OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Douz

Douz (àrab: دوز, Dūz) és una ciutat de Tunísia, a la governació de Kébili, coneguda com «la porta del desert» per ser propera a l'inici de la zona desèrtica. Ja des de molt antic fou el principal oasi de la regió. La població era de 27.060 habitants segons el cens del 2004. És capçalera d'una delegació amb 42.140 habitants (2004).

## Economia

Antigament, fou una estació de caravanes, però modernament la vila ha esdevingut turística. Quan el turisme es va iniciar i només hi havia un hotel a la ciutat i els turistes havien de compartir habitació, única possibilitat de veure el desert. Després es va crear una bona infraestructura hotelera que avui dia cobreix les seves necessitats.
Compta amb un mercat diari, en el qual, una vegada a la setmana, també s'hi comercia amb dromedaris i rucs.
El festival internacional de Sahara Douz pretén il·lustrar la vida de la tribu nòmada dels m'razigs, avui quasi totalment sedentaritzada, i d'altres tribus nòmades veïnes, algerianes, líbies i egípcies. Se celebra anualment, a l'hivern, durant quatre dies, i s'hi fan curses de cavalls (100 km), una marató de dromedaris de 42,5 km, conduïts per meharistes, i altres activitats esportives pròpies del desert. També compta amb un museu que intenta explicar la vida de les tribus nòmades.
A part del turisme, l'economia local es basa en el dàtil, del qual en té una gran producció, a més de ser de la millor qualitat (varietat Deglet Nour). El govern hi va establir una zona industrial.

## Administració

És el centre de la municipalitat o baladiyya homònima, amb codi geogràfic 63 13 (ISO 3166-2:TN-12).
Al mateix temps, està repartida entre dues delegacions o mutamadiyyes, Douz Nord (63 54) i Douz Sud (63 55), al seu torn dividides en cinc sectors o imades cadascuna.

## Referències

* ↑ المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] «المصنف الوطني لترميز الوحدات الإدارية» (en àrab i francès). [Publicacions de l'Institut Nacional d'Estadística]. المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] [Tunis], 01-12-2012, pàg. 164. ISSN: 1737-7838 [Consulta: 18 agost 2021].
* ↑ المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] «المصنف الوطني لترميز الوحدات الإدارية» (en àrab i francès). [Publicacions de l'Institut Nacional d'Estadística]. المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] [Tunis], 01-12-2012, pàg. 129-130. ISSN: 1737-7838 [Consulta: 18 agost 2021].
# Ras de Prat Cabrera

El Ras de Prat Cabrera és una prada llisa i plana a 1.863,9 metres d'altitud al massís del Canigó, a la comarca del Conflent.
És situat a l'extrem sud del terme d'Estoer i al nord-oest del de Vallmanya, tots dos a la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord. Es troba al sud-oest del Puig dels Becís.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «63 - Estoer». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan. «187 - Vallmanya». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Estoer i Vallmanya». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Referències

* ↑ El Ras de Prat Cabrera en els ortofotomapes de l'IGN
# Govan Mbeki

Govan Archibald Mvuyelwa Mbeki (9 de juliol de 1910 – 30 d'agost de 2001) va ser un polític sud-africà, pare d'expresident sud-africà Thabo Mbeki i de l'economista polític Moeletsi Mbeki.

## Biografia
### Joventut

El seu nom, Govan, li van posar en memòria d'Edward Govan, un missioner escocès fundador del Lovedale College, l'escola on va estudiar a Cap Oriental.
Posteriorment va estudiar a la Universitat de Fort Hare, on es va graduar el 1936 en Política i Psicologia, a més a més d'aconseguir un diploma que li permetia exercir la pedagogia. A Fort Hare hi va conèixer molts dels líders africans amb qui després col·laboraria.

### Lluita política i detenció

Durant la dècada de 1950, Mbeki es va unir al Partit Comunista de Sud-àfrica (SACP); posteriorment també es va unir al Congrés Nacional Africà (ANC).
El 1954 va començar a treballar al diari New Age, l'únic d'aquest tipus a Sud-àfrica que va donar suport al moviment d'alliberament durant els següents vuit anys. Mbeki hi va tenir un paper molt important, escrivint pàgines i columnes on es reflectien les condicions de vida del poble negre, així com les seves demandes i aspiracions. El novembre de 1962 el ministre de Justícia, John Vorster, va prohibir el New Age. Quan l'editorial va intentar crear-ne un successor, Vorster no va prohibir el nou diari, però si els seus editors i escriptors.
L'11 de juliol de 1963, Govan Mbeki va ser arrestat a la base central a Sud-àfrica del grup Umkhonto We Sizwe ("La llança de la nació"), que era el braç militar de l'ANC, a Liliesleaf Farm, Rivonia, prop de Johannesburg. Així, es va convertir en un dels acusats en el famós Judici de Rivonia, que va començar l'octubre d'aquell any. Va ser acusat de sabotatge i intent de canviar el govern mitjançant activitats violentes.
El judici va acabar el juny de 1964; Mbeki va ser sentenciat a cadena perpètua juntament amb Nelson Mandela, Walter Sisulu, Ahmed Kathrada, Andrew Mlangeni, Billy Nair, Elias Motsoaledi, Raymond Mhlaba i Denis Goldberg.
El 26 de juny de 1980, el secretari general de l'ANC, Alfred Nzo, va anunciar que a Mbeki se li concedia la Medalla Isitwalandwe, l'honor més alt atorgat per l'ANC. Mbeki no va poder presentar-se per rebre aquest premi, ja que estava complint la seva pena de cadena perpètua a la presó de Robben Island.

### Vida post-apartheid

Govan Mbeki va ser alliberat, després de passar 24 anys a la presó de Robben Island, el 5 de novembre de 1987. Va servir com a senador després de les primeres eleccions democràtiques post-apartheid a partir del 1994. Entre 1994 i 1997 va ser President del Senat, i entre 1997 i 1999 del seu successor, el Consell Nacional de Províncies.
Mbeki va rebre un doctorat honoris causa en Ciències Socials per part de la Universitat d'Amsterdam. Com que es trobava empresonat a Robben Island, el seu fill Thabo el va recollir en nom seu.

## Referències

* ↑ «The Gov'nor». Financial Times (London), 14-06-2001.
* ↑ http://www.sahistory.org.za/people/govan-mbeki
* ↑ http://www.sacp.org.za/main.php?ID=2360 Arxivat 2014-07-14 a Wayback Machine.
# Alenka Puhar

Alenka Puhar (nascuda el 4 de febrer de 1945) és una periodista, autora, traductora i historiadora eslovena. És coneguda per un llibre innovador inspirat en la psicohistòria escrit l'any 1982, que porta per títol, en eslovè, Prvotno besedilo življenja, i es basa en la història social de la petita infància als territoris tradicionals d'Eslovènia, que al segle xix formaven part de l'Imperi Austrohongarès. D'aquest llibre se'n va fer un documental televisiu que es va emetre el 2010 a la Radiotelevisió eslovena. El seu avi era el fotògraf i inventor Janez Puhar, que va inventar un procés de fotografia sobre vidre.

## Obres destacades

* Prvotno besedilo življenja ("El text primigeni de la vida". Zagreb: Globus, 1982);
* Peticije, pisma en tihotapski časi ("Peticions, Cartes i Temps de Contraban". Maribor: Obzorja, 1985);
* Slovenski avtoportret 1918-1991 ("Autoretrat eslovè", 1918-1991. Ljubljana: Nova revija, 1992);
* Pozabljena polovica ("La meitat oblidada", co-editat amb Marta Verginella et al. Ljubljana: Acadèmia Eslovena de Ciències i Arts).

## Referències

* ↑ Kač, Maja (2010) Una mirada a la infància sense ensucrar (en eslovè: "Nepocukran" pogled na otroštvo), MMC RTV Slovenija, 20 Abril.
* ↑ Tomažič, Agata (2010) Izvrstna (časopisna) intervjuja, a documentary criticism, Pogledi, 5 May 2010, Ljubljana.
* ↑ «Stara kranjska rodbina - Dnevnik».
# Zosterop gros de Yap

El zosterop gros de Yap (Zosterops oleagineus) és un ocell de la família dels zosteròpids (Zosteropidae). Habita boscos i arbusts de l'illa de Yap, a les Carolines nord-occidentals.

## Referències

* ↑ «Zosterop gros de Yap». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/12/2021(català)
# Frontera entre el Camerun i la República Centreafricana

La frontera entre el Camerun i la República Centreafricana és la línia fronterera que separa l'oest de la República Centreafricana del'est del Camerun a l'Àfrica Occidental. Té 797 km de longitud. Separa les regions d'Adamaua i Est del Camerun de les prefectures d'Ouham-Pendé, Nana-Mambéré, Mambéré-Kadéï i Sangha-Mbaéré de la República Centreafricana.
S'estén cap al nord des del trifini amb la República del Congo en el riu Sangha fins al trifini amb el Txad al riu Mbere. La frontera està demarcada per nombrosos rius.

## Referències

* ↑ «Central African Republic». The World Factbook. Central Intelligence Agency.
* ↑ «Camerun». The World Factbook. Central Intelligence Agency.

## Enllaços externs

* Cameroon – Central African Republic Boundary, International Boundary Study, No. 107 – December 1, 1970
# Tk (programari)

Tk és un conjunt d'eines d'útils multiplataforma gratuït i de codi obert que proporciona una llibreria d'elements bàsics dels ginys GUI per crear una interfície gràfica d'usuari (GUI) en molts llenguatges de programació.
Tk proporciona una sèrie d'utilitats habitualment necessàries per a desenvolupar aplicacions d'escriptori, com ara botó, menú, llenç, text, marc, etiqueta, etc. Tk s'ha portat per a funcionar a la majoria de versions de Linux, Mac OS, Unix i Microsoft Windows. Igual que Tcl, Tk admet Unicode dins del pla multilingüe bàsic, però encara no s'ha estès per gestionar l'Unicode complet estès actual (per exemple, UTF-16 de l'UCS-2 que suporta Tk).
Tk va ser dissenyat per ampliar-se i hi ha una àmplia gamma d'extensions disponibles que ofereixen nous ginys o altres capacitats.
Des de Tcl/Tk 8, ofereix "aspecte natiu" (per exemple, els menús i botons es mostren a la manera de programari "natiu" per a qualsevol plataforma determinada). Els aspectes més destacats de la versió 8.5 inclouen un nou motor de temàtica, originalment anomenat Tk Tile, però ara es coneix generalment com "Tk temàtic", així com una representació de fonts millorada. Els aspectes més destacats de la versió 8.6 inclouen suport PNG i text en angle.

## Referències

* ↑ «Tcl and the Tk Toolkit» (en anglès). http://csis.pace.edu.+[Consulta: 14 agost 2022].
* ↑ Writing a Tk Widget in C, Chapter 46 in Practical Programming in Tcl and Tk, ISBN 0-13-038560-3
* ↑ «Tcl/Tk 8.0» (en anglès). Tcl Developer Xchange, 18-09-2013. [Consulta: 1r juliol 2014].
* ↑ «Tile: an improved themeing engine for Tk». SourceForge. [Consulta: 4 novembre 2016].
* ↑ «Tcl/Tk 8.5 Release Announcement» (en anglès). Tcl Developer Xchange, 18-09-2013. [Consulta: 1r juliol 2014].
# Teip

Un teip és un grup o organització txetxena de caràcter tribal o familiar, que identifica els seus membres com a descendents d'avantpassats comuns i com a originàris d'una localització geogràfica concreta. S'han documentat uns 130 teips, encara que el seu nombre és difícil de determinar i algunes fonts manifesten que n'hi pot haver fins a 300. En la Txetxènia tradicional, la posició social ve definida per la pertinença al teip i al tukkhum (unió de teips). Hi ha teips originats per nouvinguts, en particular per àvars, kumyks, jueus, georgians, russos i turcs, encara que per a la jerarquia txetxena són teips impurs (su'lijn taipa).

## Característiques i usos dels teips

La dinàmica social dels teips està basada en el respecte al govern dels ancians i el compliment de lleis ancestrals. Alguns dels usos o característiques han evolucionat o han desaparegut, però en general es mantenen com a part de l'estructura social i són especialemt visibles en èpoques de conflicte.
* Cada teip té un nom obtingut dels seus avantpassats.
* Territori definit i una muntanya tradicional.
* Elecció d'un cap.
* Elecció d'un cap militar (bjachi, bjai) en cas de guerra.
* Elecció d'un Consell d'Ancians qualificat.
* Dret igualitàri per tot el Consell d'Ancians.
* Dret a deposar els seus representants.
* Representació de la dona pels seus parents masculins.
* El teip disposa d'una torre, cova o construcció com a refugi propi.
* Deure d'hospitalitat.
* Estructura agrària comunal.
* Revenja comuna per l'assassinat o insult d'un membre del teip.
* Exogàmia incondicional.
* Dret a l'adopció de membres externs.
* El teip tenia festivitats específiques, duana i cementiri propis.

## Referències

* ↑ «Traditional Social Organisation of Chechen people (pdf)». Arxivat de l'original el 2011-07-19. [Consulta: 6 octubre 2006].
# Zosterop frontnegre

El zosterop frontnegre (Zosterops atrifrons) és un ocell de la família dels zosteròpids (Zosteropidae) que habita boscos als turons i muntanyes del nord i centre de Sulawesi i illes properes, illes Sula i Seram.

## Referències

* ↑ «Zosterop frontnegre». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/12/2021(català)
# Perfil UPN

Un perfil UPN és un tipus de producte laminat la secció té forma d'U.
Les cares exteriors de les ales són perpendiculars a l'ànima, i les interiors presenten una inclinació del 8% respecte a les exteriors, de manera que les ales tenen gruix decreixent cap als extrems. La superfície interior de la unió entre l'ànima i les ales és arrodonida. Les ales tenen la vora exterior amb aresta viva i la superfície interior arrodonida.
S'usen com a suports i pilars, soldant dos perfils per l'extrem de les ales, formant una mena de tub de secció quasi quadrada, amb moment d'inèrcia molt semblant en els seus dos eixos principals. A més, en alguns casos permet l'ús de l'espai interior per fer conduccions.

## Referències

* ↑ Manual of Steel Construction, 8th Edition, 2nd revised printing, American Institute of Steel Construction, 1987
* ↑ Gere and Timoshenko, 1997, Mechanics of Materials, PWS Publishing Company.

## Bibliografia

* M. F. Ashby, 2005, Materials Selection in Mechanical Design, Elsevier.

## Enllaços externs

* (anglès) Canadian Institute of Steel Construction website
* (anglès) American Institute of Steel Construction website
* (anglès) Wood I-joists
* (anglès) British Constructional Steelwork Association website
# Frontera entre el Japó i Corea del Sud

La frontera entre el Japó i Corea del Sud consisteix en un segment marítim a l'estret de Corea. La delimitació d'aquesta frontera és definida per 35 punts enumerats a l'«Acord entre el Japó i la República de Corea », un tractat internacional signat el 2 de setembre de 1977. Aquests punts són els següents :
* Punt 1 32°57.0'N 127°41.1'E
* Punt 2 32°57.5'N 127°41.9'E
* Punt 3 33°01.3'N 127°44.0'E
* Punt 4 33°08.7'N 127°48.3'E
* Punt 5 33°13.7'N 127°51.6'E
* Punt 6 33°16.2'N 127°52.3'E
* Punt 7 33°45.1'N 128°21.7'E
* Punt 8 33°47.4'N 128°25.5'E
* Punt 9 33°50.4'N 128°26.1'E
* Punt 10 34°08.2'N 128°41.3'E
* Punt 11 34°13.0'N 128°47.6'E
* Punt 12 34°18.0'N 128°52.8'E
* Punt 13 34°18.5'N 128°53.3'E
* Punt 14 34°24.5'N 128°57.3'E
* Punt 15 34°27.6'N 128°59.4'E
* Punt 16 34°29.2'N 129°00.2'E
* Punt 17 34°32.1'N 129°00.8'E
* Punt 18 34°32.6'N 129°00.8'E
* Punt 19 34°40.3'N 129°03.1'E
* Punt 20 34°49.7'N 129°12.1'E
* Punt 21 34°50.6'N 129°13.0'E
* Punt 22 34°52.4'N 129°15.8'E
* Punt 23 34°54.3'N 129°18.4'E
* Punt 24 34°57.0'N 129°21.7'E
* Punt 25 34°57.6'N 129°22.6'E
* Punt 26 34°58.6'N 129°25.3'E
* Punt 27 35°01.2'N 129°32.9'E
* Punt 28 35°04.1'N 129°40.7'E
* Punt 29 35°06.8'N 130°07.5'E
* Punt 30 35°07.0'N 130°16.4'E
* Punt 31 35°18.2'N 130°23.3'E
* Punt 32 35°33.7'N 130°34.1'E
* Punt 33 35°42.3'N 130°42.7'E
* Punt 34 36°03.8'N 131°08.3'E
* Punt 35 36°10.0'N 131°15.9’E
Aquesta línia és traçada a equidistància dels territoris amb un revés per les illes japoneses de Tsushima. El límit sud acaba entre l'illa coreana de Jeju-do i les illes Gotō. El punt 35 corresponent a la frontera del nord es troba a 71 quilòmetres de les Roques de Liancourt la sobirania de les quals és qüestionada.
El tractat també va definir zones de desenvolupament en el mar de la Xina Oriental fins a la latitud 28 ° 36'N. El 2013, tots dos països van ingressar contribucions sota l'extensió de la plataforma continental més enllà de 200 milles.

## Referències

* 1 2 Continental shelf boundary and joint developpement zone JAPAN-REPUBLIC OF KOREA
# Tribunal Superior de Justícia de les Illes Balears

El Tribunal Superior de Justícia de les Illes Balears (TSJIB) és l'òrgan jurisdiccional en el qual culmina l'organització judicial de les Illes Balears dins el seu àmbit territorial corresponent i davant el qual s'exhaureixen les instàncies processals successives, sense perjudici de les competències del Tribunal Suprem. Té la seu a Palma.

## Història

L' Estatut d'Autonomia de 1983 va preveure l'existència del TSJIB en els seus articles 48, 50 i 57 (convertits després de la reforma de 1999 en els números 51, 53 i 57), que tenien gairebé la mateixa redacció que els actualment vigents.
Ara bé, TSJIB no es va constituir fins al 23 de maig de 1989, per acord del Consell General del Poder Judicial de 10 de maig de 1989, en el qual es disposà també la desaparició de l'antiga Audiència Territorial de Palma.

## Regulació

El TSJIB ve regulat en els articles 93, 94, 95 i 100 de l'Estatut d'Autonomia de 2007, així com en les disposicions generals de la Llei orgànica del Poder Judicial (títol IV, capítol III).

## Competències

Al marge de les competències generals pròpies de qualsevol altre tribunal superior de justícia (recollides en els articles 73 a 77 de la Llei orgànica del Poder Judicial), el TSJIB resol també els recursos de cassació i els extraordinaris de revisió contra les sentències i altres resolucions d'òrgans jurisdiccionals de l'ordre civil amb seu a les Illes Balears en matèria de dret civil propi.

## Composició

Els magistrats membres del TSJIB són designats pel Consell General del Poder Judicial d'acord amb el seu ordre dins l'escalafó judicial. En el cas dels magistrats de la sala civil i penal, un de cada tres és un jurista de reconegut prestigi designat pel Consell General del Poder Judicial a proposta del Parlament de les Illes Balears, que presenta una terna de candidats aprovada pel vot favorable de tres cinquenes parts dels diputats. Els restants integrants els nomena el Consell General entre magistrats amb més de deu anys d'exercici i amb especials coneixements de dret civil balear (article 330 de la Llei orgànica del Poder Judicial, i article 100 de l'Estatut). El President del TSJIB és nomenat pel rei a proposta del Consell General del Poder Judicial.
Actualment, el tribunal el formen tres sales: Civil i Penal, Contenciosa Administrativa i Social. No hi ha cap divisió en seccions en les esmentades sales.

## Presidència

El president del TSJ és nomenat pel rei d'Espanya per a un període de 5 anys a proposta del Consell General del Poder Judicial.

### Llista de presidents

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Titular | Des de | Fins a | Duració (anys) | Gènere | Lloc de naixement |
| Carlos Gómez Martínez | (2020) | | | masculí | Madrid |
| Antonio José Terrasa García | (2004) | (2020) | 15–16 | masculí | Palma |
| Ángel Reigosa Reigosa | (1989) | (2004) | 14–15 | masculí | O Valadouro |

## Vegeu també

* Juan López Gayà.

## Referències

* ↑ publicat al BOE de 19 de maig de 1989
# Eannatum

«Eannatum» té aquests significats:
Nom de dos reis de Lagash:
* Eannatum I, 2470 aC a 2430 aC. Era fill (i successor) d'Ukurgal i net d'Ur-Nanxe
* Eannatum II, successor d'Entemena
# Grupa PSB (equip ciclista)

L'equip Grupa PSB (codi UCI: PSB) va ser un equip ciclista professional polonès, que va competir de 2004 a 2005. El 2005 tenia categoria continental.

## Principals resultats

* Memorial Henryk Łasak: Robert Radosz (2004), Marek Maciejewski (2005)
* Neuseen Classics – Rund um die Braunkohle: Marek Maciejewski (2005)
* Gran Premi Velka cena Palma: Oleksandr Klimenko (2005)

### A les grans voltes

* Giro d'Itàlia
** 0 participacions
* Tour de França
** 0 participacions
* Volta a Espanya
** 0 participacions

## Classificacions UCI

Fins al 1998 els equips ciclistes es trobaven classificats dins l'UCI en una única categoria. El 1999 la classificació UCI per equips es dividí entre GSI, GSII i GSIII. D'acord amb aquesta classificació els Grups Esportius I són la primera categoria dels equips ciclistes professionals. La següent classificació estableix la posició de l'equip en finalitzar la temporada.
| Temporada | Classificació per equips | Millor ciclista en la classificació individual |
| 2004 | 17è (GSIII) | Robert Radosz (308è) |
A partir del 2005, l'equip participa en els Circuits continentals de ciclisme. La taula presenta les classificacions de l'equip al circuit, així com el millor ciclista individual.
UCI Europa Tour
| Temporada | Classificació per equips | Millor ciclista en la classificació individual |
| 2005 | 28è | Robert Radosz (60è) |

## Referències

* ↑ Classificacions UCI Arxivat 2011-08-19 a Wayback Machine. (Web oficial de l'UCI).

## Enllaços externs

* Plantilles i resultats a firstcycling.com
* Plantilles a memoire-du-cyclisme.eu
* Plantilles i resultats a cyclebase.nl
# Zosterop groguenc

El zosterop groguenc (Zosterops nigrorum) és un ocell de la família dels zosteròpids (Zosteropidae).

## Hàbitat i distribució

Habita boscos i vegetació secundària de les terres baixes de les Filipines, a Camiguin Norte, Luzon, Catanduanes, Mindoro, illes Semirara, Panay, Masbate, Ticao, Negros, Cagayancillo i Camiguin Sur (no a Palawan).

## Referències

* ↑ «Zosterop groguenc». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/12/2021(català)