OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Advocacia General de l'Estat

* No s'ha de confondre amb l'agrupació de col·legis professionals Consell General de l'Advocacia Espanyola..
L'Advocacia General de l'Estat-Direcció del Servei Jurídic de l'Estat és un òrgan de l'Administració General de l'Estat integrat en el Ministeri de Justícia d'Espanya, amb nivell orgànic de Subsecretaria. És l'òrgan directiu dels serveis que presten assistència jurídica a l'Estat i a altres institucions públiques.
Està integrat pels membres del Cos Superior d'Advocats de l'Estat, funcionaris de carrera de l'Administració, i dirigit per el/la Advocat General de l'Estat, amb nomenament en Consell de Ministres.
Des de juny de 2018 l'Advocada General de l'Estat-Directora del Servei Jurídic de l'Estat és Consuelo Castro Rey.
Les seves funcions i competències estan recollides en la Llei 52/1997, de 27 de novembre, B.O.E. núm.285, i en el Reglament del Servei Jurídic de l'Estat, aprovat per Reial decret 997/2003 B.O.E. núm 188.

## Advocats generals de l'Estat

* Consuelo Castro Rey (2018-)
* Eugenio López Álvarez (2016-2018)
* Marta Silva de Lapuerta (2012-2016)
* Joaquín de Fuentes Bardají (2004-2012)
* Arturo García-Tizón López (2000-2004)
* José Javier Abad-Pérez y Belenguer (1996-2000)
* Emilio Jiménez Aparicio (1992-1996)
* Gonzalo Quintero Olivares (1990-1992)
* Fernando Valdés Dal-Re (1986-1990)
* José Luis Gómez-Dégano y Ceballos-Zúñiga (1985-1986)

## Referències

* ↑ «BOE.es - Documento BOE-A-2018-9044» (en castellà). [Consulta: 30 juny 2018].

## Notes

El contingut d'aquest article incorpora material publicat al Butlletí Oficial de l'Estat, que es troba al domini públic de conformitat al que es disposa en l'article 13 de la Llei de Propietat Intel·lectual espanyola.
# Macogny

Macogny és un municipi francès situat al departament de l'Aisne i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 70 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Macogny era de 70 persones. Hi havia 23 famílies de les quals 3 eren unipersonals (3 homes vivint sols), 10 parelles sense fills i 10 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 30 habitatges, 24 eren l'habitatge principal de la família i 5 eren segones residències. Tots els 30 habitatges eren cases. Dels 24 habitatges principals, 17 estaven ocupats pels seus propietaris i 7 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 4 tenien tres cambres, 3 en tenien quatre i 17 en tenien cinc o més. 23 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 11 habitatges hi havia un automòbil i a 12 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Macogny el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 12 | 25 a 29 | 8 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 8 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 40 persones, 30 eren actives i 10 eren inactives. De les 30 persones actives 27 estaven ocupades (15 homes i 12 dones) i 3 estaven aturades (1 home i 2 dones). De les 10 persones inactives 3 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 5 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa immobiliària i 4 d'empreses de serveis.
L'any 2000 a Macogny hi havia 4 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 1.012 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Macogny a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Macogny a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Mare (Sorolla)

Mare és un quadre de 1895 del pintor valencià Joaquim Sorolla realitzat en oli sobre llenç. Les seves dimensions són de 125 × 169 cm. Aquesta pintura és una de les més belles i misterioses de Sorolla. Es troba al Museu Sorolla de Madrid.
És una composició minimalista que mostra en una escena íntima a la dona de l'artista, Clotilde, amb la seva filla nounada al seu costat, ficades al llit i gairebé totalment tapades amb un cobertor blanc de gran grandària.
L'ús de la llum és excepcional, mostrant una penombra fresca que envolta l'escena com una benedicció. Sorolla expressa la seva capacitat per transmetre intenses sensacions físiques i climes anímics. La composició, l'enquadrament i el tractament pictòric són d'una rotunda modernitat, propera en aquest cas al modernisme català.

## Referències

* 1 2 Equipo editorial Libsa (ed). Sorolla (en castellà). Alcobendas, Madrid: Editorial LIBSA, 2009, p. 218. ISBN 978-84-662-1879-5.
* ↑ «Madre» (en castella). España es cultura [Consulta: 13 desembre 2015].

## Enllaços externs

* Fitxa de Madre a ArteHistoria Arxivat 2015-12-22 a Wayback Machine. (castellà)
Viccionari
# Banda Ione d'indis miwok

La banda Ione d'indis miwok és una tribu reconeguda federalment dels miwok al comtat d'Amador (Califòrnia).

## Govern

La banda Ione dirigeix negocis des de Plymouth (Califòrnia). La tribu és dirigida per un consell electoral. L'actual cap del consell tribal és Yvonne Miller.

## Història

Els miwok vivien en més d'un centenar de llogarets al llarg dels rius Sacramento i San Joaquin, així com al nord de la badia de San Francisco a l'est en els contraforts de la Sierra Nevada. Llur història oral afirma que la tribu ve de Buena Vista Peaks, al sud d'Ione (Califòrnia), quan la vall del Sacramento estava coberta per l'aigua.
El contacte amb els europeus es va produir al segle xix, quan els exploradors espanyols van descendir sobre terres miwok. Van esclavitzar milers d'indis. La verola i altres epidèmies van delmar els miwok entre 1820 i 1840. John Sutter hi va construir la seva fortalesa en 1839 i va continuar esclavitzant indis. Es va establir al voltant d'Ione. La febre de l'or de Califòrnia de 1848-1850 va portar una allau de persones no indígenes a la regió.
Estimulat per la violència generada pels nouvinguts a les terres dels amerindis de Califòrnia, el govern federal dels Estats Units van negociar tres tractats amb els miwok d'Ione. El Congrés dels EUA no ha ratificat els tractats, i el públic no en va saber d'ells fins a 1905. Empesos a abandonar les seves terres ancestrals i negats els drets humans o la protecció, els miwok d'Ione van ser forçats a treballar com a jornalers i peons per sobreviure.
Un cens de la Bureau of Indian Affairs (BIA) de 1915 revelava que 101 miwoks sense llar vivien al voltant d'Ione. Aquests es convertirien en la ranxeria Jackson, ranxeria Buena Vista, i banda Ione d'indis miwok. El govern dels Estats Units intentà infructuosament crear una ranxeria de 40 acres per als miwok d'Ione. Les famílies s'assentaren a la terra, i finalment en 1872 la terra va ser atorgada a 12 individus i altres membres dels miwok d'Ione, però no col·lectivament a la tribu. Les negociacions i les lluites legals sobre propietat de la terra i el reconeixement tribal han continuat durant dècades.
En 1994 Ada Deer va escriure que la banda Ione dels indis Miwok era reconeguda de fet pel govern federal. La banda Ione dels miwok va escollir un consell tribal en 1996. Van ratificar una constitució que va ser aprovada per la BIA el 2002 i van dur a terme unes noves eleccions en 2003.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 "Culture & History." Ione Band of Miwok Indians. Consultat 30 maig 2012.
* ↑ "California Language Archive." Survey of California and Other Indian Languages, Department of Linguistics, UC Berkeley. 2012. Consultat 30 maig 2012.
* 1 2 "Tribal Office Locations." California Department of Transportation: District 10. Consultat 30 maig 2012.
* ↑ "Tribal Council." Arxivat 2011-06-29 a Wayback Machine. Ione Band of Miwok Indians. Consultat 10 Oct 2013.

## Enllaços externs

* Ione Band of Miwok Indians
* Miwok Arxivat 2014-02-14 a Wayback Machine., Four Directions Institute
# Manorhaven

Manorhaven és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 6.138 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Manorhaven tenia 6.138 habitants, 2.401 habitatges, i 1.627 famílies. La densitat de població era de 5.042,3 habitants/km².
Dels 2.401 habitatges en un 31,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,9% hi vivien parelles casades, en un 10,9% dones solteres, i en un 32,2% no eren unitats familiars. En el 25,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,56 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,3% tenia menys de 18 anys, un 6,4% entre 18 i 24, un 36,7% entre 25 i 44, un 23,8% de 45 a 60 i un 10,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 61.474 $ i la renda mediana per família de 66.744 $. Els homes tenien una renda mediana de 45.733 $ mentre que les dones 43.182 $. La renda per capita de la població era de 36.254 $. Entorn del 7,6% de les famílies i el 8,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Manorhaven». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Manorhaven». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Tutanekai (cràter)

Tutanekai és un cràter de l'asteroide del tipus Amor (433) Eros, situat amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 56.4 ° de latitud nord i 3.3 ° de longitud est. Fa un diàmetre de 2.1 km. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 2003 i fa referència a Tutanekai, heroi maori, estimat de la jove donzella Hinemoa que va nedar pel llac Rotorua per casar-se amb ell.

## Referències

* ↑ "Tutanekai (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
# Wind Tre

Wind Tre S.p.A. és una empresa italiana de telecomunicacions que ofereix serveis de telefonia mòbil i fixa.
A partir del 2022, és el primer operador mòbil italià de SIM HUMAN, el tercer després de TIM i Vodafone en total de targetes actives.

## Història

Wind Tre va néixer l'any 2016 d'un acord entre CK Hutchison Holdings i VimpelCom, que preveia la fusió entre les respectives filials, concretament 3 Italia i Wind, per a la creació d'una joint venture a parts iguals.
Des del 7 de setembre de 2018, CK Hutchison Holdings és l'únic accionista de Wind Tre, ja que, després de l'aprovació de la Comissió Europea, el grup de Hong Kong va completar l'adquisició del 50% restant de la companyia a VEON (abans VimpelCom).
El 2020 va néixer Very Mobile, l'operador de baix cost de Wind Tre creat amb l'objectiu de competir amb Iliad, ho-mobile i Kena Mobile.

## Referències

* ↑ «Osservatorio AGCOM: Dati, Quote di Mercato e Novità» (en italià), 03-05-2022. [Consulta: 22 desembre 2022].
* ↑ «Wind Tre is ready, the first mobile operator in Italy. Maximo Ibarra leads the company» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2019-02-23. [Consulta: 21 gener 2017].
* ↑ «Wind Tre - Our History» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2019-09-01. [Consulta: 4 setembre 2019].
* ↑ «Fusione Wind-3 Italia, quale futuro per i lavoratori?» (en italià). [Consulta: 24 octubre 2016].
* ↑ «CK annuncia approvazione commissione europea» (en italià). Arxivat de l'original el 2018-09-01. [Consulta: 3 setembre 2018].
* ↑ «CK Hutchison Holdings Limited - Media Center > Press Releases». [Consulta: 3 setembre 2018].
* ↑ «CK sole shareholder Wind Tre» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2018-10-21. [Consulta: 21 octubre 2018].
* ↑ «Wind Tre - Board and Shareholder Structure» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2019-09-01. [Consulta: 4 setembre 2019].
* ↑ «Chi Siamo - L’operatore very conveniente.» (en italià). [Consulta: 24 febrer 2020].

## Enllaços externs

* Wind Tre - Lloc web oficial
# Langa (Àvila)

Langa és un municipi de la província d'Àvila, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. El seu nom s'ha descrit com un topònim de caràcter mossàrab que fa referència a un llac o llacuna permanent.

## Personalitats

* José Jiménez Lozano (1930), escriptor. Premi Cervantes 2002.

## Referències

* ↑ «Provincia de Ávila (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 13 agost 2021].
* ↑ Francisco Javier Simonet, Glosario de voces ibéricas y latinas usadas entre los mozarábes, Est. tip. de Fortanet, 1888. Vegeu [LANCA], p. 293 i següents.
# Casa Josep Genis

La Casa Josep Genis és una casa eclèctica de Vic (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici civil. Casa entre mitgeres que consta de PB i tres pisos. La PB presenta un passatge amb establiments comercials que comunica amb el carrer Sant Fidel nº6, el portal d'accés a aquest recinte és d'arc còncau i la dovella central és decorada amb un medalló decorat (J C) datat de 1899, Els pisos són separats per cornises. Les obertures són rectangulars i decorades amb frontons triangulars, al 1er i al 2n pis. La part superior de la façana és decorada amb modillons que sostenen la balustrada que tanca la terrassa superior. Al primer pis hi ha una fornícula adossada a la façana que protegeix a una verge, aquest mateix pis presenta una gran balconada que abraça tota la façana. Materials constructius: pedra artificial i ferro forjat.

## Història

A principis de S.XVIII per la banda del passeig s'establiren solars, que a poc a poc s'anaven edificant, però la guerra dels Segador de 1655 entorpí el desenvolupament del pla urbanístic que fou traçat definitivament al S.XVIII per J.Morató.
La casa Genís es degué construir sobre un antic edifici de l'eixample barroc, reforma que es produí a darreries del S.XIX Al 1889 com indica la mateixa construcció. Se n'ocupà el mestre d'obra M.Callís.
A principis de segle es reformà de bell nou i l'obra va ser a càrrec de l'arquitecte J.Mª Pericas, era l'any 1924.

## Referències

* 1 2 3 4 «Casa Josep Genis». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 octubre 2017].
# Alcindo Martha de Freitas

Alcindo Martha de Freitas, conegut com a Alcindo, (31 de març de 1945 - 27 d'agost de 2016) fou un futbolista brasiler. Va formar part de l'equip brasiler a la Copa del Món de 1966.

## Referències

* ↑ «Há 30 anos, Alcindo encerrava carreira» (en portuguès). Globo Esporte, 18-03-2008.
* ↑ «Maior artilheiro do Grêmio, Alcindo Bugre morre em Porto Alegre» (en portuguès). ESPN, 27-08-2016.
* ↑ «Todos os brasileiros - 1966» (en portuguès). FolhaOnline, 09-12-2005. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ Alcindo Martha de Freitas a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ Perfil a sambafoot
# Maligo

El maligo és una llengua parlada a Angola per 2.233 persones. El seu codi ISO 639-3 és mwj.

## Referències

* ↑ Maligo al SIL International
# Dret privat

El dret privat és la branca del dret que regula les relacions dels particulars entre si i també les relacions entre particulars i l'Estat quan aquest actua com un particular sense exercir potestat pública. La distinció entre dret privat i dret públic constitueix, històricament, un dels fonaments principals de la sistematització del dret. El dret privat, segons les especialitats que regula, se subdivideix en: dret civil, dret mercantil, dret internacional privat i dret laboral.

## Bibliografia

* Kelsen, Hans. Teoría general del Derecho y del Estado. México, D. F.: Universidad Nacional Autónoma de México, 1995. ISBN 968-58-0541-5 [Consulta: 9 setembre 2014]. (castellà)

## Vegeu també

* Cosa (dret)
* Ius proprium, dret d'aplicació particular o especial en oposició a un que s'aplica a la generalitat dels casos
* Vici ocult
# Dret polític

* No s'ha de confondre amb Drets civils.
El dret polític és una branca jurídica que aglutina tots els àmbits d'estudi del dret que estan relacionats amb el fenomen polític. Per a alguns és considerada una disciplina de límits difusos, incloent no només l'estudi del sistema polític sinó també de la teoria de l'Estat i formes de govern, la filosofia política i la sociologia electoral, entre d'altres.

## Vegeu també

* Política
# El Grau (Castellbell i el Vilar)

El Grau és una obra de Castellbell i el Vilar (Bages) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un conjunt d'edificacions fruit de l'agregació de volums en diferents èpoques que han creat una composició unitària típica de l'arquitectura rural catalana. El conjunt principal té una distribució en forma de U, al voltant d'un pati interior. Cal destacar la portalada d'accés a la finca que es troba a la façana oest de grans dimensions i la galeria que remata el segon pis orientada al sud.

## Referències

* ↑ GEC
* ↑ «Can Grau». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 14 gener 2019].
# El Capitan (superordinador)

Hewlett Packard Enterprise El Capitan, és un proper superordinador exaescala, allotjat al Lawrence Livermore National Laboratory a Livermore, Estats Units i que es preveu que entri en funcionament el 2024. Es basa en l'arquitectura Cray EX Shasta. Quan es desplega, es preveu que El Capitan substituirà a Frontier com el superordinador més ràpid del món.

## Disseny

El Capitan utilitzarà un nombre desconegut d'unitats de computació accelerada (APU) AMD Instinct MI300A. El MI300A consta de 24 nuclis de CPU basats en AMD Zen AMD64 i una GPU basada en CDNA 3 integrada en un sol paquet orgànic, juntament amb 128 GB de RAM HBM3.
Encara no s'ha anunciat la superfície i el nombre de bastidors per a El Capitan.
Els blades estan interconnectats mitjançant un commutador de 64 ports HPE Slingshot que proporciona 12,8 terabits/segon d'ample de banda. Els grups de fulles estan enllaçats en una topologia de libèl·lula amb un màxim de tres salts entre dos nodes qualsevol. El cablejat és òptic o de coure, personalitzat per minimitzar la longitud del cable. El cablejat total és de 145 km (90 mi).
El Capitan utilitza una arquitectura APU, on la CPU i la GPU comparteixen una interconnexió coherent interna al xip.

## Història

El Capitan va ser encarregat com a part de la iniciativa CORAL-2 del Departament d'Energia, destinada a substituir Sierra (superordinador), una màquina IBM / NVIDIA desplegada el 2018. The original design envisioned hundreds of thousands of GPUs and 40 MW of power. LLNL es va associar amb HPE Cray i AMD per construir el sistema.
Tres prototips d'El Capitan, anomenats rzVernal, Tioga i Tenaya, eren prou potents per figurar a la llista de superordinadors TOP200 el juny de 2023. rzVernal va arribar als 4,1 petaflops. A principis de juliol, els primers components d'El Capitan es van instal·lar a Lawrence Livermore, amb una instal·lació completa prevista a mitjans de 2024.

## Referències

* ↑ «El Capitan: Preparing for NNSA’s first exascale machine | Advanced Simulation and Computing» (en anglès). [Consulta: 17 març 2024].
* ↑ «El Capitan testbed systems rank among top 200 of world’s most powerful computers | Lawrence Livermore National Laboratory» (en anglès). [Consulta: 17 març 2024].
* ↑ Shilov, Anton. «El Capitan Installation Begins: First APU-based Exascale System Shaping Up For 2024» (en anglès). [Consulta: 17 març 2024].
* ↑ «June 2023 list» (en anglès). TOP500.org. [Consulta: October 10, 2023].
* ↑ Aaron Klotz. «Trio of Prototype AMD-Based El Capitan Supercomputers Already Rank in Top 200» (en anglès). Tom's Hardware, June 3, 2022.
* ↑ Anton Shilov. «El Capitan Installation Begins: First APU-based Exascale System Shaping Up For 2024» (en anglès). Anandtech, July 6, 2023.
# El Capitan (Montana)

El Capitan és el segon cim més alt de les muntanyes Bitterroot, part de la serralada Bitterroot més gran que recorre la frontera entre Montana i Idaho. El punt més alt de les muntanyes Bitterroot és a prop de Trapper Peak. Té una alçada de 3.043 m (9.984 ft) El pic es troba al Selway-Bitterroot Wilderness al Bosc Nacional Bitterroot.

## Notes

* ↑ «Trapper Peak». Geographic Names Information System, Servei Geològic dels Estats Units.
* ↑ «El Capitan». Bivouac.com.
# Edgar (còmic)

«Al món del còmic, Edgar» té aquests significats:
* Edgar P. Jacobs, (1904-1987) autor belga.
* Antonio Edo Mosquera, (1922-2003) autor valencià.
* Edgar Cantero (1981-) autor català
# Dècada Absolutista a Mallorca

La Dècada Absolutista o Dècada Ominosa s'inicià a finals de 1823, amb la tercera i darrera etapa del regnat de Ferran VII i durà dins el 1833. La restauració de l'absolutisme a les Balears es produí amb l'arribada del general Taberner i el canvi d'autoritats amb la repressió habitual contra els elements constitucionals. Les societats patriòtiques foren clausurades, desaparegué la premsa liberal, es perseguiren els sospitosos de liberalisme i es depuraren els funcionaris i oficials de l'exèrcit. El bisbe de Mallorca, Pedro González Vallejo, que s'havia implicat amb el règim liberal s'hagué d'exiliar a França. La repressió fou especialment dura sota el mandat del capità general Josep Maria Alòs i de Móra, nomenat el 1825. Aquest mateix any es constituïa el Partit Apostòlic, integrat per elements reaacionaris procedents de la noblesa, el clergat i la milícia.

## Evolució i mesures

Els convents suprimits tornaren a passar a mans dels frares i es va procedir a la creació d'un conjunt d'institucions (cos de voluntaris reialistes, Comissió Militar, Intendència de polícia, etc.) per assegurar la permanència del règim aleshores vigent. Per bé que l'any 1831 es produïren diversos intents de sublevació constitucional, primer a Inca i després a Ciutat, en els darrers anys del regnat de Ferran VII s'adverteix un canvi de trajectòria política. El monarca, per tal d'assegurar la corona a la seva filla Isabel, cercarà el suport dels absolutistes menys radicals i dels liberals. En conseqüència l'absolutisme va prendre un caire més tolerant en l'exercici del poder (el 1832 la reina Maria Cristina concedí una àmplia amnistia) la qual cosa permetrà que la transició a la nova etapa que aleshores havia de començar es fes a Mallorca sense greus alteracions.

## La conjuntura econòmica

Les circumstàncies accentuaren la dependència econòmica de l'exterior, a pesar de la retòrica modernitzadra de la Societat Econòmica Mallorquina d'Amics del País. En el sector manufacturer seguien dominant els tèxtils de lli i cànem, la fusta, el cuiro i el ferro, destinats a abastar el mercat interior. Es va donar una certa concentració industrial a Ciutat. Però al final del regnat de Ferran VII l'economia estava en una clara recessió i es feien necessàries mesures reestructuradores.

## Referències

* ↑ Alzina; Blanes; Fiol et al.. Història de Mallorca. Palma: Editorial Moll, 1982. (2 vol.)
* ↑ Casanova, Miquel A. Història de les Illes Balears. Palma: Editorial Moll, 2007 (Els treballs i els dies, 44).