OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Laurós

Laurós (en francès Lauroux) és un municipi occità del Llenguadoc situat al departament de l'Erau, a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de l'Erau
# Java Persistence API

La Java Persistence API (JPA) és un entorn programat en Java que permet que els desenvolupadors gestionin dades sobre la plataforma Java i les aplicacions Java EE.
La Java Persistence API va començar com a part de la feina del JSR 220 Expert Group.
La persistència consisteix en tres àrees:
* l'API, definida al paquet javax.persistence
* el Java Persistence Query Language
* metadades objecte/relacional

## Entitats

Una entitat de persistència és una classe Java lleugera que típicament representa una taula en una base de dades relacional. Les instàncies d'entitat corresponen a registres de la taula. Les entitats estan habitualment relacionades amb d'altres i aquestes relacions s'expressen mitjançant metadades d'objecte/relacional. Les metadades d'objecte/relacional poden estar especificades directament al fitxer de classe (.class) usant anotacions, o en un fitxer descriptor XML inclòs a l'aplicació.

## Llenguatge de Query de Persistència Java

El Llenguatge de Query de Persistència Java (Java Query Persistence Language, JQPL) s'usa per fer queries contra entitats guardades en una base de dades relacional. La seva sintaxi és semblant a la de l'SQL, però operen contra objectes d'entitat, en lloc de contra taules de la base de dades.

## Relació entre Java Persistence API i Enterprise JavaBeans

La Java Persistence API va ser definida com a part de l'especificació EJB 3.0, que al seu temps també és part de la plataforma Java EE 5. No calen contenidor EJB o servidor d'aplicacions Java EE per executar aplicacions que usen persistència. les futures versions de la Java Persistence API estaran definides en un JSR.

## Relació entre Java Persistence API i l'API Service Data Object

L'API de persistència Java està dissenyada per la persistència d'objecte relacional, amb moltes de les àrees preses d'un mapeig d'objecte a relacional anomenat Hibernate. Generalment s'accepta que l'API de persistència de Java és una millora significativa sobre l'especificació EJB 2.0. L'API Service Data Object (SDO, JSR 235) té un objectiu molt diferent al de l'API de persistència Java i es considera complementària. L'API SDO està dissenyada per arquitectura orientada a serveis, amb múltiples formats de dades en lloc de només dades relacionals i múltiples llenguatges de programació. La versió Java de l'SDO API es gestiona via el JCP i la versió C++ via OASIS.

## Motivació

Molts desenvolupadors Java han estat usant persistència d'objectes lleugers proveïts per entorns de codi obert o Data Access Object en lloc d'entity beans perquè els entity beans i els enterprise beans eren considerats massa pesants i complicats i només podien ser usats en servidors d'aplicacions Java EE. Moltes de les funcionalitats dels entorns de persistència foren incorporades a la Java Persistence API i projectes com Hibernate i TopLink són ara implementacions de la Java Persistence API.

## Enllaços externs

* (anglès)
* Plana sobre persistència, de Glassfish Arxivat 2012-12-20 at Archive.is (anglès)
* Documentació per la versió final de l'especificació EJB3 (anomenada JSR220) (anglès)
* Fòrum de JPA a nabble Arxivat 2008-01-12 a Wayback Machine. (anglès)
# Gobela

El Gobela (en basc gobela) és un riu del País Basc.
Neix a la muntanya Gana, a Barrika. A la seva capçalera rep el nom de rierol Ganabarri, fins que a la vega d'Urko, a Sopela, rep les aigües dels rierols Lemosa i Saitu. A Getxo rep els rierols Martiartu i Bolue. A la desembocadura d'aquest darrer hi ha l'aiguamoll de Bolue, un dels espais naturals de més interès faunístic de la localitat. El seu darrer tram adquireix forma de ria.
El Gobela originalment desembocava a Ibaizabal formant un banc de terra just a la desembocadura de l'Abra, dificultant molt la navegació de grans vaixells, i per evitar problemes en en 1558 es va condicionar el Gobela i la construir el port d'Areeta per evitar els efectes desastrosos dels moviments de la barra de la Ria de Bilbao tenia sobre el transport marítim. 1856, aprofitant la desamortització de Madoz, Máximo Aguirre Ugarte va comprar les els terrenys comunals de la platja i la maresma de Lamiako per dessecar-les i construir un balneari a l'estil de la costa de Biarritz, i que es convertí en la urbanització planificada més gran a Biscaia fins al pla d'eixample de Bilbao de 1876. Immediatament va engegar la consolidació i fixació dels terrenys mitjançant un projecte de 1859 de l'arquitecte Pedro de Belaunzaran d'acord a les experiències de les Landes franceses, amb l'obertura d'una nova llera al Gobela, obrint un canal recte que ho comunicava amb el riu Udondo, alinant-lo al tram final i instal·lant una resclosa i molls a prop de la desembocadura. Abans que el riu desemboqui a l'Ibaizabal, discorre en paral·lel a aquest riu cap al sud i després d'unir-se amb la riera d'Udondo, desemboca a l'Ibaizabal al límit entre els municipis de Leioa i Erandio, per desembocar poc després al Nerbion. A més, rep aigües pluvials recollides pels sistemes artificials de col·lectors dels carrers de Sopela, Berango, Getxo i Leioa. La seva llera es troba soterrada en part del seu recorregut.
L'1 de juny de 2008 el riu Gobela es va desbordar a Getxo i Berango i es van produir inundacions. Hi va haver molts danys a cases, garatges i cotxes.

## Referències

* ↑ Beascoechea Gangoiti, 1992, p. 29-30.
* ↑ «Máximo Aguirre Ugarte» (en castellà). Auñamendi Eusko Entziklopledia [Consulta: 14 octubre 2018].
* ↑ «Conformación y evolución de un paisaje en el área metropolitana de Bilbao, el caso de Getxo» (en castellà). Espacio, Tiempo y Forma, 2011-2012, pàg. 117 [Consulta: 14 octubre 2018].
* ↑ Beascoechea Gangoiti, José María «Sociedad y política territorial en Getxo (1855-1935). La familia Aguirre-Coste» (en castellà). Historia-Geografía. Eusko Ikaskuntza [Donostia], 21, 1993 [Consulta: 21 agost 2023].
* ↑ Izagirre, Txema. ««13 años después de las inundaciones miramos con miedo al cielo y al Gobela»» (en castellà). El Correo, 01-06-2021. [Consulta: 21 agost 2023].

## Bibliografia

* Beascoechea Gangoiti, Jose Maria. Monografías de pueblos de Bizkaia (en castellà). Bizkaiko Foru Aldundia, 1992. ISBN 8477520682.
# Portada/efemèride agost 3

Joseph Conrad, autor de El cor de les tenebres
« 2 d'agost · 3 d'agost · 4 d'agost »
# Preisingerita

La preisingerita és un mineral de la classe dels fosfats, que pertany i dona nom al grup de la preisingerita. Rep el nom en honor de mineralogista Anton Preisinger (n. 1925), de la Universitat de Viena (Àustria).

## Característiques

La preisingerita és un arsenat de fórmula química Bi₃(AsO₄)₂O(OH). Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1981. Cristal·litza en el sistema triclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 3 i 4.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la preisingerita pertany a «08.BO: Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, només amb cations de mida gran, (OH, etc.):RO₄ sobre 1:1» juntament amb els següents minerals: nacafita, petitjeanita, schumacherita, atelestita, hechtsbergita, smrkovecita, kombatita, sahlinita, heneuïta, nefedovita, kuznetsovita, artsmithita i schlegelita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina San Francisco de los Andes, situada a la localitat de Calingasta, al departament de Calingasta (Província de San Juan, Argentina). També ha estat descrita en una vintena de països d'arreu del planeta.

## Referències

* ↑ «Preisingerite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 20 desembre 2019].
# Preissa

Preissa (en francès Preixan) és un municipi de França de la regió d'Occitània, al departament de l'Aude
# Província de Figuig

La província de Figuig (en àrab إقليم فكيك, iqlīm Figīg; en amazic ⵜⴰⵎⴷⵉⵏⵜ ⵏ ⵉⴼⵉⵢⵢⵉⵢ, tasga n Ifyyey) és una de les províncies del Marroc, fins 2015 part de la regió de L'Oriental i actualment de la nova regió de L'Oriental. Té una superfície de 55.950 km² i 138.325 habitants censats en 2004. La capital és Bouarfa. Limita al nord amb les províncies de Taourirt i de Jerada, a l'est i al sud amb Algèria, al sud-oest amb la província d'Errachidia i a l'oest amb la província de Midelt (regió de Drâa-Tafilalet) i al nord-oest amb la província de Boulemane (regió de Fes-Meknès).

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1994 | 2004 | 2014 |
| 117.011 | 129.430 | 138.325 |
| 1994, 2004 : cens oficial ; 2014 : cens. |||

## Divisió administrativa

La província de Figuig consta de 2 municipis i 10 comunes:
Nuclis de població :
| Habitants | 1994 | 2004 | 2014 |
| Bouarfa (M) | 19.631 | 25.947 | 28.846 |
| Figuig (M) | 14.245 | 12.577 | 10.872 |
| Ain Chouater | 1.332 | 1.144 | 1.006 |
| Bni Tadjite | 12.316 | 14.931 | 16.149 |
| Bouanane | 10.563 | 10.818 | 10.035 |
| Bouchaouene | 8.772 | 11.231 | 13.057 |
| Boumerieme | 6.629 | 7.488 | 8.521 |
| Talsint | 12.696 | 14.651 | 16.166 |
| Ain Chair | – | – | 1.554 |
| Abou Lakhal | 1.862 | 1.497 | 2.017 |
| Bni Guil | 9.014 | 9.059 | 6.726 |
| Maatarka | 8.623 | 8.030 | 7.986 |
| Tendrara | 11.328 | 12.057 | 15.390 |
| Total | 117.011 | 129.430 | 138.325 |

## Referències

* ↑ Note sur les premiers résultats du Recensement Général de la Population et de l'Habitat 2014
* ↑ «Cens general de població 2004» ( PDF) (en (francès)). Arxivat de l'original el 2010-06-01. [Consulta: 16 juliol 2016].
# Prova de míssils de Corea del Nord de 1993

La prova de míssils de Corea del Nord es va dur a terme el 29 i 30 de maig de 1993. El govern de Corea del Nord va disparar un míssil Nodong-1 al Mar del Japó (el Mar Oriental de Corea), des d'una base del Comtat de Hwadae prop de la ciutat de Wonsan. El blanc era una boia flotant del Mar del Japó. Corea del Nord estava provant els míssils amb la finalitat d'exportar-lo a l'Iran a canvi de petroli. Oficials japonesos i nord-americans esperaren uns dies abans de fer públic aquest llançament. Després d'això, Corea del Nord va reafirmar el seu compromís amb el Tractat de No-Proliferació Nuclear.
Aquests llançaments de míssils foren la culminació de molts mesos de planificació i negociació amb l'Iran, i el fi de la suposició d'un complot entre l'Iran i Corea del Nord de desenvolupar armes amb la capacitat d'atacar el Japó.
Va començar el març de 1993, amb la recepció de múltiples carregaments de "metalls especials" designats per a la construcció de plataformes de llançament de míssils. Uns dies després, un informe rus indicava que Corea del Nord era en el mercat de "especialistes de míssils" per tal de fer la seva producció de míssils a un negoci més rentable. Oficials russos van detenir un grup de físics nuclears i enginyers aeroespacials del seu país intentant entrar a Corea del Nord, fets que va fer indignar a les autoritats russes. Més tard, el govern de Corea del Nord es van comprometre a no utilitzar tècnics i científics russos per als seus projectes, després de rebre amenaces de tallar les relacions diplomàtiques amb Rússia.
El gener de 1993, el comandant de l'Exèrcit dels guàrdies de la revolució islàmica de l'Iran, Mohsen Rezaee, viatjà a Pyonyang per tancar la compra d'uns 300 míssils Scud de Corea del Nord per uns 2,7 milers de milions de dòlars. En aquell mateix mes, una delegació iraniana viatjà a Corea del Nord per veure els tests finals del míssil Nodong-1, i uns dies després, el 30 de gener, Corea del Nord anuncià la seva sortida del Tractat de No-Proliferació Nuclear. Es va sospitar que degut als bons resultats de les proves, l'Iran tenia la intenció de comerciar petroli per els míssils Nodong, tenint en compte que el país de l'Orient mitjà és el principal exportador de petroli de Corea del Nord (un 40% del petroli).

## Referències

* ↑ Sanger, David E. «Missile is Tested by North Koreans». The New York Times, Juny 12, 1993.
* 1 2 3 CNS-Chronology of North Korea missile tests
# Proposal Daisakusen

Proposal Daisakusen (Operation Love) (プロポーズ大作戦, Puropōzu Daisakusen) és una sèrie drama japonesa que va ser emesa en Fuji TV. La sèrie comença a emetre's el 16 d'abril del 2007 i va acabar amb 11 episodis el 24 de juny del 2007. Un especial (SP) se va emetre el 25 de març del 2008.

## Resum

Ken Iwase és a la cerimònia de casament de la seua amiga Rei Yoshida. Això no obstant, ell de fet encara l'estima i lamenta no haver confessat els seus sentiments cap a ella. Una fada li permet viatjar en el temps i intentar-ho una vegada més per aconseguir arribar al cor de Rei.

## Enllaços externs

* ReviewAsia - Anàlisi de Proposal Daisakusen (anglès)
# Proposició

«Proposició» té aquests significats:
* Proposició (lògica), frase enunciativa que formula un argument del qual es pot analitzar la veritat o falsedat
* Proposició de llei, proposta de llei presentada davant l'òrgan legislatiu competent, quan aquest encara no ha aprovat o ratificat
* Proposició no de llei, forma amb què es coneixen a Espanya les propostes sorgides a les Corts amb la finalitat d'aprovar textos o resolucions sense caràcter de llei
# Pål Knutsson

Pål Knutsson va ser un funcionari de lleis de Bergen, Noruega.

## Biografia

A la dècada de 1340 Pål Knutsson era un ombudsman que tenia una gran part de la granja Tveit a Tysnes, Hordaland. El 1348 va ser promogut a jutge de Gulathing al districte de Gulen. En novembre de 1354 Pål Knutsson va ser commissionat pel rei Magnus de Suècia i Noruega per viatjar a Groenlàndia i avaluar l'estat de les coses allí.
El bisbe de Garðar a Groenlàndia així com els bisbes d'Oslo, Bergen, Stavanger, Hamar, Orkney, Islàndia (Skálholt i Holar), eren subjectes a l'arxidiòcesi de Nidaros. La diòcesi de Gardar a Groenlàndia no tenia un bisbe durant la dècada següent a la mort del bisbe Árni el 1347. Groenlàndia no va tenir bisbe fins que Álfur va ser ordenat el 1368. Ivar Bardsson va servir com a director de la diòcesi durant el període provisional. Ivar Bardsson va ser nomenat canonge a la catedral de Bergen després d'haver passat el temps a Groenlàndia com a substitut del bisbe de la diòcesi. Bardsson va expressar la seva preocupació per la preservació del cristianisme entre els colons de l'Assentament Occidental de Groenlàndia.
El rei Magnus, tanmateix, va governar Noruega només com a regente del seu fill, el rei Haakon, que va arribar a l'edat uns mesos més tard. No hi ha proves que l'expedició proposada mai hagés salpat, a excepció de l'evidència negativa que l'ordre de 1354 sembla l'únic document que menciona Knutson després de 1348. Encara que això indica que Knutson va sobreviure a l'arribada de la plaga de la Mort Negra (Svartedauden) a Bergen 1349, molts altres funcionaris del govern a tot el país no ho van fer. Arne Einarsson Vade, arquebisbe de Nidaros, mort el 1349 durant la mort negra, juntament amb el personal sencer de la diòcesi i un desglossament en el manteniment de registres significa que és molt difícil dir el que succeïa realment en els anys posteriors a la pesta.
Alguns historiadors posteriors, inclòs Hjalmar Holand, han afirmat que l'expedició de Knutson podria haver penetrat profundament a Amèrica del Nord i va crear la pedra de Kensington.

## Nota

^* A diferència de la majoria dels documents anteriors relacionats amb Knutson, aquest ordre només sobreviu a través d'una traducció dinàmica del segle xvi, per la qual cosa la seva importància precisa és oberta a la interpretació.

## Referències

* ↑ «The Orders of King Magnus to Paul Knutson (Royal Library of Copenhagen)». Arxivat de l'original el 2009-10-21. [Consulta: 25 octubre 2009].
* ↑ Ivar Bårdsson (Store norske leksikon)
* ↑ Garðar (Store norske leksikon)
* ↑ Arne Einarsson Vade (Store norske leksikon)
* ↑ Svartedauden (Store norske leksikon)
* ↑ «Kensington Runestone (North American Rune Stones)». Arxivat de l'original el 2019-01-11. [Consulta: 24 gener 2019].

## Altres fonts

* Bardarson, I. (ed. Jónsson, F.) Det gamle Grønlands beskrivelse af Ívar Bárðarson (Copenhagen, 1930)
* Hjalmar R. Holand Westward from Vinland: An Account of Norse explorations and Discoveries in Amerika, 982-1362 (Meredith Publishing Co., 1940)

## Enllaços externs

* Diplomatarium Norvegicum. volumes I-XXI
# Propulsió

La propulsió és el principi que permet a un cos de moure's en l'espai que l'envolta.
La propulsió significa avançar o conduir un objecte cap endavant. El terme es deriva de dues paraules llatines: "pro", que significa abans o cap endavant; i "pellere", que significa conduir. Un sistema de propulsió consisteix en una font d'energia mecànica i un propulsor (mitjà de convertir aquest poder en força propulsora).
Un sistema tecnològic utilitza un motor com a font d'energia i rodes i eixos, hèlixs o un filtre propulsor per generar força. Es poden necessitar components com ara embragatges o caixes de canvis per connectar el motor a eixos, rodes o hèlixs.
Els sistemes de propulsió biològica utilitzen els músculs d'un animal com a font d'energia, i les extremitats com ales, aletes o cames com a propulsors.
Un sistema tecnològic/biològic pot utilitzar força muscular humana, o d'animals entrenats, per alimentar un dispositiu mecànic.

## Mètodes de propulsió vehicular

Els principals modes de propulsió són:
* propulsió terrestre
* propulsió marítima
* propulsió aèria
* propulsió espacial
* levitació magnètica

## Mètodes de propulsió segons la font d'energia

Poden utilitzar com a font d'energia la:
* propulsió humana
* propulsió animal
* propulsió a reacció
* propulsió química
* propulsió elèctrica

## Vegeu també

* Propulsió iònica
* Propulsió per curvatura

## Referències

* ↑ A Dictionary of Aviation, David W. Wragg. ISBN 0850451639 / ISBN 9780850451634, 1st Edition Published by Osprey, 1973 / Published by Frederick Fell, Inc., NY, 1974 (1st American Edition.), Page 216.
* ↑ «Beginner's Guide to Propulsion». [Consulta: 25 octubre 2017].
* ↑ «Beginner's Guide to Propulsion NASA». Arxivat de l'original el 2011-02-21. [Consulta: 6 desembre 2018].

## Enllaços externs

* Pickering, Steve. «Eficiència de la propulsió». Sixty Symbols. Brady Haran de la University of Nottingham, 2009. (anglès)
# Przed rajdem

Przed rajdem (Abans de la cursa) és un curtmetratge documental polonès dirigit l'any 1971 per Krzysztof Kieślowski.

## Argument

La pel·lícula és un resum dels deu dies que va passar el pilot polonès Krzysztof Komarnicki a Montecarlo l'any 1971. El pilot lluita amb les deficiències tècniques del cotxe Fiat 125p, però, al final, no acaba la carrera La pel·lícula és una al·legoria dels problemes industrials i econòmics del país.

## Referències

* 1 2 Kieślowski on Kieślowski, 1993, p. 240.
* ↑ «Documentaries & Short Films by Krzysztof Kieslowski» (en anglès). Польскі інстытут культуры ў Нью-Ёрку. [Consulta: 25 agost 2018].

## Bibliografia

Krzysztof Kieślowski, Danusia Stok. Kieślowski on Kieślowski / Edited by Danusia Stok. — London: Faber and Faber, 1993. — xxiii, 268 p. — ISBN 0-571-16733-0.

## Enllaços externs

* Przed rajdem a YouTube
# Puig (desambiguació)

«Puig» té aquests significats:
* Puig, muntanya petita, a Mallorca, la majoria de les muntanyes s'anomenen puigs
* Puig (empresa), empresa catalana de perfumeria i moda
* Puig-reig, municipi del Berguedà (Catalunya)
* Biografies:
** Andreu Puig
** Aureli Puig Escoi (les Coves de Vinromà, 1937 - Torreblanca, 2015), escriptor i historiador valencià
** Esteve Puig i Pascual (Barcelona, 1896-1964), fotògraf amateur
** Felip Puig i Godes, polític català
** Josep Puig i Cadafalch, arquitecte català
** Miquel Puig, diversos personatges
** Pere Puig, diverses persones
** Salvador Puig i Antich, anarquista català durant el règim de Franco
** Valentí Puig i Mas, escriptor mallorquí
** Xavier Puig i Andreu, polític català
* Miscel·lània: Normes del Puig, normativa ortogràfica secessionista del valencià
# Pòmpides

Pòmpides (en llatí Pompidas, en grec antic Πομπίδης) fou un polític tebà, dirigent del partit favorable a Roma.
A causa de les seves simpaties va ser enviat a l'exili quan Ismènies i els seus partidaris van obtenir el poder i van fer un tractat amb Perseu de Macedònia. Poc temps després Pòmpides va dirigir l'acusació contra Ismènies i altres davant del delegat romà Quint Marci Filip a Calcis l'any 171 aC.

## Referències

* ↑ Pompidas a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 492
# Mas de Miravall

El Mas de Miravall és una obra de Juneda (Garrigues) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un conjunt d'edificacions de pedra irregular i argamassa amb obertures i cantonades remarcades per gruixudes llindes i blocs de pedra ben treballats. Tot i que la seva funcionalitat primària s'ha modificat, mantenen l'estructura rural i de caràcter agrícola a la que des de bon començament estaven destinades. El nucli central és l'habitatge: edifici de planta baixa i dos pisos amb porxo sota arcades de mig punt i portal amb llinda que acredita l'escut de l'abadia de Montserrat i la data 1763. És cobert a dues aigües amb teula àrab. El pis superior era la casa principal i l'inferior la dels massovers. Annex a ell i cap a l'esquerra hi ha una capella, ara dedicada a la Verge Maria. Continua un grup d'edificacions adossades a la capella, abans destinades als jornalers i ara, magatzem. A la dreta de la casa nucli, hi ha les construccions més restaurades destinades a allotjar les activitats dels grups de colònies. Cal remarcar que tot el conjunt segueix un criteri unitari: pedra als murs i teules a la coberta.

## Història

Era un antic latifundi d'aproximadament 2900 jornals de terra quan al segle xviii pertanyia al monestir de Montserrat. Amb la desamortització de Mendizábal es va secularitzar. La família Carreras era la propietària de la finca l'any 1867. Més endavant es va dividir la propietat en dues parts: una anomenada Miravall, d'uns 1070 jornals que quedà per Josep Carreras, i l'altra l'Aranyó pel seu germà Joaquim. Actualment el casal només disposa de 36 jornals i n'és posseïdor el bisbat de Lleida. Ara, després d'efectuar-hi modificacions funciona com a casa de colònies, convivències, exercicis espirituals.

## Referències

* 1 2 «Mas de Miravall». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 octubre 2016].
# Diumenge Paella

Diumenge Paella és una sitcom valenciana emesa a la televisió pública valenciana À Punt Mèdia que compta amb 13 capítols, de 25 minuts cada un. Tracta sobre la vida d'una família valenciana.

## Repartiment

Produida per Beniwood i amb Alberto Evangelio i Ana Lorenz Fonfría com a directors. Els personatges són:
* Lina, interpretada per Lola Moltó.
* Elvira, interpretada per Carme Juan.
* Tino, interpretat per Carles Sanjaime.
* Sara, interpretada per Sandra Cervera.
* Josep, interpretat per Miquel Mars.
* Cata, interpretada per Paula Braguinsky.
* Llàtzer, interpretat per Ramón Ródenas.
* Pau, interpretat per Guille Zavala.
A més compta amb les col·laboracions capitulars de:
* Diego Braguinsky com a Enric.
* Paula Rego com a Marina.
* Sergio Caballero com a Pere.

## Referències

* ↑ «Finaliza el rodaje de la serie “Diumenge paella”» (en castellà). APPA. [Consulta: 20 gener 2021].
* ↑ «À Punt estrena 'Diumenge paella', una comèdia de situació que radiografia amb humor la vida d'una família valenciana». Europa Press, 09-01-2020. [Consulta: 20 gener 2021].
* ↑ «À Punt estrena «Diumenge paella», una comèdia que radiografia la vida d'una família valenciana». Nació Digital, 09-01-2020. [Consulta: 20 gener 2021].
* ↑ «Sandra Cervera ('El secreto de Puente Viejo') protagoniza la serie 'Diumenge, paella' en A Punt» (en castellà). Diez Minutos, 14-03-2019. [Consulta: 20 gener 2021].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial, amb accés als capítols