia Parlamentaria.
Des del 2013, també és regidora municipal de Lennik, on després d'aquestes eleccions va esdevenir líder de facció del major partit de l'oposició.

## Referències

* ↑ Dochter Kristien in de voetsporen van vader Etienne; Editiepajot; 25 februari 2009
* ↑ «N-VA strikt Kristien Van Vaerenbergh» (en neerlandès). Persinfo. Arxivat de l'original el 2023-09-04. [Consulta: 11 maig 2020].
* ↑ «De Belgische Kamer van volksvertegenwoordigers» (en neerlandès). www.dekamer.be. [Consulta: 11 maig 2020].
* ↑ «Gescheiden mensen kunnen zich binnenkort laten registreren als “ongehuwd”» (en neerlandès). Het Nieuwsblad. Arxivat de l'original el 2023-09-04. [Consulta: 11 maig 2020].
* ↑ «Videoverhoor in strafzaken mogelijk vanaf september 2017» (en neerlandès). vrtnws.be, 21-01-2016. Arxivat de l'original el 2023-09-04. [Consulta: 11 maig 2020].
* ↑ «Verdachten in strafzaken kunnen niet meer via videoconferentie worden verhoord» (en neerlandès). vrtnws.be, 21-06-2018. Arxivat de l'original el 2021-03-02. [Consulta: 11 maig 2020].
# Maskat

Maskat fou un antic principat del Caucas que existia almenys fins al temps del rei sassànida Cosroes I (Khusraw Anushirwan) a la meitat del segle vi. Estava a la zona costanera al sud de Derbent a la desembocadura del Samur (al sud del riu) i segurament a l'est del Khursan (de situació incerta).
Segons el document d'al-Baladhuri sobre Cosroes I en què conferia (560) poder als prínceps del Caucas, el príncep de Maskat va rebre honors però el principat havia desaparegut al seu temps (segle ix). No obstant segurament es va reconstituir. Fou un estat coixí entre Shirvan i els veïns del nord que a vegades passaven el pas de Derbent (les portes de la Càspia). Al-Masudi el qualifica de passeig (muawwal = bulevard) de Shirvan. Probablement fou absorbit per Shirvan al segle VII o VIII.

## Referències

* Encyclopaedia of Islam, Brill Publishers, Leiden, s.v. "Masḳaṭ".
# L'Arrabassada (Regencós)

L'Arrabassada és un veïnat del municipi de Regencós (Baix Empordà) sorgit a la vora de la carretera GI-653, al sud-oest del terme. El 1989 figurava com una unitat de població o barri del municipi. Les masies disperses són grans edificis dels segles XVI-XVIII.
Un exemple d'aquestes cases de pagès és Can Donjó.

## Referències

* ↑ «l'Arrabassada, Regencós». enciclopèsia.cat, 1986. [Consulta: 21 octubre 2021].
* ↑ «Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya». ICGC, 2017. Arxivat de l'original el 2021-10-21. [Consulta: 21 octubre 2021].
* ↑ «Unitats de població de Catalunya (a 02-02-1989)» (en catala). ÌDESCAT, 2021. [Consulta: 21 octubre 2021].
* ↑ «Regencós. Altres indrets del terme». enciclopèdia.cat, GEC, 2021. [Consulta: 21 octubre 2021].
# Marte Vallis

Marte Vallis és una vall en el quadrangle d'Amazonis de Mart situat a 15 Nord i 176,5 Oest. Té una longitud de 185 km i va ser anomenat així per la paraula per denominar en castellà "Mart". S'ha identificat com un canal de sortida, tallat en el passat geològic per l'alliberament catastròfic de l'aigua dels aqüífers sota la superfície marciana.
Marte Vallis és el lloc del primer descobriment d'unions columnars a Mart. L'articulació de columnes es forma sovint quan la lava basàltica es refreda.
* Illa aerodinàmica a Marte Vallis, tal com va veure HiRISE. La imatge ampliada ofereix una bona vista de les ratlles del pendent. L'illa està just a l'oest del cràter Pettit. La barra d'escala és de 500 metres de longitud.
* Capes en la vora del vell cràter, a Marte Vallis, tal com les veu HiRISE al programa HiWish
* Vista propera de les capes de la imatge anterior, com es veu per HiRISE al programa HiWish. Algunes ratlles del pendent són visibles.
* Disjunció columnar al Parc Nacional Yellowstone.
* Disjunció columnar en el basalt de la Calçada dels Gegants a Irlanda del Nord

## Referències

* 1 2 Milazzo, M.P., Keszthelyi, L.P., Jaeger, W.L. Rosiek, M., Mattson, S., Verba, C., Beyer, R.A., Geissler, P.E., McEwen, A.S., and the HiRISE Team. (2009) Discovery of columnar jointing on Mars. Geology. 37(2), 171–174. Abstract
* ↑ http://planetarynames.wr.usgs.gov/
* ↑ Carr, M.H. (2006), The Surface of Mars. Cambridge Planetary Science Series, Cambridge University Press.
* ↑ Bates, R. and J. Jackson (eds.) 1976. Dictionary of Geological Terms. Doubleday, New York.
# Krull

Krull és una pel·lícula britànico-estatunidenca de fantasia heroica dirigida per Peter Yates el 1983. Ha estat doblada al català.
La pel·lícula ha estat rodada als Estudis Pinewood a Anglaterra.

## Argument

El casament de Colwyn, fill del rei Turold i de Lyssa, filla del rei Eirig, previst per unir els dos regnes, no són del gust de la Bèstia, amagada en la Fortalesa Negra i fa segrestar la noia. Però el seu promès, ajudat del ciclop i de tota una banda de rebels, rescatarà la seva estimada.

## Repartiment

* Ken Marshall: Colwyn
* Lysette Anthony: Lyssa
* Freddie Jones: Ynyr
* Françasca Annis: la vídua del vel
* Alun Armstrong: Torquil
* David Battley: Ergo
* Bernard Bresslaw: Rell el cíclop
* Liam Neeson: Kegan
* John Welsh: el vident
* Graham McGrath: Titch
* Bernard Archard: rei Eirig
* Robbie Coltrane: Rhun
* Belinda Mayne: Vella

## Càsting

Amb l'excepció del paper principal interpretat per l'estatunidenc Ken Marshall, el conjunt del càsting és compost d'actors anglesos confirmats, entre els quals Freddie Jones i Francesca Annis, que es trobarà un any més tard al cartell de la pel·lícula Dune.
En papers secundaris, es pot reconèixer Liam Neeson en una de les seves primeres aparicions a la pantalla, i Robbie Coltrane que farà alguns anys més tard, un imponent Hagrid en la sèrie de Harry Potter.

## Música

La música va ser composta per James Horner (Titanic, de James Cameron), jove compositor de 30 anys (el 1983) i que acabava d'escriure, un any abans, la música de Star Trek 2: La Còlera de Khan.
Algunes peces (com Ride of the Firemares o Love Theme), que tenen una forta inspiració wagneriana, es faran servir per ser difoses en la zona que envolta Space Mountain: De la Terra a la Lluna (1995-2005) al Parc Disneyland, perquè s'adequa perfectament amb la idea victoriana de l'atracció.

## Rebuda

La pel·lícula va ser un fracàs comercial, informant aproximadament 16.519.000 $ al box-office a Amèrica del Nord per un pressupost de 27 milions.
Aquesta pel·lícula, estrenada el mateix any que Star Wars, episodi VI: El Retorn del Jedi de la saga La guerra de les galàxies, serà pràcticament ignorada per la premsa, que li reprotxarà una història sense interès. Els efectes especials semblen haver envellit, i el real interès d'aquesta pel·lícula residiria en la seva banda el seu (composta per James Horner), considerada com una autèntica obra mestra en el gènere de les músiques de pel·lícula. Va tenir una rebuda de la crítica desfavorable, recollint 33% de crítiques positives, amb una nota mitjana de 4,5/10 i sobre la base de 18 crítics, en el lloc Rotten Tomatoes.
Amb el temps, alguns aficionats de fantasia heroica han desenvolupat una certa indulgència nostàlgica a la consideració de la pel·lícula, sense arribar a convertir-se en obra de culte.

## Homenatge

En l'episodi de la temporada 11 de la sèrie South Park, El Fantàstic Misteri de Pasqua, Jesús utilitza l'arma fantàstica Krull contra l'antipapa que ha destronat Benet XVI.

## Referències

* ↑ esadir.cat. Krull. esadir.cat.
* ↑ «Krull». The New York Times.
* ↑ Krull a Box Office Mojo.
* ↑ Krull a Rotten Tomatoes.
# L'Església catòlica i la pena de mort

L'acceptació i l'aprovació de la pena de mort a l'Església catòlica ha variat al llarg del temps, essent l'Església cada vegada més crítica amb la pràctica des de mitjan segle xx. El 2018, es va revisar el Catecisme de l'Església Catòlica per llegir: "a la llum de l'Evangeli", la pena de mort és "un atac a la inviolabilitat i la dignitat de la persona", i ara defensa que la pena de mort sigui abolida a tot el món.
En els segles passats, l'ensenyament de l'Església catòlica generalment acceptava la pena de mort sota la creença que era una forma d'assassinat lícita. Però a mitjan segle xx, sobretot des del Concili Vaticà II, l'Església catòlica es va oposar fermament a la pena de mort. Així, personatges de l'Església moderna com el papa Joan Pau II o el papa Francesc, han desincentivat activament la imposició de la pena de mort i han defensat la seva abolició. Durant el seu papat, Joan Pau II va apel·lar a un consens per posar fi a la pena de mort, ja que era "cruel i innecessària".
El papa Francesc també va proposar l'abolició de la cadena perpètua, que considerava que era només una variació de la pena de mort.

## Referències

* 1 2 «The Catholic Church Opposes the Death Penalty. Why Don't White Catholics?». [Consulta: 3 juliol 2016].
* 1 2 «'Botched' Execution in Oklahoma Marks Church's Shifting View of Death Penalty». Arxivat de l'original el 10 de setembre 2016. [Consulta: 3 juliol 2016].
* 1 2 Harlan, Chico. «Pope Francis changes Catholic Church teaching to say death penalty is ‘inadmissible’», 02-08-2018. [Consulta: 2 agost 2018].
* ↑ Brockhaus, Hannah. «Vatican changes Catechism teaching on death penalty, calls it 'inadmissible'», 02-08-2018. [Consulta: 2 agost 2018].
* ↑ «New revision of number 2267 of the Catechism of the Catholic Church on the death penalty – Rescriptum 'ex Audentia SS.mi'». Holy See Press Office, 02-08-2018. [Consulta: 3 agost 2018].
* ↑ «CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Capital Punishment (Death Penalty)». Newadvent.org, 01-06-1911. [Consulta: 23 agost 2010].
* ↑ Papal encyclical, Evangelium Vitae, 25 March 1995 Arxivat 12 October 2012 a Wayback Machine.
* ↑ «Pope Francis calls death penalty 'unacceptable,' urges abolition». [Consulta: 3 juliol 2016].
* ↑ Suris, Paul J. «Church Teaching and the Death Penalty». Arxivat de l'original el 29 juny 2009. [Consulta: 5 maig 2009].
* ↑ «Catholicism & Capital Punishment». Catholic Education Resource Center.
* ↑ «Còpia arxivada», 23-10-2014. Arxivat de l'original el 28 d’abril 2019. [Consulta: 8 gener 2021].
* ↑ «Pope Francis calls for abolishing death penalty and life imprisonment». National Catholic Reporter, 23-10-2014 [Consulta: 3 març 2017].

## Vegeu també

* Les religions davant la pena de mort
# Mary Carlisle

Mary Carlisle (Boston, 3 de febrer de 1914 - Los Angeles, 1 d'agost de 2018) va ser una actriu, cantant i ballarina estatunidenca. Va participar en una seixantena de llargmetratges, especialment durant els anys 30, entre els quals College Humor (1933), Double or Nothing (1937) o Doctor Rhythm (1938). Solia interpretar el paper d'una jove ingènua.
Va retirar-se el 1942 després de casar-se. El 1960 va rebre una estrella al Passeig de la Fama de Hollywood.

## Referències

* ↑ Ramos, Dino-Ray «Mary Carlisle Dies: Musical Comedy Starlet Of The ’30s & Bing Crosby Co-Star Was 104» (en anglès). Deadline, 01-08-2018.
* ↑ «Mary Carlisle, a perpetual ingenue in dozens of 1930s films, dies at 104». [Consulta: 2 agost 2018].
# Província d'Ambo

Ambo és una província del centre-nord del Perú situada en el sud del Departament de Huánuco, sota l'administració del Govern regional de Huánuco. Limita pel nord amb la província de Huánuco; per l'est amb la província de Pachitea; pel sud amb el departament de Pasco; i, per l'oest amb la província de Lauricocha.
Des del punt de vista jeràrquic de l'Església Catòlica forma part de la Diòcesi de Huánuco, sufragánea de la Arquidiócesis de Huancayo.

## Història

La Província d'Ambo va ser creada durant el govern del President Guillermo Billinghurst Angulo, mitjançant Llei N° 1598 del 16 de novembre de 1912, commemorant del primer Centenari de la Revolució Emancipadora de Huánuco i l'Hecatombe de Ayancocha. La província va estar formada inicialment pels districtes de Ambo, Huácar, Sant Rafael i Cayna i la capital del qual seria la Vila d'Ambo elevant-se així aquesta vila a ciutat.

## Geografia

La província té una extensió d'1 581,00 quilòmetres quadrats.

## Divisió administrativa

Es divideix en vuit districtes:
* Ambo
* Cayna
* Colpas
* Conchamarca
* Huácar
* San Francisco
* Sant Rafael
* Tomay Kichwa

## Població

La província té una població aproximada de 64 000 habitants.

## Capital

La capital de la província és la ciutat d'Ambo (10°08′S 76°12′O)

## Festivitats

* Juliol: Verge del Carmen
* Agost: Santa Rosa de Lima

## Referències

* ↑ «Conferencia Episcopal Peruana, Jurisdicciones eclesiásticas-». Arxivat de l'original el 2008-11-02. [Consulta: 13 abril 2016].
* ↑ Calendario festivo

## Enllaços externs

* Ubicació WikiMapia
* INEI Perú Arxivat 1997-04-12 a Wayback Machine.
# Sant Climent d'Àreu

Sant Climent d'Àreu, en realitat Sant Climent i Sant Feliu, és l'església parroquial del poble d'Àreu, en el terme municipal d'Alins, a la comarca del Pallars Sobirà. Es troba en el centre del nucli de població, a la plaça que s'obre davant de la seva façana nord.

## Descripció

Església parroquial de dimensions considerables, d'una sola nau dividida en quatre trams i capelles laterals, coberta amb volta d'arestes. La coberta exterior és a dues aigües amb el carener perpendicular a la façana principal. La porta, en l'eix central de la façana, és d'arc de mig punt adovellat, per sobre, en el mateix eix, hi ha un òcul i per damunt d'aquest una petita finestra. A la dreta de la porta s'aixeca una alta torre campanar coronada amb una teulada octogonal molt allargada. Remata l'altre extrem de la nau un absis semicircular de la mateixa alçada que la nau. Els murs construïts amb pedra irregular són arrebossats.
A l'interior es conserva una Verge de talla romànica, que podria procedir de santa Maria de la Torre. La Verge està asseguda en un tro amb el nen ajagut sobre el genoll esquerra, amb una ma sosté el nen i amb l'altre un ceptre, que possiblement no és l'original. El nen fa el gest de beneir amb la mà dreta i amb l'altre agafa un rotlle. La talla està estucada i policromada.

## Història

El lloc d'Àreu estava format per dues viles, la vila closa i la vila baixa de cases sense emmurallar. En origen, la parròquia era l'església de Sant Feliu a la vila closa mentre que Sant Joan, a la vila baixa, no era parròquia malgrat tenia la seva pròpia rectoria. Amb el temps es va traslladar la parròquia a la vila baixa però en comptes de refer l'antiga església que estava enrunada, es va construir una de nova sota l'advocació de Sant Climent.

## Referències

* 1 2 3 «Sant Climent d'Àreu». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 setembre 2017].

## Bibliografia

* Gavín, Josep M. Pallars Jussà. Barcelona: Arxiu Gavín, 1981 (Inventari d'esglésies, 8). ISBN 84-85180-25-9.
* Pladevall, Antoni; Castilló, Arcadi. «Alins de Vallferrera». A: El Pallars, la Ribagorça i la Llitera. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1984 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 12). ISBN 84-85194-47-0.

## Enllaços externs

* Sant Climent d'Àreu en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roquer del Morellà

El Roquer del Morellà és una muntanya de 622 metres que es troba al municipi de Paüls, a la comarca catalana del Baix Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pouldouran

Pouldouran (en bretó Pouldouran) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Costes del Nord. L'any 1999 tenia 160 habitants. El 25 de novembre de 2005 s'adherí a la carta Ya d'ar brezhoneg.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 188 | 212 | 162 | 145 | 146 | 160 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Fanch Jestin | |