OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pont del Molí de la Farga

Pont del Molí de la Farga és un petit pont de Montblanc (Conca de Barberà) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un pont d'un arc, realitzat en pedra, a tocar del Molí de la Farga. Està rodejat d'una vegetació exuberant, el que fa que sigui molt difícil de fotografiar. Hi ha un camí carreter, que surt de la carretera general i porta fins al molí. Està situat sobre un torrent, a tocar del riu Francolí.

## Referències

* 1 2 3 «Pont del Molí de la Farga». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 12 febrer 2019].

## Enllaços externs

* «Pont del Molí de la Farga». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Consell Comarcal Conca de Barberà.
# Partit Unit Democràtic Popular de Gambella

El Partit Unit Democràtic Popular de Gambella/Gambela People's Democratic Unity Party GPDUP, fou un partit polític d'Etiòpia de la regió de Gambella i base ètnica nuer. Es va formar el 1992 en resposta al predomini anuak que suposava la presa del poder (1991) pel Moviment d'Alliberament Popular de Gambella/Gambella People's Liberation Movement (GPLM) aliat del Front Popular d'Alliberament de Tigre.
El cens del 1994 va determinar que els anuaks eren el 27% de la població i els nuer el 40%, i aquestos van demanar més poder i representació però els anuaks van al·legar que molts nuers eren de fet refugiats del Sudan meridional que fugien de la guerra.
Després d'un temps de govern directe federal de la regió de Gambella (des de 1994) i d'una ferotge lluita entre anuaks i nuers, una part dels líders del GPLM va ser expulsat i el govern federal dirigit pel Front Democràtic Revolucionari Popular Etíop va imposar la fusió de la resta de l'organització amb el GPDUP per formar el Front Democràtic Popular de Gambella/Gambela People's Democratic Front (GPDF) el 1998 amb un repartiment del càrrecs entre les dues comunitats ètniques.

## Referències

* Splm/Spla: The Nasir Declaration, per Lam Akol
* The December massacre in the Gambella region and its political aftermath; Analitycal Report, july 2004
# Labeo falcipinnis

Labeo falcipinnis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 38,1 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al riu Congo.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Tshibwabwa, S.M., 1997. Systématique des espèces africaines du genre Labeo (Teleostei, Cyprinidae) dans les régions icthyogéographiques de Basse-Guinée et du Congo II. Presses Universitaires de Namur, Namur, 227 p., tesi doctoral.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lévêque, C. i J. Daget, 1984. Cyprinidae. p. 217-342. A J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ORSTOM, París i MRAC, Tervuren. Vol. 1.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Reid, G.M., 1985. A revision of African species of Labeo (Pisces: Cyprinidae) and a re-definition of the genus. Verlag von J. Cramer, Braunschweig. 322 p.
* Tshibwabwa, S.M. i G.G. Teugels, 1995. Contribution to the systematic revision of the African cyprinid fish genus Labeo: species from the Lower Zaire river system. J. Nat. Hist. 29:1543-1579.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Relació reflexiva

En matemàtiques, una relació reflexiva és una relació binària sobre un conjunt per la qual cada un dels seus elements està relacionat amb si mateix. En altres paraules, una relació ~ sobre un conjunt S és reflexiva quan x ~ x per totes les x de S; formalment: quan es compleix que ∀x∈S: x~x. Un exemple de relació reflexiva és la relació d'igualtat sobre el conjunt de nombres reals, ja que cada nombre real és igual a si mateix. Es diu que una relació reflexiva té la propietat reflexiva o que té reflexivitat.
Es diu que una relació binària és irreflexiva quan cap element està relacionat amb si mateix. N'és un exemple la relació de «major que» (x>y) sobre els reals. Noti's que no totes les relacions que no són reflexives són irreflexives: és possible definir una relació sobre un conjunt en què alguns dels elements estan relacionats amb si mateixos però d'altres no.

## Bibliografia

* Levy, A. Basic Set Theory. Springer-Verlag, 1979 (Perspectives in Mathematical Logic). ISBN 0-486-42079-5.
* Lidl, R.; Pilz, G. Applied Abstract Algebra. Springer-Verlag, 1998 (Undergraduate Texts in Mathematics). ISBN 0-387-98290-6.
* Quine, W. V. Mathematical Logic. Revised Edition, 1951.
* Schmidt, Gunther. Relational Mathematics. Cambridge University Press, 2010. ISBN 978-0-521-76268-7.

## Referències

* ↑ «Reflexivity - Encyclopedia of Mathematics». [Consulta: 26 gener 2022].
* ↑ "Relation". Encyclopedia Britannica.
* ↑ Levy, 1979, p. 74.
* ↑ Schmidt, 2010.
* ↑ «Reflexive Relations - Definition, Formula, Examples» (en anglès). [Consulta: 27 febrer 2022].

## Vegeu també

* Relació total
# Portada/article abril 13
## Mercè Rodoreda i Gurguí

Mercè Rodoreda i Gurguí (Barcelona, 10 d'octubre de 1908 – Girona, 13 d'abril de 1983) fou una escriptora catalana que va rebre, entre altres guardons, el Premi d'Honor de les Lletres Catalanes de 1980. Es considera l'escriptora de llengua catalana contemporània més influent, tal com ho testifiquen les referències d'altres autors a la seva obra i la repercussió internacional, amb traduccions a trenta llengües diferents. La seva producció comprèn tots els gèneres literaris; Rodoreda conreà tant la poesia com el teatre o el conte, tot i que destaca especialment en la novel·la.
# Labeo dero

Labeo dero és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 75 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: Pakistan, Índia, Nepal, Bangladesh, Myanmar, Xina i, possiblement també, a Sri Lanka. També present a l'Iran, Afganistan i Bhutan.

## Referències

* ↑ Cuvier G. 1816. Le Règne Animal distribué d'après son organisation pour servir de base à l'histoire naturelle des animaux et d'introduction à l'anatomie comparée. Les reptiles, les poissons, les mollusques et les annélides. Edition 1. Règne Animal (ed. 1) v. 2. i-xviii + 1-532.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)
* 1 2 Talwar, P.K. i A.G. Jhingran, 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. vol 1. A.A. Balkema, Rotterdam. 541 p.
* ↑ Coad, B.W., 1995. Freshwater fishes of Iran. Acta Sci. Nat. Acad. Sci. Brno. 29(1):1-64.
* ↑ Petr, T., 1999. Coldwater fish and fisheries in Afghanistan. p. 138-148. A: T. Petr (ed.) Fish and fisheries at higher altitudes: Asia. FAO Fish. Tech. Pap. Núm. 385. FAO, Roma, Itàlia. 304 p.
* ↑ Petr, T., 1999. Coldwater fish and fisheries in Bhutan. p. 6-12. A T. Petr (ed.) Fish and fisheries at higher altitudes: Asia. FAO Fish. Tech. Pap. No. 385. FAO, Roma, Itàlia. 304 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Ainhoa Ostolaza Etxaniz

Ainhoa Ostolaza Etxaniz (Urnieta, Guipúscoa, 1967) era una ciclista basca que s'especialitzà amb ciclisme en pista. Es va proclamar diversos cops campiona d'Espanya.

## Palmarès en pista

* 1989
** 3a al Campionat del món júnior en Persecució
* 1993
** Campiona d'Espanya en Velocitat
* 1994
** Campiona d'Espanya en Persecució
** Campiona d'Espanya en Velocitat
* 1995
** Campiona d'Espanya en Velocitat

## Palmarès en ruta

* 1990
** Campiona d'Espanya júnior en ruta
* 1994
** Vencedora d'una etapa a l'Iurreta-Emakumeen Bira

## Referències

* ↑ «OSTOLAZA, Ainhoa». aunamendi.eusko-ikaskuntza.eus. [Consulta: 16 octubre 2017].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
# A tornallom

A tornallom és una pel·lícula documental d'Enric Peris i videohackers sobre la destrucció de l'horta de la Punta de València, guanyadora del premi al millor documental en els VII Premis Tirant.
El documental es va estrenar el 2 de novembre de 2005 al Jardí Botànic de València i també s'ha projectat a ciutats com Barcelona, sa Pobla, Ourense, Múrcia, Valladolid, Stuttgart o São Paulo, lloc d'origen d'un dels directors. El vídeo es distribuïx amb llicència Creative Commons i, per tant, es pot descarregar i veure debades en la Internet de forma legal. El visionat de la pel·lícula va inspirar al cantautor alcudià Òscar Briz la lletra de la cançó Per la Punta, l'Horta i el Cabanyal que, més tard, es convertiria en videoclip amb imatges extretes del mateix documental.
A tornallom mostra l'estil de vida dels habitants de la Punta, una zona d'alqueries de València que va ser desallotjada per l'ampliació del Port: el documental repassa la lluita -legal, física i emocional- del seu veïnat (xicotets propietaris junt amb jóvens del moviment okupa) per evitar l'enderrocament programat -i, suposadament, alegal- des de la dècada dels 90 fins a l'any 2003, durant el qual van ser tombades les últimes cases. La pel·lícula inclou imatges de manifestacions, accions de protesta, concerts en suport, declaracions de les autoritats (entre elles les de l'alcaldessa), opinions com la del sociòleg Josep Vicent Marqués, l'enfrontament entre executors i defensors i, finalment, els desallotjaments i els enderrocaments que suposaren la desaparició del barri i una inefectiva reubicació del veïnat.

## Referències

* ↑ Zafra, Ignacio. A tornallom (en castellà). El País, 9/12/2005.
* ↑ (castellà) PremisTirant.com Arxivat 2007-09-27 a Wayback Machine. El audiovisual valenciano...
* ↑ Per l'Horta Arxivat 2009-02-16 a Wayback Machine. A tornallom: es presenta l'esperat vídeo de la Punta
* ↑ Indymedia Barcelona 2a Setmana Cultural: el País Valencià a Barcelona
* ↑ TribunaMallorca.org Arxivat 2007-09-28 a Wayback Machine. Jornada reivindicativa de Maulets...
* ↑ (gallec) Agroourense.info Arxivat 2007-09-27 a Wayback Machine. I Xornadas de Agroecoloxía de Ourense
* ↑ (castellà) Murcia no se vende A tornallom
* ↑ (castellà) CNTValladolid.es Arxivat 2009-12-16 a Wayback Machine. Actos del Ateneo Libertario
* ↑ (alemany) WKV-Stuttgart.de Synopsen
* ↑ (portuguès) Cinemateca.gov Arxivat 2007-09-29 a Wayback Machine. Pré-estréia: A Tornallom
* ↑ ÒscarBriz.com Arxivat 2010-11-29 a Wayback Machine. Tema "Per la Punta, l'Horta i el Cabanyal" d'Òscar Briz
* ↑ Massalfassar.org Arxivat 2008-05-17 a Wayback Machine. Tornallom: un documental sobre la lluita de l'Horta...

## Vegeu també

* Del roig al blau: documental, contemporani d'A tornallom, sobre la transició valenciana
* Associació Per L'Horta
# Kōichi Nakano

Kōichi Nakano (en japonès: 中野浩, Kurume, Fukuoka, 14 de novembre de 1955) va ser un ciclista japonès, gran dominador de la velocitat en pista. Va aconseguir deu medalles d'or seguides en els Campionats del món de l'especialitat, una estadística que cap ciclista ha pogut igualar..

## Palmarès

* 1977
** Campió del món de Velocitat
* 1978
** Campió del món de Velocitat
* 1979
** Campió del món de Velocitat
* 1980
** Campió del món de Velocitat
* 1981
** Campió del món de Velocitat
** 1r al Gran Premi de Copenhaguen
* 1982
** Campió del món de Velocitat
* 1983
** Campió del món de Velocitat
* 1984
** Campió del món de Velocitat
* 1985
** Campió del món de Velocitat
* 1986
** Campió del món de Velocitat

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# La sabatilla i la rosa

La sabatilla i la rosa (títol original en anglès: The Story of Cinderella o The Slipper and the Rose: The Story of Cinderella) és una pel·lícula musical i de fantasia britànica dirigida per Bryan Forbes, estrenada el 1976. Ha estat doblada al català. El film és una adaptació del conte tradicional de La Ventafocs.

## Argument

En el petit regne d'Euphrania, el Rei i la seva cort esperen ansiosos que el príncep Eduard es casi. Però el jove vol casar-se per amor i no per obligació. Després de la mort del seu pare, la Ventafocs es converteix, a la seva pròpia casa, en la criada de la seva madrastra i de les seves germanastres. Però la seva fada l'ajudarà en les seves dures tasques domèstiques i, a més, aconseguirà que assisteixi a una festa a palau i conegui el príncep. Tanmateix, quan la màgia desapareix, l'única prova que Eduard té de l'existència de la Ventafocs és una petita sabata de cristall amb què intentarà localitzar-la.

## Repartiment

* Gemma Craven: Cendrillon
* Richard Chamberlain: príncep Édouard
* Margaret Lockwood: la sogra
* Michael Hordern: el Rei
* Lally Bowers: la Reina
* Edith Evans: Dowager
* Annette Crosbie: la fada padrina
* Kenneth More: El Lord
* Christopher Gable: Jean
* Julian Orchard: el Duc de Montaigu
* Rosalind Ayres: Anastàsia
* Sherrie Hewson: Javotte
* Norman Bird: el Propietari d'una botiga de roba

## Guardons
### Premis

* Premi Evening Standard British Film a la millor actriu (Annette Crosbie)

### Nominacions

* Oscar a la millor cançó 1978 per Robert B. Sherman, Richard M. Sherman
* Oscar a la millor banda sonora per Angela Morley, Robert B. Sherman, Richard M. Sherman
* Saturn Award al millor film fantàstic 1978
* BAFTA a la millor música 1978 (Robert B. Sherman, Richard M. Sherman)
* BAFTA al millor vestuari (Julie Harris)
* BAFTA a la millor direcció artística (Ray Simm)
* BAFTA al millor actor secundari (Michael Hordern)
* BAFTA a la millor actriu secundària (Annette Crosbie)
* Globus d'Or a la millor pel·lícula estrangera
* Globus d'Or a la millor banda sonora (Robert B. Sherman, Richard M. Sherman)

## Referències

* 1 2 esadir.cat. La sabatilla i la rosa. esadir.cat.
* ↑ «The slipper and the rose». The New York Times.
# La ràbia

La ràbia és un llibre escrit per Lolita Bosch i publicat el 2016. Aquesta novel·la reviu el bullying que l'autora va experimentar en l'adolescència. La ràbia va obtenir el premi Roc Boronat el 2016.

## Sinopsi

La novel·la explica com l'autora va ser humiliada durant la seva etapa per l'adolescència. Va ser víctima de bullying i va tenir molts moments de voler desaparèixer, ja que la situació la superava. No obstant, va ser forta i va anar escrivint en un diari verd com s'anava sentint i com el seu sentiment de ràbia anava creixent. Gràcies a aquest diari, avui en dia ha pogut escriure aquest llibre i explicar la seva història, fent així que els lectors empatitzin amb la causa. D'alguna manera, és una novel·la de superació, esforç i valentia envers un fenomen tan comú i cruel com aquest.

## Referències

* ↑ «La ràbia de Lolita Bosch», 02-07-2016. [Consulta: 21 desembre 2018].
# Abteh

Abteh (en àrab ابطيح, Ibtīḥ; en amazic ⴰⴱⴹⴰⵃ) és una comuna rural de la província de Tan-Tan, a la regió de Guelmim-Oued Noun, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 264 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Akun

Akun (en aleutià Akungan) és una illa que forma part de les illes Fox, un subgrup de les illes Aleutianes, al sud-oest d'Alaska, als Estats Units.
Es troba a l'est de l'illa Akutan i al sud-oest de l'Unimak, de la qual la separa el canal d'Unimak. Es troba separada de les illes Krenitzin, al sud i sud-est, per l'estret Avatanak. La seva superfície és de 167 km², amb gairebé 23 quilòmetres de llargada màxima, per 18 d'amplada. El seu punt culminant és el mont Gilbert, un volcà que s'eleva fins als 818 msnm. L'illa no disposa de població permanent, tret de treballadors ocasionals que controlen una petita població de vaques asilvestrades.

## Referències

* ↑ Bergsland, K. Aleut Dictionary. Fairbanks: Alaska Native Language Center, 1994.
* ↑ Mount Gilbert Arxivat 2009-01-14 a Wayback Machine. Alaska Volcano Observatory
# Akodon budini

Akodon budini és una espècie de mamífer rosegador de la família dels cricètids. Viu a altituds d'entre 800 i 2.500 msnm a l'Argentina i Bolívia. El seu hàbitat natural són les iungues. Està amenaçat per la tala d'arbres i la ramaderia bovina.
El seu nom específic, budini, és en honor del col·leccionista i explorador suïssoargentí Emilio Budin, que envià molts espècimens a Oldfield Thomas.

## Referències

* ↑ Jayat, J. Akodon budini. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 16 octubre 2016.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 62. ISBN 978-0801893049.
# Lappanella fasciata

Lappanella fasciata és una espècie de peix de la família dels làbrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 14 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Madeira i a la Mediterrània.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Quignard, J.-P. i A. Pras, 1986. Labridae. p. 919-942. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen and E. Tortonese (editors) Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París. Vol. 2.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Advocat del general

Durant les edats mitjana i moderna l'antiga Generalitat de Catalunya, coneguda llavors com a Diputació del General, tenia al seu servei els anomenats advocats del general, que eren dos juristes que l'assessoraven en el dret i les constitucions vigents a casa nostra. El càrrec el van crear les Corts Catalanes el 1413 i set anys després s'establí que els membres fossin renovats cada sis anys, amb eleccions per cada trienni. A més a més a partir del 1560 es van contractar dos advocats del general més per exercir de fiscals pel mateix període i condicions de temps.
Des del segle xv i fins a l'eliminació de la institució el 1714, qualsevol jurista que pretengués entrar al Consell d'Aragó o a l'Audiència havia d'haver exercit abans d'advocat del general o d'advocat de la ciutat.

## Referències

* 1 2 Diccionari d'Història de Catalunya; ed. 62; Barcelona; 1998; ISBN 84-297-3521-6; p. 10
* 1 2 «Advocat del general». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# La Mira Magazin

La Mira és un magazín digital en llengua catalana, editat per l'empresari Joan Camp i dirigit pel periodista Francesc Canosa. La cap de redacció és Magda Gregori i el cap de fotografia és Jordi Borràs. El projecte va obrir les portes el 19 de setembre de 2018. El magazín es proposa donar visibilitat a temàtiques de no-actualitat polítiques, socials, econòmiques o culturals d'arreu del país, a través de gèneres clàssics com el reportatge, la crònica o l'entrevista, amb la pretensió d'ocupar l'espai del que es coneix com a non-fiction.
Per posar en marxa el projecte, els seus responsables van engegar una campanya de micromecenatge a la plataforma totSuma el 23 de maig de 2018 amb l'objectiu d'aconseguir 15.000 €. Durant la campanya, el projecte es va presentar presencialment a les 4 capitals catalanes: Girona, Lleida, Tarragona i Barcelona.
El divendres 23 de novembre de 2018, l'equip que lidera el magazín digital La Mira va recollir el VII Premi Eugeni Xammar de Periodisme dins de la gal·la de la XXIX Festa de les Lletres Catalanes del Vallès Oriental que organitza Òmnium Cultural, en un acte celebrat al Teatre Ateneu de Sant Celoni.

## Referències

* ↑ «Francesc Canosa i Joan Camp posen en marxa el magazín digital 'La Mira'». Diari Ara. [Consulta: 31 maig 2018].
* ↑ «La revista digital de periodisme en profunditat ‘La Mira’ s'estrena aquest dimecres». Vilaweb. Arxivat de l'original el 2018-11-16. [Consulta: 18 setembre 2018].
* ↑ «Neix el magazín digital La Mira». Comunicació 21. [Consulta: 19 setembre 2018].
* ↑ «Engeguen una campanya de micromecenatge per finançar 'La Mira', una revista digital que aposta pel periodisme de profunditat». La Vanguardia. [Consulta: 23 maig 2018].
* ↑ «Engeguen una campanya de micromecenatge per finançar 'La Mira'». Vilaweb. Arxivat de l'original el 2018-07-07. [Consulta: 23 maig 2018].
* ↑ «El nou magazine digital «La Mira» es presenta a Lleida». Nació Digital. [Consulta: 25 juny 2018]. «El magazine digital»
* ↑ «El magazín La Mira va guanyar el premi de periodisme Eugeni Xammar». Nació Digital. [Consulta: 25 novembre 2018].

## Enllaços externs

* La Mira
# Lampaul-Ploudalmézeau

Lampaul-Ploudalmézeau (en bretó Lambaol-Gwitalmeze) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Finisterre. L'any 2006 tenia 674 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 594 | 516 | 538 | 548 | 595 | 606 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Patrice Cottebrune | |

## Educació

La primera escola Diwan fou creada a Lampaul-Ploudalmézeau el 1977 a iniciativa de Reun L'Hostis, amb Denez Abernot com a director.
# Lampas

Lampas (en grec antic: Λαμπάς, Lampàs) fou un port de la costa meridional del Quersonès Tàuric conegut solament per una referència del Periple del Pont Euxí de Flavi Arrià, i per un altre text semblant, falsament atribuït al mateix Flavi Arrià. Probablement tots dos beuen de la mateixa font.
Tots dos textos indiquen que era situat a 600 estadis del port dels tauroescites o Ateneó (grec antic: Ἀθηναιῶν), lloc desconegut, i a 800 de Teodòsia, és a dir, uns 125 km. Cap a occident, Arrià el situa a 520 estadis del port de Símbolon, lloc també desconegut, i a 700 de Quersonès, és a dir, uns 110 km; per la seva banda, el periple anònim situa Lampas a 220 estadis (uns 35 km) del cap de Criumetòpon (grec antic: Κριοῦ μέτωπον, Kríou Métōpon 'cap d'anyell'), que és el cap Saritx. Això situaria Lampas a 800 estadis (ca. 125 km) de Teodòsia i 700 (ca. 110 km) de Quersonès: aproximadament entre Ialta i Aluixta. Efectivament, en aquesta zona hi hagué dues petites viles tàtares, anomenades Kutxuk Lambat i Biük Lambat (el 1945 reanomenada Mali Maiak), continuadores del topònim de l'antiga Lampas, segons que recull Dubois de Montpéreux (1843). En tàrtar, Küçük Lambat i Büyük Lambat signifiquen 'petit far' i 'gran far', respectivament, ben igual que el grec λαμπάς, lampàs. Segons Smith, en aquest indret s'hi varen trobar ruïnes antigues.
Hi ha una variant textual en el text d'Arrià que substitueix la primera referència a Lampas per Halmitis. Atès que aquest mot conté l'arrel grega ἅλς, hals 'sal', filòlegs com Smith ho volgueren relacionar amb un lloc de salaó al port de Lampas; d'altres, però, simplement corregeixen el text reprenent la variant Lampas.

## Referències

* ↑ «Lampas 4». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
* ↑ A propòsit d'aquest text, vegeu Müller. Geographi Graeci Minores. Vol. I, p. 402. Enllaç (llatí)
* ↑ Arrià, Periple del Pont Euxí, 30.
* ↑ Müller. Geographi Graeci Minores. Vol. I, p. 415. Enllaç.
* ↑ DuBois de Montpéreux, Frédéric. Voyage autour du Caucase. Vol. VI, 1843, p. 7.
* 1 2 Smith, William (ed.). «Lampas». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 22 juliol 2021].
* ↑ Müller. Geographi Graeci Minores. Vol. I, p. 395. Enllaç.