OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Partula langfordi

Partula langfordi és una espècie de gastròpode eupulmonat terrestre de la família Partulidae.

## Distribució geogràfica

Es troba a les Illes Mariannes Septentrionals.

## Referències

* ↑ Mollusc Specialist Group (1996). "Partula langfordi." 1996 Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, edició 1996. [Consulta: 7 abril 2023]

## Bibliografia

* Baillie, J. i Groombridge, B., 1996. 1996 IUCN Red List of Threatened Animals. International Union for Conservation of Nature, Gland, Suïssa.
* Groombridge, B. (ed.), 1994. 1994 IUCN Red List of Threatened Animals. UICN, Gland, Suïssa.
* UICN, 1990. Llista Vermella d'Animals Amenaçats de la UICN 1990. IUCN, Gland, Suïssa i Cambridge, la Gran Bretanya.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* The U.S. Fish and Wildlife Service (anglès)
* Endangered and Threatened Wildlife and Plants; Review of Native Species That Are Candidates for Listing as Endangered or Threatened; Annual Notice of Findings on Resubmitted Petitions; Annual Description of Progress on Listing Actions; Proposed Rule (anglès)
* Endangered and Threatened Wildlife and Plants--Proposed Critical Habitat Designations; Proposed Rule (anglès)
# Ottavio Crepaldi

Ottavio Crepaldi (Taglio di Po, Província de Rovigo, 21 de maig de 1945) és un ciclista italià, ja retriat, que fou professional entre 1967 i 1979. Els principals triomfs foren una victòria d'etapa a la Volta a Suïssa de 1975 i una a la Volta a Catalunya de 1979.

## Palmarès

* 1968
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Colòmbia
* 1971
** 1r al Gran Premi Montelupo
* 1975
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Suïssa
* 1976
** Vencedor d'una etapa al Giro de la Pulla
* 1979
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Catalunya

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1969. 52è de la classificació general
* 1971. 50è de la classificació general
* 1972. Abandona
* 1973. Abandona (19a etapa)
* 1974. Abandona
* 1975. 31è de la classificació general
* 1976. No surt (3a etapa)
* 1977. 30è de la classificació general
* 1978. 17è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1975. 16è de la classificació general

### Resultats al Tour de França

* 1971. 25è de la classificació general

## Referències

* ↑ «CREPALDI Ottavio». [Consulta: 6 gener 2023].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Ottavio CREPALDI» (en italià). [Consulta: 6 gener 2023].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# Parc marí de la Gran Barrera

El Parc Marí de la Gran Barrera de Coral protegeix una gran part de la Gran Barrera de Coral d'Austràlia de les activitats perjudicials, la pesca i la remoció dels objectes. La vida silvestre (peixos, corals, petxines, etc.) està estrictament regulada, i el tràfic marítim comercial s'ha d'atenir a certes rutes específiques d'enviament definides que evitin les zones més sensibles del parc. La Gran Barrera de Coral és el major grup a nivell mundial de corals i altres formes de vida marina exòtica.
Els administradors del parc són els membres pertanyents a la "Autoritat del Parc Marí de la Gran Barrera de Coral" (GBRMPA). Ells expedeixen permisos per a diverses formes d'ús del parc marí, i l'ús del monitor al parc per garantir el compliment de l'administració del parc. El GBRMPA està finançat pel Commonwealth Government Appropriations (en català, Govern d'Assignacions del Commonwealth), que inclou un càrrec de gestió mediambiental gravant als passatgers amb permisos. En l'actualitat el preu és de 5,50 $ dòlars australians per dia i per persona (fins a un màxim de 16,50 dòlars per viatge).

## Geografia

El parc es troba a l'est de la costa continental de Queensland, començant al punt més septentrional de Cap York. El seu límit del nord és l'arc de circumferència de la latitud 10 º 41' S (que corre d'aquest fins a la vora oriental de la Gran Barrera de Coral a 145º19'33"E, abastant d'aquesta manera les deshabitades illes de l'Estret de Torres que estan a l'est de Cap York. La més gran de les illes son l'illa d'Albany (o Pbaju) amb 5,9 km², illa Cap de Tortuga amb 12,8 km² i l'illa Trochus amb 2,2 km² i d'altres illes més petites. L'extrem sud del parc és el paral·lel de latitud 24º 30'00" (Mireu mapa adjunt).

## Referències

* ↑ «Great Barrier Reef Marine Park (Protecting the Great Barrier Reef from Oil Drilling and Exploration) Amendment Bill 2003», 2003. Arxivat de l'original el 15 febrer 2012. [Consulta: 7 novembre 2012].
* ↑ «National Strategy for the Conservation of Australia's Biological Diversity: Contents», 02-02-2007. Arxivat de l'original el 2007-02-02. [Consulta: 2 novembre 2016].
* ↑ «Review of the Great Barrier Reef Marine Park Act 1975», 18-10-2006. Arxivat de l'original el 2006-10-18. [Consulta: 2 novembre 2016].
* ↑ «Great Barrier Reef Marine Park Authority :: Fauna and Flora of the Great Barrier Reef World Heritage Area», 14-10-2006. Arxivat de l'original el 2006-10-14. [Consulta: 2 novembre 2016].
* ↑ «Coral Reef Fin Fish Fishery Management Plan - A summary», 18-06-2009. Arxivat de l'original el 2009-06-18. [Consulta: 2 novembre 2016].
* ↑ «Homepage - UNEP-WCMC». UNEP-WCMC's official website - Homepage. [Consulta: 2 novembre 2016].
# Partit Unit Panetíop

Partit Unit Panetíop ((All Ethiopia Unity Party AEUP) és un partit polític estatal d'Etiòpia, sorgit el 1992 com a partit ètnic amhàric amb el nom d'Organització Popular Pan-Amhàrica (All Amhara People’s Organization, AAPO). L'agost del 2002, sota la direcció d'Hailu Shawel, l'AAPO es va transformar de partit ètnic a partit estatal (no ètnic) agafant el nom de Partit Unit Panetíop (AEUP All Ethiopia Unity Party) si bé una part del partit (minoritària) va conservar l'antic nom i va seguir actuant com a partit. Per a les eleccions del 2005 l'AEUP va negociar participar amb la Coalició per la Unitat i la Democràcia (CUD, Coalition for Unity and Democracy) amb tres altres partits no ètnics i a les discutides eleccions del 15 de maig de 2005, aquesta coalició va obtenir 109 escons dels 527 del Consell Popular de Representants.
Després d'això una part del partit, que s'havia oposat a participar amb la CUD, sota el nom de Coordinating Committee for Salvaging All Ethiopia Unity Party va acusar als líders del partit d'arrogància i d'administració dictatorial, d'assetjar estudiants nacionalistes i de posar el partit en crisis i perill de desintegració nomenant individuals incompetents només per lleialtats personals i deixant el poder en mans de pocs, obligant als millors militants a abandonar el partit; els dissidents van prendre el control i van suspendre (fins a la decisió final) als principals caps del partit: Major Getachew Mengiste i Abayneh Birhanu; el president del partit, Hailu Shawel, va poder romandre al càrrec, ja que era el líder de la CUD però sense dret a prendre cap decisió que afectés al partit sense consultar al Comitè de Coordinació. Després Hailu Shawel fou acusat del fracàs de l'AEUP en obtenir més vots a les eleccions per la seva mala direcció per la qual altres notables com el doctor Mekonnen Bishaw van decidir romandre separats; no obstant altres caps que havien treballat molt i molt bé pel partit, foren també eliminats, especialment Girma Shumye, que va dimitir, i Wondayehu Kassa; Shawel també fou acusat d'haver sacrificat l'AEUP en benefici i ajuda de la CUD. Finalment, al cap d'uns mesos, l'antiga direcció va recuperar el control del partit i va expulsar els dissidents.

## Vegeu també

* Organització Popular Pan-Amhàrica

## Notes

* ↑ United Ethiopians Democratic Party–Medhin (UEDP–Medhin), Ethiopian Democratic League (EDL), i Rainbow Ethiopia-Movement for Social Justice and Democracy

## Referències

* B. Wondwosen Teshome, Ethiopian Opposition Political Parties and Rebel Fronts: Past and Present, International Journal of Human and Social Sciences 4:1, 2009
# Partit Unit Somali

El Partit Unit Somali o Partit Unit de Somàlia (o Partit de la Somàlia Unida / Partit Somali Unit) fou un partit polític de Somàlia fundat als anys cinquanta pel subclan dels dhulbahantes del grup Darod de la Somàlia Britànica. El 1954 va protestar per l'entrega d'Haud (a l'Ogaden) a Etiòpia, i per l'entrega del mateix Ogaden feta el 1948, ja que el 25% del grup vivia a l'Ogaden.
Va participar en el primer govern de coalició a la independència el 1960 amb la Lliga de la Joventut Somali i la Lliga Nacional Somali i va romandre partit actiu fins al 1969 (eleccions en les que van participar 52 partits representants en realitat de clans). Encara que els dhulbahantes eren nòmades en un 80% els membres del partit eren una elit ciutadana. Va desaparèixer en ser prohibits els partits el 1969.
Es va refundar el 1991 al·legant representar els subclans warsangeli i dhulbahante del grup darod, dins la República de Somaliland, formant el 16% de la població de Somaliland. Una part dels dhulbahantes viuen a la part oriental de la república en territori disputat amb Puntland, a Las Anod, i un 25% a Etiòpia. Un nombrós grup de dhulbahantes, warsangelis i marjetins van emigrar al començament del segle XX al sud de la Somàlia Italiana (especialment a Mogadiscio i Kishimayu) on són coneguts en conjunt com els Hartis (Hartis del sud per distingir-lo d'aquestos tres grups al nord).
Els dhulbahantes com els warsangelis foren en general favorables a Barre però a les conferències de reconciliació de 1993 a Somalilàndia es van mostrar clarament favorables a la República de Somalilàndia. Els warsangelis i dhulbahantes de Kishimayu i Mogadiscio s'oposen en general a la independència del Somaliland i un partit amb igual nom que els representa no és reconegut pel quarter general del partit a Somaliland.
Dos ministres del primer govern de Somaliland foren d'aquests clans (el ministre de ramaderia Yassin Mohamed Nur, un Dhulbahante, i el de Transports i Comunicacions Mohamed Abdi Ali Bayr, un Warsangeli). S'han produït enllaços freqüents de membres d'aquests clans amb persones del sub clan Habr Jeclo dels grup Issaq.
El 1997 el partit es va declarar en majoria contra Somalilàndia. El president actual és Mohamed Abdi Hashi que el 1998 va donar suport a la creació de Puntland i en fou vicepresident i president interí (2004-2005). Els que van restar lleials a la República es van fusionar al cap de poc amb el Front Unit Somali (isses) per formar l'Aliança de Somalis del Nord.
# Partit Șor

El Partit Șor (en romanès: Partidul Șor), conegut anteriorment com a Moviment Sociopolític Republicà - Igualtat (en romanès: Mişcare Social-Politică Republicană Ravnopravie, MSPRR) és un partit polític de centreesquerra de la República de Moldàvia. A les eleccions legislatives moldaves de 2005 va obtenir el 2,83% dels vots i cap escó.
El programa polític del partit sembla indicar una posició prorussa pel que fa a la política exterior, com indiquen els primers paràgrafs del document programàtic amb l'afirmació que "la qualitat de vida dels ciutadans" va ser superior durant la Unió Soviètica i que els problemes socioeconòmics de Moldàvia es deuen a la relació negativa de Moldàvia amb la Federació Russa.

## Referències

* ↑ RAVNOPRAVIE, 2008, p. 1.
* ↑ RAVNOPRAVIE, 2008, p. 2.

## Bibliografia

* RAVNOPRAVIE. «Programul Mişcării Social-Politice «RAVNOPRAVIE» (Programa del Moviment Sociopolític «RAVNOPRAVIE»)» (pdf) (en romanès), 2008.
# Pau Muntadas i Campeny

Pau Muntadas i Campeny (Igualada, 23 d'octubre de 1797 - 20 d'abril de 1870) va ser un empresari català.

## Biografia

Va néixer el 1797 a la casa dels Muntadas, al carrer de Joan Maragall, 7 d'Igualada, fill de Macià Muntadas i Font, fabricant de draps, i Francesca Campeny i Vallvé.
El 1812, Maties Muntadas havia incorporat el seu primogènit Joan al negoci, però posteriorment es van traslladar a Barcelona, on el 1829 tenien una petita fàbrica de filats i teixits de cotó al carrer de les Tàpies, 9 (antic), aparentment al mateix indret que el seu fill Pau (carrer de la Patacada, 9). El 1839, aquest i els seus germans Josep Antoni, Bernat, Jaume, Ignasi, Isidre i Joan constituïren l'empresa Pau Muntadas i Germans, amb un capital de 145.939 lliures barcelonines i seu al carrer de Sant Jeroni, al mateix emplaçament que l'extingida Maties Muntadas i Fill.
Tanmateix, el 24 de juny de 1840, Pau deixà el negoci, que quedà en mans dels seus germans amb el nom de Muntadas Germans, dirigit per Joan, Isidre i Josep Antoni. Aquell mateix any, va comprar la finca del Monestir de Piedra, situat a l'Aragó, després que quedés afectat per la desamortització de Mendizábal. El seu fill Joan Frederic Muntadas i Jornet va quedar enamorat de l'indret, i el va reformar, afegint camins, accessos i plantes, descobrint el 1860 la gruta Iris, i creant allí el 1867 el primer centre de piscicultura d'Espanya, usant l'aigua del riu Piedra per a criar truita comuna i cranc de riu ibèric.
Va continuar vivint a Barcelona, tot fent freqüents viatges a Igualada, i el 1844 fou un dels promotors de la Caixa d'Estalvis i Mont de Pietat de Barcelona, de la qual ocupà un càrrec a la junta de govern fins al 1850. Morí el 1870, i en l'actualitat, a Igualada hi ha un carrer anomenat en el seu honor, i una placa a la seva casa natal.

## Vegeu també

* Vapor Nou (L'Espanya Industrial)

## Referències

* ↑ Bisbal i Sendra, Maria Antonia; Miret i Solé, Maria Teresa. Diccionari Biogràfic d'Igualadins, p. 145. ISBN 8423202461.
* 1 2 «Plaques de Personatges i fets històrics». Ajuntament d'Igualada. Arxivat de l'original el 2010-06-21.
* 1 2 3 4 5 Cabana, 1992.
* ↑ Guía de forasteros en Barcelona, 2ª parte, 1842, p. 57, 59.
* ↑ «Monasterio de pedra. Un caprichoso fluir» (en castellà). Viajes. El Mundo, 10, 01-07-2002.
* ↑ «Monasterio de Piedra». Arxivat de l'original el 2008-08-20.

## Bibliografia

* Cabana, Francesc «L'Espanya Industrial». Fàbriques i empresaris. Els protagonistes de la Revolució Industrial a Catalunya. Enciclopèdia Catalana, 1992.
# Paraluteres prionurus

Paraluteres prionurus és una espècie de peix de la família dels monacàntids i de l'ordre dels tetraodontiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 11 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima tropical i associat als esculls de corall que viu entre 1-25 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba des de l'Àfrica oriental fins a Sud-àfrica, Fiji, el sud del Japó, el sud de la Gran Barrera de Corall, Nova Caledònia i Tonga.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* 1 2 3 4 «Paraluteres prionurus» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Patricia Rex

Tuagatagaloa Patricia Rex, Lady Rex QSO (nascuda Vatolo; 1918 - 21 de gener de 2004) va ser una política niueana. Va ser una de les primeres dones elegides a l'Assemblea de Niue i va dissenyar la bandera de Niue. El seu marit va ser el primer Premier de Niue Robert Rex.

## Biografia

Amb nom de naixement Patricia Tuagatagaloa Vatolo, Rex era del poble d'Alofi. L'any 1941 es va casar amb Robert Rex i la parella va tenir quatre fills. El seu marit es va convertir en el Líder de Negocis Governamentals, i l'any 1974 va ser elegit el primer Premier de Niue.
Rex es va presentar com a candidata a al circumscipció de tota l'illa en les eleccions generals niueanes de l'abril de 1975 i va ser elegida a l'Assemblea de Niue, convertint-se en una de les primeres dones a ser elegides en la legislatura juntament amb Lapati Paka. Va seguir sent-ne membre fins que va perdre la seva plaça en les eleccions de 1993. Rex també va ser qui va dissenyar la bandera de Niue, que va ser adoptada l'any 1975.
En els Honors de l'Aniversari de la Reina de 1991, Rex va ser anomenada de l'Ordre de Servei de la Companyia de la Reina pel seu servei a la comunitat.
Rex va morir a Niue el gener de 2004.

## Referències

* 1 2 Obituary: Sir Robert Rex The Independent, 16 December 1992
* 1 2 Toa Niue: Sir Robert Rex Reading Warrior
* ↑ No Rex dynasty for Niue Pacific Islands Monthly, June 1975, p9
* ↑ Vivian returned Pacific Islands Monthly, April 1993, p6
* ↑ «To be Companions of the said Order for Community Service». The London Gazette, Supl. 52564, 01-06-1991, pàg. 31 [Consulta: 12 agost 2024].
* ↑ «Wife of Niue's first premier dies». RNZ News, 22-01-2004 [Consulta: 5 setembre 2020].
# Pedro Tierra

Hamilton Pereira da Silva (Porto Nacional, 1948), més conegut pel pseudònim de «Pedro Tierra», és un poeta i polític brasiler.

## Biografia

Pedro Tierra va viure a Anápolis on, tot i completar l'educació secundària, va abandonar els estudis per a dedicar-se a la lluita contra la dictadura militar (1965-1985), militant al grup guerriller Ação Libertadora Nacional (ALN). El 1972, als 24 anys, va ser arrestat i torturat a les casernes de l'Exèrcit a l'estat de Goiás i a la ciutat de Brasília, on va romandre incomunicat. Va ser traslladat per la policia militar a la presó de Barro Blanco, a l'estat de São Paulo, i després a presons civils.
El temps que va estar arrestat no tenia permís per a utilitzar bolígraf ni paper. Un dia, però, durant un interrogatori, aprofitant un interval en que l'havien deixat sol, va agafar un llapis que estava sobre la taula. A la cel·la va començar a escriure en un paquet de cigarrets, així va començar a compondre els seus primers versos i va aconseguir enviar els poemes fora de la presó per a ser publicats clandestinament a Itàlia amb el títol de Poemas do povo da noite i amb el pseudònim de Pedro Tierra. L'obra va guanyar una menció al Premi Casa de las Américas el 1978, i va ser publicada al Brasil el 1979.
Va sortir de la presó el 1977 i va passar a treballar en l'organització de sindicats camperols. Va col·laborar a fundar el Partit dos Trabalhadores, el Moviment dels Treballadors Rurals Sense Terra i la Central Única dos Trabalhadores. De 1997 a 1998, va ser secretari de Cultura del districte federal i va coordinar l'àrea de cultura en la campanya victoriosa de Luís Inácio Lula da Silva el 2002. Va treballar al Ministeri de Medi Ambient durant el primer mandat de Lula. El 2011, va tornar a comandar la Secretaria de Cultura del districte federal.
El 2013 va rebre el títol de doctor honoris causa de la Universitat Catòlica de Brasília, i el 2014 va rebre un nou títol de doctor honoris causa, aquesta vegada de la Universitat Federal de Tocantins.

## Obres

* 1977 - Poemas do Povo da Noite
* 1979 - Missa da Terra sem-males (amb Pere Casaldàliga i Martin Coplas)
* 1981 - Missa dos Quilombos (amb Pere Casaldàliga i Milton Nascimento)
* 1983 - Água de Rebelião
* 1986 - Inventar o Fogo
* 2013 - A Palavra Contra o Muro

### Infantils

* 1992 - Passarinhar
* 1997 - Bernardo Sayão e o Caminho das Onças

### Memòries

* Dies Irae

## Referències

* ↑ Livraria Carta Maior: Poemas do povo da noite, de Pedro Tierra Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.. Carta Maior, 2 de dezembro de 2013
* ↑ Hamilton Pereira, aka Pedro Tierra é o novo Secretário de Cultura do DF. Acha Brasília, 21 de dezembro de 2010
* ↑ Memórias do porão Arxivat 2014-03-30 a Wayback Machine.. Revista de História
* ↑ O poeta Pedro Tierra (Hamilton Pereira) recebe título de Doutor Honoris Causa Arxivat 2014-03-07 a Wayback Machine.. Fundação Perseu Abramo, 18 de novembro de 2013
* ↑ UCB concede título de Doutor Honoris Causa a Hamilton Pereira Arxivat 2014-03-07 a Wayback Machine.. UCB, 28 de novembro de 2013
# Pedro Terrasa Sánchez

Pedro Terrasa Sánchez és un empresari balear. Llicenciat en Ciències Econòmiques per la Universitat de les Illes Balears, es va incorporar al Real Club Esportiu Mallorca la temporada 1995-1996 com a cap d'administració. Posteriorment en va ser el director financer i gerent. Entre els anys 2010 i 2011 va ser director general de l'Ens Públic de Radiotelevisió de les Illes Balears (EPRTVIB). Després es va reincorporar al Mallorca com a director general i conseller delegat. Va ser destituït del càrrec el 2012.

## Referències

* ↑ «Plataforma de contractació». web. Govern Balear. [Consulta: 18 gener 2016].
* ↑ «Terrasa se convierte en el segundo máximo accionista del Mallorca». Última hora, 19-04-2012 [Consulta: 18 gener 2016].
* ↑ Vich, Xisco «El Consejo de Administración destituye a Pedro Terrasa como Director General». RCDM.es, 02-05-2012 [Consulta: 18 gener 2016]. Arxivat 4 de maig 2016 a Wayback Machine.
# Partit Socialista Democràtic del Kurdistan

El Partit Socialista Democràtic del Kurdistan (Parti Sosialisti Dimukrati Kurdistan / Al-Hizb al-Ishtiraki al-Dimuqrati al-Kurdistani) en anagrama PSDK, és un moviment polític del Kurdistan Iraquià dirigit per Muhammad Jahi Mahmud. És crític amb els dos partits dirigents del Kurdistan.
A les eleccions del 2005 al Kurdistan va participar amb l'Aliança Democràtica Patriòtica del Kurdistan i va obtenir dos escons. A les parlamentàries iraquianes va ser part de la mateixa aliança. El 2009 va participar en les regionals dins de la Llista del Servei i la Reforma que va aconseguir 13 escons (un dels quatre partits era nou, i els tres restants -incloent el Partit Socialista Democràtic del Kurdistan- havien obtingut 17 escons) amb un 12,8% dels vots i 240.842 vots.

## Bandera

La bandera coneguda del partit és de color blau clar i en el centre hi ha el segell. Com que el 19 d'abril de 2008 el partit va adoptar un nou emblema, no consta si la bandera s'ha mantingut o és aquest nou símbol el que ara hi figura sobre un fons de diferent o del mateix color (probablement el fons hauria de ser blanc, ja que hi figura la bandera del Kurdistan i de ser blau, la franja central agafaria aquest color)

## Referències

* Lloc web Arxivat 2010-08-13 a Wayback Machine.
# Paràbola de la llàntia sota el gerro

La paràbola de la llàntia sota el gerro és una de les paràboles de Jesús, que apareix al Nou Testament, concretament a l'Evangeli segons Mateu, l'Evangeli segons Marc i l'Evangeli segons Lluc. Una versió breu de la paràbola també apareix a l'Evangeli de Tomàs, no canònic.

## Narració

| « | Quan algú encén una llàntia, no la tapa amb un gerro o la posa sota el llit, sinó que la col·loca en el portallànties perquè els qui entren en vegin la claror. No hi ha res d'amagat que no s'hagi de descobrir, ni res de secret que no s'hagi de saber i no s'hagi de conèixer. Mireu, doncs, com escolteu. Perquè al qui té, li donaran encara més; però al qui no té, li prendran fins allò que es pensa que li queda. | » |
| — Lluc (evangelista), Evangeli de Lluc, 8,16-18 |||

## Interpretació

En Mateu aquesta paràbola és una continuació del discurs sobre la sal i la llum. La idea clau és que la llum no ha d'estar amagada. La llum s'ha interpretat com una referència a Jesús, al seu missatge, o a la resposta del creient a aquest missatge.

## Referències

* ↑ Mt 2:14-15
* ↑ Mc 4:21-25
* ↑ Lc 8:16-18
* ↑ Gospel of Thomas: Lamb translation and Patterson/Meyer translation.
* ↑ John R. Donahue and Daniel J. Harrington, The Gospel of Mark, Liturgical Press, 2005, ISBN 0-8146-5965-9, p. 149.
* ↑ William L. Lane, The Gospel According to Mark: The English text with introduction, exposition, and notes, Eerdmans, 1974, ISBN 0-8028-2502-8, pp. 165–166.
* 1 2 Barbara E. Reid, Parables for Preachers: Year B. The Gospel of Mark', Liturgical Press, 1999, ISBN 0-8146-2551-7, pp. 106–107.
* ↑ Joel B. Green, The Gospel of Luke, Eerdmans, 1997, ISBN 0-8028-2315-7, p. 329.
Paràboles de Jesús del Nou Testament :