# Moxo

El moxo (també conegut com a mojo, pronunciat "Moho") és qualsevol de les llengües arawak parlades pels moxos del nord-est de Bolívia. Les dues llengües existents del poble moxo, trinitario i ignaciano, són tan diferents entre si com de les llengües arawak veïnes. L'extinta magiana també era diferent.
Els idiomes moxo tenen una sintaxi activa-estativa.

## Antecedents sociolingüístics

Les llengües pertanyen a un grup de tribus que originalment anaven a través de la part alta del Mamoré, que s'estenien cap a l'est i l'oest des de Guapure (Itenes) fins als Beni, i que ara se centren a la província de Moxos, departament de Beni, Bolívia.
L'ignaciano s’utilitza a les reunions de la ciutat a menys que hi hagi persones forasteres, i és una assignatura obligatòria en els graus inferiors d’una sessió a la setmana. Potser la meitat dels nens aprenen Ignaciano. Als anys vuitanta hi havia menys de 100 monolingües, tots majors de 30 anys.

## Classificació

Les llengües moxo estan més relacionades amb Baure, Pauna i Paikonéka. Junts, formen les llengües Mamoré-Guaporé (anomenades així pel riu Mamoré i el riu Guaporé). Classificació de Jolkesky (2016): (2016):$^{:8}$
* Llengües Mamoré-Guaporé
** Bauré
*** Bauré
*** Carmelito
*** Joaquiniano
*** Muxojeóne
** Moxeno
*** Ignaciano
*** Trinitário
*** Loretano
*** Javierano
** Paikonéka
*** Paikonéka
** Paunáka
*** Paunáka
Classificació de Danielsen (2011) i Danielsen & Terhart (2014: 226):
* Llengües Baure
** Bauré
** Carmelito
** Joaquiniano
* Llengües Pauna
** Paunáka
** Paikonéka
* Llengües Mojo
** Trinitário
** Ignaciano
** Loretano
** Javierano
** Muchojeone

## Llista de paraules

Aquesta és una llista de paraules moxo amb la traducció corresponent:
Lèxic català-moxo :
| Català | Moxo |
| Un | Ikapia |
| Dos | Apisá |
| Tres | Impúse |
| Home | Ehiro |
| Dona | Eseno |
| Sol | Sáche |
| Aigua | Uni |
| Foc | Yuku |
| Cap | Nuxuti |
| Mà | Nubupe |
| Dacsa | Suru |
Llista de paraules magíana publicada a finals del 1700 a Palau i Saiz (1989):$^{:170}$
    CastellàMagíana buenoshiomá maloshiomallama el padrepapá la madrekay el hermanonomasqui unohuestiche dosheravetá

## Bibliografia

* Carvalho, Fernando O. de; Françoise Rose. Comparative reconstruction of Proto-Mojeño and the phonological diversification of Mojeño dialects. LIAMES, Campinas, v. 18, n. 1, p. 3–44, Jan./Jun. 2018. doi:10.20396/liames.v1i1.8648804

## Referències

* ↑ Aikhenvald, "Arawak", in Dixon & Aikhenvald, eds., The Amazonian Languages, 1999.
* ↑ http://www.newadvent.org/cathen/10606b.htm, New Advent, Moxos Indians, Retrieved February 10, 2011.
* ↑ Jolkesky, Marcelo. 2016. Uma reconstrução do proto-mamoré-guaporé (família arawák). LIAMES 16: 7-37.
* ↑ Danielsen, Swintha (2011). The personal paradigms in Baure and other South Arawakan languages. In Antoine Guillaume; Françoise Rose (eds.). International Journal of American Linguistics 77(4): 495-520.
* ↑ Danielsen, Swintha; Terhart, Lena (2014). Paunaka. In Mily Crevels; Pieter Muysken (eds.). Lenguas de Bolivia, vol. III: Oriente, pp. 221-258. La Paz: Plural Editores.
* ↑ Palau, Mercedes and Blanca Saiz. 1989. Moxos: Descripciones exactas e historia fiel de los indios, animales y plantas de la provincia de Moxos en el virreinato del Perú por Lázaro de Ribera, 1786-1794. Madrid: El Viso.