OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Finestra conopial del Mas la Griera

La Finestra conopial del Mas la Griera és una obra gòtica de l'Esquirol (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Finestra situada al sector de tramuntana i al primer pis del mas la Griera, e el nucli de Sant Martí Sescorts, que pertany a l'Esquirol.
És de pedra picada i presenta un arc conopial amb decoracions perfectament simètriques formant dibuixos geomètrics i dues roses sota els arcs còncaus. A l'intradós de l'arc, a la part dreta, també hi ha un parell de roses. A la part esquerra questes roses es repeteixen però a l'imposta de l'arc per la part exterior.
A la pedra de la finestra s'endevinen restes de l'arrebossat. D'altra banda, la llum de la finestra no obeeix a l'esveltesa de l'arc.
L'estat de conservació és bo malgrat que desdiu totalment la masia.

## Història

No hi ha notícies del mas la Griera ni de la finestra.
A jutjar per les característiques de l'element i el seu entorn, aquesta finestra sembla procedir d'un altre indret tant per les dimensions de la finestra com pel detall de les roses senyalades a la descripció, ja que unes es troben a l'intradós de l'arc i les altres a la part externa de la finestra. L'ampit és de ciment i el mas no presenta cap altre element artístic d'interès.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Finestra conopial del Mas la Griera». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 setembre 2017].
# Arquimedes de Tral·les

Arquímedes de Tral·les (grec antic: Ἀρχιμήδης) fou un escriptor grec nascut a Tral·les, a Cària, que va escriure uns comentaris sobre Plató i Homer, i una obra sobre mecànica. L'esmenten la Suïda i Eudòxia Macrembolitissa.

## Referències

* ↑ Archimedes a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 273
# Municipi de Priekule

El municipi de Priekule (en letó: Priekules novads) és un dels 110 municipis de Letònia, que es troba localitzat al sud-oest del país bàltic, i que té com a capital la localitat de Priekule. El municipi va ser creat l'any 2009 després d'una reorganització territorial.

## Ciutats i zones rurals

* Priekule (ciutat)
* Parròquia de Bunka (zona rural)
* Parròquia de Gramzda (zona rural)
* Parròquia de Kalēti (zona rural)
* Parròquia de Priekule (zona rural)
* Parròquia de Virga (zona rural)

## Població i territori

La seva població està composta per un total de 6.687 persones (2009). La superfície del municipi té uns 519,7 kilòmetres quadrats, i la densitat poblacional és de 12,87 habitants per kilòmetre quadrat.

## Referències

* ↑ «Iedzivotaju skaits Latvija 2009.gada 14.janvari, pašvaldibu velešanu izsludinašanas diena» (en letó). Comissió Central d'Elecció de la República de Letònia. Arxivat de l'original el 2012-04-06. [Consulta: 23 gener 2015].
* ↑ «Administrativi teritorialais iedalijums» (doc) (en letó). Ministeri de Protecció del Medi Ambient i Desenvolupament Regional, 2008. Arxivat de l'original el 2012-04-26. [Consulta: 23 gener 2015].
# Josep Pujolràs Novich

Josep Pujolràs Novich (La Cellera de Ter, la Selva, 15 de març del 1966 - 8 de setembre del 1992 a Vacarisses, Vallès Occidental) va ser un jugador de bàsquet català. Amb 1.97 d'alçada, el seu lloc natural en la pista era el d'aler. Va morir tràgicament en accident de circulació quan tenia 26 anys. En aquells moments era el capità del Bàsquet Manresa. El club va decidir retirar el dorsal número 10 en homenatge al seu capità.

## Trajectòria

* 1981-1983 Areslux Granollers
* 1983-1986 Cacaolat Granollers
* 1986-1992 Bàsquet Manresa

## Referències

* ↑ Fallece Pep Pujolrás

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador a l'ACB Arxivat 2014-05-08 a Wayback Machine..COM Arxivat 2014-05-08 a Wayback Machine.
# Lacus Doloris

El Lacus Doloris (en llatí "Llac del Dolor") és un petit mar lunar localitzat a la regió Terra Nivium. Les coordenades selenogràfiques del seu centre són 17.1° Nord, i 9.0° Est. El seu diàmetre envolupant és d'uns 110 km.

## Cràters en i al voltant del llac

* Bowen
* Manilius - al sud

## Denominació

El nom del llac va ser adoptat per la Unió Astronòmica Internacional en 1976.

## Vegeu també

* Llista de mars lunars
* Geologia de la Lluna
* Selenografia

## Referències

* ↑ "Lacus Doloris". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)

## Enllaços externs

* «Digital Lunar Orbiter Photographic Atles of the Moon» (en anglès). [Consulta: 7 juliol 2018].
* «LROC :: QuickMap - Targeting Mapa LROC» (en anglès). [Consulta: 7 juliol 2018].
# Sent Anhan de la Sostrana

Sent Anhan (en francès Saint-Agnant-de-Versillat) és una comuna (municipi) de França, a la regió de la Nova Aquitània, departament de la Cruesa. La seva població al cens de 1999 era de 1.100 habitants. Forma part del Camí de Sant Jaume i està integrada a la Communauté de communes du Pays Sostranien.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.253 | 1.168 | 1.067 | 1.115 | 1.100 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Françoise Marginaud | |
| 2008- | Pierre Decoursier | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a lemosin.net.
# Albí

«Albí» té aquests significats:
* Geografia: Albí és una forma afrancesada del topònim Albi, ciutat d'Occitània.
* Biologia: un animal, planta o persona albí no té pigments. En els animals es manifesta a la pell i als cabells que són blancs. En les plantes solen ser les flors o en altres òrgans.
* Onomàstica: Albí prové del llatí Albinus, derivat d'albus 'blanc'.
** Albí és un cognomen romà derivat d'Albus, la forma original del cognom.
*** Biografies: alguns portadors d'aquest cognom foren els següents.
**** Els membres de la família dels Postumi Albí, que s'estengueren del segle v aC al segle i aC.
**** Clodi Albí, emperador romà de l'Any dels cinc emperadors (193 dC).
**** Albí, filòsof grec del segle ii dC.
** Albí (nom) és un nom de fonts derivat del cognom romà.
*** Albí (bisbe d'Usès) sisè bisbe d'Usès.
# Hidaci

Hidaci o Idaci (en llatí Hidacius o Hidatius o Idacius, Idatius o Ithacius i altres variants) va ser un historiador hispanoromà que va florir la segona meitat del segle v originari de Galícia.
Va ser l'autor d'un cronicó (en llatí Chronicum) amb la successió d'emperadors a partir del 379, continuant el Chronicon o Temporum liber de Jeroni d'Estridó. Hidaci el fa arribar fins al 469, amb noms, dades i alguns fets destacats especialment a Hispània. A partir del 427 Hidaci aporta el seu testimoni personal, sobre la veracitat dels fets que descriu. La seva obra, tot i alguns petits errors, sembla haver estat feta amb cura.
Va néixer a Civitas Limicorum (Xinzo de Limia) abans del 395. Sobre l'any 410 va entrar a la carrera eclesiàstica després d'una visita a Betlem. Se sap que el 427 va presidir l'ambaixada enviada pels gallecs al Magister Militum Aeci per demanar la seva ajuda contra els sueus, cosa que va comportar que els sueus el perseguissin. L'any 464 era bisbe d'Aquae Flaviae (Chaves).
Es va trobar tanmateix una relació de cònsols romans des de la creació del càrrec fins al 468 amb alguns fets destacats dels cònsols dels segles IV i v, que per la similitud d'estil alguns autors l'atribueixen també a Hidaci i els anomenen Fasti Consulares, Descriptio Consulum, o Fasti Idatiani, però no hi ha unanimitat.
Hidaci va morir a A Limia aproximadament l'any 470.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/572?rgn=full+text;view=image;q1=IdatiusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 562. ]
# Finestra de Ca l'Emília

La Finestra de Ca l'Emília és una obra de Santa Pau (Garrotxa) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa de planta baixa, amb porxo, i dos pisos. A l'altura del primer pis de la façana principal, que mira a l'església parroquial, i ha una senzilla finestra d'estil renaixentista. El finestral està cenyit per dos mitges columnes amb capitells clàssics i coronada per un petit entaulament amb decoracions geomètriques.

## Història

Com totes les cases que formen la plaça porticada, deu la seva edificació a l'expansió propugnada pels barons de Santa Pau a finals de l'època feudal. Com totes, ha sofert diferents remodelacions posteriors. Darrerament aquest conjunt de cases han estat restaurades i se'ls ha netejat les façanes d'afegitons.

## Referències

* 1 2 «Finestra de Ca l'Emília». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r desembre 2015].
# Arbre M-ari

En teoria de grafs, un arbre m-ari (per a nombres enters no negatius m) (també conegut com a arbre n-ary, k-ary o k-way) és una arborescència (o, per a alguns autors, un arbre ordenat) en què cada node no té més de m fills. Un arbre binari és el cas especial on m = 2, i un arbre ternari és un altre cas amb m = 3 que limita els seus fills a tres.

## Tipus d'arbres m-aris

* Un arbre m-ari complet és un arbre m -ari on dins de cada nivell cada node té 0 o m fills.
* Un arbre m-ari complet (o, menys habitualment, un arbre m-ari perfecte) és un arbre m -ari complet en el qual tots els nodes de fulles es troben a la mateixa profunditat.

## Propietats dels arbres m-aris

* Per a un arbre m -ari amb alçada h, el límit superior del nombre màxim de fulles és $m^{h}$.
* L'alçada h d'un arbre m -ari no inclou el node arrel, amb un arbre que només conté un node arrel amb una alçada de 0.
* L'alçada d'un arbre és igual a la profunditat màxima D de qualsevol node de l'arbre.
* El nombre total de nodes en un arbre m -ari perfecte és ∑$_{i=0}$$^h$m$^i$=(m$^{h+1}$−1)/m−1 {\textstyle \sum _{i=0}^{h}m^{i}={\frac {m^{h+1}-1}{m-1}}}, mentre que l'alçada h és
${\begin{aligned}&{\frac {m^{h+1}-1}{m-1}}\geq N>{\frac {m^{h}-1}{m-1}}\\[8pt]&m^{h+1}\geq (m-1)\cdot N+1>m^{h}\\[8pt]&h+1\geq \log _{m}\left((m-1)\cdot N+1\right)>h\\[8pt]&h\geq \left\lceil \log _{m}((m-1)\cdot N+1)-1\right\rceil .\end{aligned}}$Segons la definició de Big-Ω, la profunditat màxima $D=h\geq \left\lceil \log _{m}((m-1)\cdot N+1)-1\right\rceil =O(\log _{m}n)=O(\log n/\log m).$
* L'alçada d'un arbre m -ari complet amb n nodes és .
* El nombre total de possibles arbre m -ari amb n nodes és (que és un número català).

## Referències

* ↑ Li, Liwu. Java: Data Structures and Programming (en anglès). Section 8.1.2.1, Multi-Ary Trees: Springer, 1998. DOI 10.1007/978-3-642-95851-9. ISBN 978-3-642-95853-3.
* ↑ Stanley, Richard P. Enumerative Combinatorics, Volume I (en anglès). Appendix: Graph Theory Terminology: Cambridge University Press, 2011, p. 573. ISBN 978-1-107-60262-5.
* ↑ «M-array Tree in Discrete Mathematics - javatpoint» (en anglès). [Consulta: 14 octubre 2023].
* ↑ «GRAPH THEORY – LECTURE 4: TREES» (en anglès). [Consulta: 14 octubre 2023].
# Molí d'en Barri

El Molí d'en Barri és un antic molí del poble de Bigues, en el terme municipal de Bigues i Riells, al Vallès Oriental. L'edifici actual fou construït al segle xviii, possiblement sobre una estructura anterior, i reformat significativament al segle xix.
Està situat a l'esquerra del Tenes, a prop de l'extrem de llevant del terme. Queda a la part meridional del Polígon Industrial Can Barri.

## Referències

* ↑ «Molí d'en Barri | Mapes de Patrimoni Cultural». [Consulta: 5 febrer 2022].

## Enllaços externs

* El Molí d'en Barri a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Font del Nen de la Tortuga

La Font del Nen de la Tortuga és una obra del municipi de Girona inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. El conjunt és format per una base de planta quadrada, sobre la qual hi descansa un cos paral·lelepipèdic que suporta l'escultura d'un nen assegut damunt d'una tortuga que treu aigua per la boca. Tot els elements són fets amb pedra de Girona.

## Història

Aquesta font es va pensar a la plaça al mateix temps que s'hi van realitzar obres d'urbanització que van suposar que van fer el paviment nou i elevar uns 60 cm el Monument als Defensors de Girona 1808-1809.

## Referències

* 1 2 «Font del Nen de la Tortuga». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 febrer 2015].
# Leanne Hinton

Leanne Hinton (28 de setembre de 1941) és una professora emèrita de lingüística a la Universitat de Califòrnia a Berkeley. S'especialitzà en llengües ameríndies, sociolingüística, i revitalització lingüística. Ha estat descrita com a "una autoritat sobre com i per què els idiomes estan desapareixent, la importància de la diversitat lingüística i les formes en què les llengües indígenes es poden revitalitzar abans que sigui massa tard." " Ella va treballar per primera vegada amb els grups de nadius americans en educació bilingüe, disseny ortogràfic i desenvolupament de la literatura. Després d'unir-se a la facultat de Berkeley el 1978, Hinton va començar a treballar amb les llengües de Califòrnia."
La Dra. Hinton és directora del Survey of California and Other Indian Languages, i també participa en activitats i organitzacions de revitalització lingüística, inclosa Advocates for Indigenous California Language Survival i les seves conferències bianuals Breath of Life, per la qual és membre de la junta consultora.

## Obres publicades

* Hinton, Leanne. Bringing Our Languages Home: Language Revitalization for Families. Berkeley: Heyday Books, 2013. ISBN 978-1597142007.
* Hinton, Leanne. Sound Symbolism. Cambridge: Cambridge University Press, 2006. ISBN 978-0-521-02677-2.
* Hinton, Leanne. How to Keep Your Language Alive. Berkeley: Heyday Books, 2002. ISBN 978-1-890771-42-3.
* Hale, Kenneth. The Green Book of Language Revitalization in Practice. Boston: Academic Press, 2001. ISBN 978-0-12-349354-5.
* Hinton, Leanne. Ishi's Tale of Lizard. 1st. Heyday Books, 2000. ISBN 1-890771-32-5.
* Hinton, Leanne. Studies in American Indian Languages. Berkeley: University of California Press, 1998. ISBN 978-0-520-09789-6.
* Hinton, Leanne. Flutes of Fire. Berkeley: Heyday Books, 1993. ISBN 978-0-930588-62-5.
* Hinton, Leanne. Havasupai Songs: a Linguistic Perspective. City: John Benjamins Pub Co, 1984. ISBN 978-3-87808-356-6.
* Hinton, Leanne. A Dictionary of the Havasupai Language. Havasupai Tribe, 1984. ASIN B0006YSJ6W
* Hinton, Leanne. Spirit Mountain. Tucson: Sun Tracks and the University of Arizona Press, 1984. ISBN 978-0-8165-0817-4.

## Referències

* ↑ «Profile : Leanne Hinton - Linguistics Department, UC Berkeley».
* ↑ «Native Tongues Untied». Against the Grain: A Program about Politics, Society and Ideas. KPFA Pacifica Radio, 12-10-2009 [Consulta: 19 abril 2013].
* ↑ «Leanne Hinton, LSA 213, Language Revitalization». 2009 Linguistic Institute, Linguistic Structure and Language Ecologies.
* ↑ "Board of Directors." Advocates for Indigenous California Language Survival. (retrieved 16 Dec 2009)
* ↑ «06.06.2008 - Breath of Life for California's native languages».
* ↑ Washington Post «American Indian tribes turn to technology in race to save endangered languages». , 17-04-2013 [Consulta: 19 abril 2013].
* ↑ «Botkin Lecture Flyer for Leanne Hinton, 2011». The American Folklife Center, Library of Congress. [Consulta: 19 abril 2013].

## Enllaços externs

* Web de la dra Hinton
# Fabian Frei

Fabian Frei (Frauenfeld, 8 de gener de 1989) és un futbolista suís d'origen alemany. Juga de migcampista per la dreta i el seu actual equip és el FC Basel. És internacional amb la selecció Suïssa.

## Trajectòria

Es va formar en les divisions menors del FC Winterthur. Posteriorment va passar al FC Basel, on va jugar en la categoria Sub-21 entre el 2005 i el 2007. En aquest any va començar a jugar en el primer equip. El seu gran moment va ser quan van guanyar la Copa Suïssa en 2008. En juliol de 2009 va ser cedit a préstec al St. Gallen, on es va mantenir per dos anys. Va tornar al Basel per a la temporada 2011/12. Les seves bones actuacions en l'Axpo Super Lig i la Lliga de Campions de la UEFA han portat a nombrosos clubs al fet que s'interessin en el, entre ells el Manchester United FC i l'Arsenal FC, també el FC Bayern de Múnic i l'AS Roma.

## Internacional

Va debutar amb la Selecció de futbol de Suïssa en 2011 jugant contra Anglaterra, ingressant els últims tres minuts de descompte del partit que quedaria empatat 2-2.
El juliol de 2012 va ser inclòs en la llista de 18 jugadors que van representar a Suïssa en el Torneig de Futbol Masculí dels Jocs Olímpics de Londres 2012.

## Clubs

| Club | País | Any |
| FC Basel | Suïssa | 2007-2009 |
| St. Gallen | Suïssa | 2009-2011 |
| FC Basel | Suïssa | 2011-2015 |
| Mainz 05 | Alemanya | 2015- |

## Palmarès

| Títol | Club | País | Any |
| Super Lliga Suïssa | FC Basel | Suïssa | 2007-2008 |
| Copa Suïssa | FC Basel | Suïssa | 2007-2008 |
| Super Lliga Suïssa | FC Basel | Suïssa | 2011-2012 |
| Copa de Suïssa | FC Basel | Suïssa | 2011-2012 |
| Super Lliga Suïssa | FC Basel | Suïssa | 2012-2013 |

## Referències

* ↑ «Suïssa - Llista de l'equip». Fifa.com. Arxivat de l'original el 2016-08-16. [Consulta: 5 agost 2012].
Fabian Frei amb Suïssa - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol de Suïssa – Eurocopa 2016
1 Sommer •
2 Lichtsteiner (c) •
3 Moubandje •
4 Elvedi •
5 Von Bergen •
6 Lang •
7 Embolo •
8 Frei •
9 Seferović •
10 Xhaka •
11 Behrami •
12 Hitz •
13 Rodríguez •
14 Zakaria •
15 Džemaili •
16 Fernandes •
17 Tarashaj •
18 Mehmedi •
19 Derdiyok •
20 Djourou •
21 Bürki •
22 Schär •
23 Shaqiri •
Entrenador: Petković
Selecció de futbol de Suïssa – Copa del Món de Futbol 2022
1 Sommer •
2 Fernandes •
3 Widmer •
4 Elvedi •
5 Akanji •
6 Zakaria •
7 Embolo •
8 Freuler •
9 Seferović •
10 Xhaka  •
11 Steffen •
12 Omlin •
13 Ricardo Rodríguez •
14 Aebischer •
15 Sow •
16 Fassnacht •
17 Vargas •
18 Cömert •
19 Okafor •
20 Frei •
21 Kobel •
22 Schär •
23 Shaqiri •
24 Köhn •
25 Rieder •
26 Jashari •
Entrenador: Yakin :
# Antonio Martí Olucha

Antonio Martí Olucha (Onda, Plana Baixa, 1884 - Castelló de la Plana, 1974) fou un empresari, sindicalista i polític valencià, diputat a les Corts durant la Segona República.

## Biografia

Treballà com a empresari del sector de les rajoles i fou alumne de l'Institut Social Obrer, fundat per Ángel Herrera Oria. Fou president de la Federació Provincial de Sindicats Obrers Catòlics i membre del Partit Popular Agrari, que a les eleccions generals espanyoles de 1933 i 1936 fou elegit diputat per la província de Castelló dins les llistes de la CEDA. Participà en els preparatius per al cop d'estat del 18 de juliol de 1936 a Castelló de la Plana.

## Referències

* ↑ Javier Paniagua Fuentes y J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.342. ISBN 9788495484802.
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ Andreu Ginés i Sànchez. La instauració del franquisme al País Valencià. Universitat de València, 2010, p.114.
# Molí d'aigua de Klein Rönnau

El molí d'aigua de Klein Rönnau és un antic molí d'aigua al Rönne a Klein Rönnau a l'estat de Slesvig-Holstein a Alemanya. És un monument catalogat. El molí era tant emblemàtic que figura a l'escut del municipi.
Un primer esment escrit d'un molí a Klein Rönnau data del 1342. L'edifici actual data del 1649. Pel cabal hidràulic irregular del Rönne, la propulsió hidràulica es va reemplaçar per una turbina amb motor de combustió que també produïa electricitat per als veïns. Aquesta producció descentralitzada d'energia no va plaure als nazis i es va aturar. Després de la segona guerra mundial, el molí va continuar amb un motor elèctric. Va servir per moldre blat fins al 1960. Després de la desafecció industrial va decaure. De 1999-2001 hi va haver una primera restauració. Des del 2002 una associació de voluntaris vetlla i repara les instal·lacions. El 2006 s'hi va instal·lar un motor elèctric històric, fabricat el 1923, i per a la primera vegada des de l'any 1960 s'hi va tornar a moldre blat. S'hi van crear uns pisos a l'antiga sala de màquines i a la casa del moliner, que permeten a l'ajuntament, propietari de les instal·lacions, obtenir recursos per mantenir el monument. A la planta baixa conté una sala de festa comunitària que es pot llogar.
* Escut de Klein Rönnau amb símbol del molí i del blat
* Vista interior
* El Rönne en eixir del molí

## Referències

* ↑ Denkmalliste Segeberg (en alemany). Kiel: Landesamt für Denkmalpflege, 03.04.2018, p. 34 [Consulta: 21 maig 2018]. Arxivat 2017-11-25 a Wayback Machine.
* ↑ «Mühlenmuseum, Klein Rönnau» (en alemany). Ajuntament de Bad Segeberg. Arxivat de l'original el 2018-05-22. [Consulta: 21 maig 2018].
* ↑ «Heiraten in Klein Rönnau». Segeberg Info. Arxivat de l'original el 2018-05-22. [Consulta: 22 maig 2018].
# Federació Algeriana de Futbol

La Federació Algeriana de Futbol (FAF) (àrab: الإتحادية الجزائرية لكرة القدم, al-Ittiḥadiyya al-Jazāʾiriyya li-Kurat al-Qadam, ‘Federació Algeriana de Futbol’; francès: Fédération algérienne de football) és la institució que regeix el futbol a Algèria. Agrupa tots els clubs de futbol del país i es fa càrrec de l'organització de la Lliga algeriana de futbol i la Copa. També és titular de la Selecció de futbol d'Algèria absoluta i les de les altres categories. Té la seu a Alger.
Va ser formada el 21 d'octubre de 1962.
* Afiliació a la FIFA: 1964
* Afiliació a la CAF: 1963

## Referències

* ↑ Algeria Arxivat 2018-12-15 a Wayback Machine. at the FIFA website.
* ↑ Algeria at CAFOnline
* ↑ CAF and FIFA, 50 years of African football - the DVD, 2009
# Al·liïna

L'al·liïna (en anglès:Alliin) és un sulfòxid que és un component natural de l'all en fresc. Deriva de l'aminoàcid cisteïna. Quan l'all en fresc es talla o es tritura l'enzim al·liïnasa el converteix en l'al·licina la qual és responsable de l'aroma de l'all fresc.
S'ha trobat que l'al·liïna afecta la resposta immunitària en la sang.

## Referències

* ↑ Iberl, B; Winkler, Georg; Müller, Bernd; Knobloch, Karl; 1 «Quantitative Determination of Allicin and Alliin from Garlic by HPLC». Planta Med, 56, 3, 1990, pàg. 320–326. DOI: 10.1055/s-2006-960969. PMID: 17221429.
* ↑ Kourounakis, PN; Rekka, EA «Effect on active oxygen species of alliin and Allium sativum (garlic) powder». Res Commun Chem Pathol Pharmacol., 74, 2, novembre 1991, pàg. 249–252. PMID: 1667340.
* ↑ Salman, H; Bergman, M; Bessler, H; Punsky, I; Djaldetti, M; 1 «Effect of a garlic derivative (alliin) on peripheral blood cell immune responses». Int J Immunopharmacol., 21, 9, setembre 1999, pàg. 589–597. DOI: 10.1016/S0192-0561(99)00038-7. PMID: 10501628.
# Antrodiaetus riversi

Antrodiaetus riversi és una aranya de la família dels antrodiètids (Antrodiaetidae); són migalomorfs. Són natives del Nord de Califòrnia on es coneixen com a "california turret spiders" (aranyes torreta de Califòrnia). Construeix caus a terra, amb vegetació i seda. La mida d'aquesta aranya és 13 a 18 mil·límetres; les femelles són més grans que els mascles.

## Galeria

Torreta del cau d' Antrodiaetus riversi en el nord de Califòrnia.

## Referències

* ↑ Raven, R. J. (1985). The spider Infraorder Mygalomorphae (Araneae): cladistics and systematics. Bulletin of the American Museum of Natural History 182: 1-180.
* ↑ «Turret Spider». insectidentification.org.