OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Abbotsford

* «Abbotsford» redirigeix aquí. Vegeu-ne altres significats a «Abbotsford (desambiguació)».
Abbotsford és una mansió on Sir Walter Scott va residir de 1812 a 1832. Està situada a la dreta del Tweed, a uns 5 km de Melrose, Escòcia, sent un edifici singular i irregular d'estil escocès. El 1811 Scott va comprar la granja original, Carley Hole, i la va transformar (1817-1825) en una casa senyorial d'estil gòtic. Sent la llar dels descendents directes de Scott, Abbotsford House es manté pràcticament sense canvis. Conté una biblioteca, amb retrats familiars i una col·lecció de relíquies històriques. Forma part de l'Inventory of Gardens and Designed Landscapes in Scotland.

## Referències

* ↑ Aquest article incorpora text d'una publicació actualment en domini públic: Chisholm, Hugh, ed. (1911). Encyclopædia Britannica (11a ed.). Cambridge University Press.
* ↑ «Abbotsford». Encyclopædia Britannica [Consulta: 15 agost 2016].
* ↑ «ABBOTSFORD INCLUDING HOUSE, WALLED GARDENS AND COURTYARDS, CONSERVATORY, BOTHIES, GAME LARDER, ICE HOUSE, TERRACES, GATE LODGE, BOUNDARY WALLS, GARDENER'S COTTAGE, STABLE BLOCK, GARDEN STATUARY AND ALL OTHER ANCILLARY STRUCTURES (LB15104)». [Consulta: 29 desembre 2020].
# Abbotsford (desambiguació)

«Abbotsford» té aquests significats:
* Toponímia:
** Abbotsford, mansió on Sir Walter Scott va residir de 1812 a 1832
** Abbotsford (Wisconsin), municipi de Wisconsin, als EUA
** Abbotsford (Victòria), districte de Melbourne, Austràlia
* Miscel·lània:
** Abbotsford (motocicleta), antiga marca de motocicletes
# Kevulgama

Kevulgama és una població de Sri Lanka a la província Central, a l'est de Kandy.
Durant la guerra contra els holandesos (1765-1766) la relíquia de la Dent Sagrada va ser amagada tres anys a una cova a Kevulgama sota custòdia de Rambukwelle Unanse, sent després posada en un nou temple o Maligawa, que es va construir al costat del palau reial a Kandy.

## Referències

* Ceylon and the Hollanders, 1658-1796, per Paulus Edward Pieris, 1918
# Karl Liebknecht

Karl Liebknecht (Leipzig, 13 d'agost de 1871 - Berlín, 15 de gener de 1919) fou un socialista i antimilitarista alemany, cofundador de la Lliga Espartaquista, del Partit Comunista Alemany i de la publicació Die Rote Fahne, juntament amb Rosa Luxemburg. Va ser assassinat el 1919 per militants de dretes.

## Biografia

Fill d'un dels fundadors de la SPD, Wilhelm Liebknecht. Va créixer en la misèria a causa de l'empresonament del seu pare i les reformes socials de Herbert von Bismarck el van afectar quan encara anava a l'escola.
Després va començar a estudiar filosofia, economia, història i dret a la seva ciutat natal fins que la seva família es va mudar a Berlín, on va continuar amb els seus estudis. El 1883-1884 fou reclutat i després va escriure la seva tesi doctoral en dret. Aquesta va ser la seva primera dedicació: va obrir un buffet per a defensar a socialdemòcrates i reclutes maltractats pel règim monàrquic. També va continuar la seva activitat política des de la SPD i escrivint llibres contra l'exèrcit. Precisament la seva obra "Militarisme i Antimilitarisme" (1907) li va costar un any i mig de presó. En el cas es va autodefensar, guanyant així molta popularitat fins al punt de què va ser elegit diputat al parlament de Prússia.
A la Primera Guerra Mundial va desmarcar-se del seu partit (que finalment va aprovar-la) i declarar-se públicament contrari a la guerra. Per això va ser enviat al front l'any 1915 (encara que tenia immunitat com a parlamentari), on va viure de prop els enfrontaments. Un any després, ell i 20 membres més de la SPD van condemnar la guerra i van ser expulsats del partit. Va prosseguir, després de tornar del front, amb la seva activitat antibèl·lica encapçalant una manifestació, motiu pel qual va ser condemnat a 4 anys de presó. Els opositors de la guerra, d'entre els quals destaca Rosa Luxemburg, però a més amb dirigents com Leo Jogiches, Franz Mehring, Clara Zetkin, Johann Knief i altres, van crear el Spartakus-Bund per a agrupar a tots els dissidents el dia 01.01.1916.

## Mort i posteritat

Karl Liebknecht va sortir de la presó després de la revolució d'octubre que va significar la fi de la guerra i el començament de l'Alemanya republicana. Poc després, l'any 1919, militants de l'extrema dreta i antics generals imperials el van assassinar juntament amb Rosa Luxemburg. Està enterrat a Berlín, al districte de Lichtenberg. Una avinguda al centre de la ciutat, pertanyent en el seu moment a Berlín Est, porta el seu nom.

## Referències

* ↑ «Rosa Luxemburg, la força de les idees revolucionàries», 15-01-2019. [Consulta: 6 març 2021].

## Vegeu també

* Revolució Alemanya
* Manifestació Liebknecht-Luxemburg

## Enllaços externs

* Karl Liebknecht (català) a Marxists Internet Archive (MIA) (amb llicència GFDL).
* Karl Liebknecht (anglès) a Marxists Internet Archive (MIA).
* Spartacus Educational Arxivat 2011-05-14 a Wayback Machine. (anglès)
# Abu-Ubayda ibn al-Jarrah

Abu-Ubayda Àmir ibn Abd-Al·lah ibn al-Jarrah (àrab: أبو عبيدة عامر بن عبدالله بن الجراح, ʿAbū ʿUbayda ʿĀmir ibn ʿAbd Allāh ibn al-Jarrāḥ) (583-639), més conegut com a Abu-Ubayda ibn al-Jarrah, fou un company del profeta Muhàmmad, membre de la família Balhàrith de la tribu de Qurayx, del clan de Fihr. Fou un dels primers ciutadans de la Meca convertits a l'islam i un dels deu als que el Profeta va prometre el Paradís.
Va participar en les batalles de Badr (624) i Uhud (625) i després (630) fou enviat al Iemen a propagar la religió i va tornar a Medina abans del 632. Va tenir part decisiva en l'elecció d'Abu-Bakr as-Siddiq com a califa. El 633 va tenir el comandament d'un exèrcit de reforç enviat a Síria. Úmar ibn al-Khattab el va nomenar comandant en cap a Síria el 636 i després de la batalla del Yarmuk, en la qual va cedir el comandament a Khàlid ibn al-Walid, va prendre Jerusalem i conquerir Homs, Alep i Antioquia. El seu quarter general a Djabiya fou visitat pel califa el 638. Va morir el 639 víctima d'una epidèmia que afectava Síria.

## Referències

* ↑ Hitti, Philip K. History of Syria Including Lebanon and Palestine (en anglès). Gorgias Press LLC, 2002. ISBN 1931956618.
* ↑ Gil, Moshe. A History of Palestine, 634-1099 (en anglès). Cambridge University Press, 1993, p. 49. ISBN 0521599849.
* ↑ McAllister, Stuart E. The Sword and Shield of God: Byzantine Strategy and Tactics Under Heraclius During the Last Persian War and First Arab War (en anglès). ProQuest, 2007, p.44-45. ISBN 0549469702.

## Bibliografia

* Lammens, Henry «Le triumvirat Aboú Bakr, Omar et Aboú Obaida» (en francès). Mélange de la. Faculté orientale de l'Université St Joseph de Beyrouth, vol. iv, 1910, p.113-114 [Consulta: 29 setembre 2012].
# Adam Dickinson

Adam Dickinson (nascut el 5 de novembre de 1986) és un futbolista anglès que actualment juga per l'Auckland City del Campionat de Futbol de Nova Zelanda. Hi juga com a davanter.

## Trajectòria esportiva

Dickinson jugà per l'equip juvenil del Tranmere Rovers on encara que marcà 5 gols en 14 partits, mai va ser convocat per l'equip professional. Va iniciar la seva carrera esportiva amb el Connah's Quay Nomads F.C. de la Premier League Gal·lesa, abans que el nom del club fos canviat a Gap Connah's Quay F.C. perquè el president del club el va canviar. Quasi no jugà en la temporada 2007-2008, ja que jugà un total de tan sols vint minuts en un partit contra el Neath F.C. on va ser lesionat amb un lligament encreuat anterior. La temporada següent retornà i jugà onze cops marcant dos gols abans que se n'anés a Nova Zelanda a jugar amb l'Auckland City FC.
Va debutar per l'Auckland City FC el 31 de gener de 2009 en un partit contra el Team Wellington en què van perdre 1 a 3 a Kiwitea Street, Auckland. Un moment important en la carrera de Dickinson va ser quan marcà un gol contra l'Al Ahli en el Campionat del Món de Clubs de la FIFA de 2009 en un partit que seria la primera victòria en el Campionat del Món de Clubs pel club. Des d'aleshores Dickinson ha jugat en el Campionat del Món de Clubs de 2011 i per l'equip ha jugat en més de cinquanta ocasions.

## Palmarès

* Lliga de Campions de l'OFC (2): 2010-11, 2011-12.

## Referències

* ↑ (anglès) «Adam Dickinson – Player profile». Transfermarkt.co.uk. [Consulta: 17/03/2012.]
* ↑ (anglès) «Profile information – Adam Dickinson Arxivat 2013-08-25 a Wayback Machine.». Aucklandcityfc.com. [Consulta: 17/03/2012.]
* ↑ (anglès) «Adam Dickinson – 08/09 Arxivat 2017-01-06 a Wayback Machine.». Premier League Gal·lesa. [Consulta: 17/03/2012.]
* ↑ (anglès) «Welsh Premier career details for Adam Dickinson Arxivat 2012-03-09 a Wayback Machine.». Premier League Gal·lesa. [Consulta: 17/03/2012.]
* ↑ (anglès) Pearce, Bob: «Wellington find spark in Auckland». Campionat de Futbol de Nova Zelanda. [Publicació: 31/01/2009.] [Consulta: 17/03/2012.]
* 1 2 (anglès) «FIFA Player Statistics: Adam Dickinson Arxivat 2012-01-21 a Wayback Machine.». FIFA.com. [Consulta: 17/03/2012.]
* ↑ (anglès) Sharma, Ashish: «Exclusive: Adam Dickinson Believes New Zealand Football Is On The Up». Goal.com. [Publicació: 09/12/2009.] [Consulta: 17/03/2012.]
* ↑ (anglès) «Adam Dickinson – Performance data by club». Transfermarkt.co.uk. [Consulta: 17/03/2012.]

## Vegeu també

* El futbol a Anglaterra
* El futbol a Gal·les
* El futbol a Nova Zelanda

## Enllaços externs

* (anglès) Informació i estadístiques sobre Adam Dickinson a la pàgina web oficial de la FIFA Arxivat 2012-01-21 a Wayback Machine.
* (anglès) Informació i estadístiques sobre Adam Dickinson a la pàgina web oficial de l'Auckland City FC Arxivat 2013-08-25 a Wayback Machine.
* (anglès) Informació i estadístiques sobre Adam Dickinson a transfermarkt.co.uk
# Killington

Killington és una població dels Estats Units a l'estat de Vermont. Segons el cens del 2000 tenia 1.095 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Killington tenia 1.095 habitants, 500 habitatges, i 282 famílies. La densitat de població era de 9,1 habitants per km².
Dels 500 habitatges en un 25,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,6% hi vivien parelles casades, en un 5,6% dones solteres, i en un 43,6% no eren unitats familiars. En el 34,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,19 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,8.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,5% tenia menys de 18 anys, un 5,8% entre 18 i 24, un 29,4% entre 25 i 44, un 33,3% de 45 a 60 i un 11,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 116,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 47.500 $ i la renda mediana per família de 60.125 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.618 $ mentre que les dones 27.368 $. La renda per capita de la població era de 32.066 $. Entorn del 6,4% de les famílies i el 7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Killington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Killington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# L'Artiga

«L'Artiga» té aquests significats:
* Geografia:
* L'Artiga, llogaret del municipi de Vilaller, a l'Alta Ribagorça
* L'Artiga (francès: Lartigue), municipi francès del departament de Gers, a la regió de Migdia-Pirineus
# Kolla

Els kolles, colles, o coyes (Kolla, Colla o Coya), correctament Qulla (nom quítxua per dir "sud") són un poble indígena del nord de Xile, nord-oest de l'Argentina i sud de Bolívia.
Són més de 70.000 dels que prop de 60.000 viuen a Salta i a Jujuy. A Xile són uns 4.000. Parlen un dialecte del quítxua.
Els kolla van entrar en contacte amb els invasors castellans (després anomenats espanyols) el 1540. Van resistir la invasió durant 110 anys però finalment van perdre les terres de Santiago del Estero a mans dels castellans. Molt famosa fou la cap de la resistència Ñusta Willaq, un dona combatent que va lluitar fins al 1780. Amb la independència de l'Argentina, Xile i Bolívia la sort dels kolles no va millorar.
Els Kolla utilitzen la bandera originària o wiphala tradicional dels indígenes de Bolívia.

## Referències

* ↑ «INDEC. Censo 2001 - Encuesta Complementaria de Pueblos Indígenas». Arxivat de l'original el 2007-04-06. [Consulta: 14 novembre 2015].
* ↑ CENSO 2002 Estadísticas Sociales de los pueblos indígenas en Chile
# Kwadi

El kwadi és una llengua khoisànida de clic extinta que es parlava al sud-oest d'Angola, al sud de la província de Namibe. Segons l'ethnologue el zorotua era un dialecte d'aquesta llengua, que encara s'utilitzava de manera regular el 1971, però que a l'hivern de 1981 ja no tenia parlants vius. El kwadi no s'havia escrit. El seu codi ISO 639-3 és kwz i el seu codi al glottolog és kwad1244.
A la dècada de 1950 només hi havia uns 50 parlants de kwadi, dels quals només n'hi havia entre 4 i 5 que n'eren totalment competents. El 1965 es coneixien tres parlants parcials però el 1981 ja no se'n va trobar cap.

## Família lingüística

Com que el kwadi està poc recordat, no hi ha moltes evidències per a classificar-lo. Algunes vegades és classificat com membre de la família divergent de les llengües khoe-kadis, que és tal com surt a la classificació del glottolog. Aquesta proposta és discutida, però els seus defensors diuen que el khadi havia mantingut elements del proto-khoe que havien estat perduts per les llengües khoes occidentals degut a la influència de les llengües juus de Botswana.

## Etnolingüística, el poble Kwadi

Els kwadis, que en bantú eren anomenats kwepe, sembla que havia estat un poble de caçadors-recol·lectors de l'Àfrica del Sud-oest que van adoptar la llengua nama. Eren principalment pescadors de la zona baixa del riu Coroca. Els kwadis estan relacionats amb els kwisis.

## Referències

* 1 2 «Kwadi». ethnologue. [Consulta: 29 gener 2015].
* 1 2 «Language: Kwadi». glottolog. [Consulta: 29 gener 2015].
* ↑ Changing profile when encroaching on hunter-gatherer territory?: towards a history of the Khoe–Kwadi family in southern Africa. Conferència de Tom Güldemann, presentada al congrés Historical linguistics and hunter-gatherer populations in global perspective, al Max Planck Institute for Evolutionary Anthropology, Agost de 2006.
* ↑ Blench, Roger «Are the African Pygmies an Ethnographic Fiction?». Challenging Elusiveness: Central African Hunter-Gathereres in a Multidisciplinary Perspective [Leiden], 1999, pàg. 41-60.

## Enllaços externs

* Lèxic bàsic del Kwadi al Global Lexicostatistical Database
# 64 Ōzumō

64 Ōzumō (64大相撲, lit. 64 Professional Sumo Wrestling) és un videojoc de sumo per la Nintendo 64, i només va ser llançat al Japó l'any 1998. En general, ha sigut qualificat com un mal videojoc, Gamespot va donar 3,9 de 10, per exemple. El videojoc simula diversos aspectes d'un lluitador de Sumo, com l'alimentació i l'entrenament. Tot i que va rebre una crítica dolent, es va crear una continuació, 64 Ōzumō 2.

## Referències

* ↑ Qualificació de Gamespot
# L'Arboçar (Querol)

L · Arboçar és una antiga urbanització del municipi de Querol a la comarca de l'Alt Camp, Tarragona.
l'Arboçar està situat al sud i dins del terme municipal de Querol, a tocar del coll de l'Arboçar, al sud-oest del coll de la Torre (la Torreta). Ocupa una franja al marge esquerre del torrent de la Torreta i al nord del Puig de l'Arboçar (614 m) al límit amb el terme municipal d'Aiguamúrcia.
A una altitud mitjana de 590 m, ocupa una franja (antic sector residencial) al marge esquerre del torrent de la Torreta. Per la seva situació geogràfica, al sud del del Montagut (964 m). l'Arboçar resta al vessant oposat a la vall del Gaià, força distant del nucli de població principal.
El topònim pertany a la masia de l'Arboçar, antic mas abandonat, format per diferents volums amb murs de pedra i coberta a dues aigües (construcció anterior a 1900). Se situa al sud del terme municipal, i dona nom a l’àmbit de l’antiga urbanització l’Arboçar.
Com a punt d'interès, l'ermita romànica de Santa Agnès (s.XII), és molt pròxima, però ja dins el terme municipal d'Aiguamúrcia. És en bon estat de conservació però l'accés al seu interior està rerstringit.
El sector urbanitzat es va iniciar cap al 1970. L'intent urbanitzador no va reeixir totalment i el sector resta compost per diverses cases aïllades, de nova construcció, comunicades per diversos carrers, la majoria sense asfaltar.
El Pla Territorial del Camp de Tarragona, a l'Alt Camp, determina que el sector residencial de l’Arboçar (Querol) resta, en part, inclòs en el Pla d’espais d’interès natural, per això es va resoldre aplicar mesures de reducció o extinció de la zona urbanitzada. El pla recomana l'extinció del sector per poder-hi mantenir la màxima connectivitat ecològica.

## Referències

* ↑ «l'Arboçar». enciclopèdia.cat, 2021. [Consulta: 20 maig 2021].
* ↑ «Mapa topogràfic 1:50.000». Institut Cartogràfic i Geoloògic de Catalunya, ICGC, 2021. [Consulta: 20 maig 2021].
* ↑ «Catàleg de masies i cases rurals» (PDF) p. fitxa 63 L'Arboçar. Ajuntament de Querol, Alt Camp, 2011. [Consulta: 20 maig 2021].
* ↑ «Ermita de Santa Agnès. Aiguamúrcia. Alt Camp». Catalunya Medieval, 2014. [Consulta: 20 maig 2021].
* ↑ Anna Estallo. «Querol, la terra promesa». El Punt Avui, 2010. [Consulta: 20 maig 2021].
* ↑ «Diagnosi. Assentaments. Alt Camp. Pla Territorial del Camp de Tarragona (memòria. 5.66)». territori.gencat.cat, 2010. [Consulta: 20 maig 2021].
# L'Arbocet

L'Arbocet és un nucli poblat que pertany al municipi de Vilanova d'Escornalbou i que fou municipi fins al 1846, quan va ser incorporat a Vilanova. Antigament fou denominat l'Arboç i el seu nom sembla que al·ludeix a l'arbust Arbutus unedo, força corrent a la zona. El nom de l'Arbocet no és un diminutiu sinó que es creu que ve del llatí Arbusetum, que és un indicatiu de col·lectiu (lloc amb arboços). La seva població era de 32 habitants l'any 2013.
La seva església parroquial està dedicada a Sant Joan i és del segle xvii. Al poble hi ha dues torres: la Torre de Cal Torratxar, rodona; i la Torre del Gravat que és quadrada. La veu popular diu que a la torre rodona s'hi hostatjaven els cristians, i a la quadrada, els moros. La segona es va fer servir per al comú del poble. Ambdues torres estan protegides com a Bé cultural d'interès nacional.
L'Arbocet tenia com a agregat la quadra de Mas d'en Munter o Mas de l'Olivera, que es va incorporar a Vilanova al mateix temps.
El poble se situa a la dreta del barranc de la Palomera (que a Vilanova s'anomena de Sant Magí). Només té dos carrers, el de Baix i el de Dalt, paral·lels, i que van a parar ambdós a la plaça de l'Església.
Va formar part de la Baronia d'Escornalbou, creada a finals del segle xii i que depenia de l'Arquebisbat de Tarragona. El 1586, aproximadament, va entrar a formar part de la Comuna del Camp. El 1808 va formar milícies que es van unir a les de Mont-roig del Camp i Vilanova d'Escornalbou contra els francesos. Durant la Primera guerra carlina el poble es va manifestar majoritàriament a favor dels absolutistes, que sovint hi trobaven refugi. D'aquí que el camí que mena al poble encara s'anomeni "camí dels carlins". El 1844 encara tenia 92 habitants i la població estava estancada (no havia variat des 1833), amb tendència a retrocedir. Agregat a Vilanova el 1846, va anar disminuint la població, tot i la seva riquesa en aigües i en cultius, però durant els darrers anys s'ha recuperat lleugerament. La imatge més característica del poble, i que defineix la seva silueta són les seves dues torres de guaita. Un restaurant fundat el 1979 per una família d'una casa tradicional del poble ha atret força visitants.

## Referències

* ↑ Anguera, Pere. Història dels pobles del Baix Camp. Reus: Reus Diari, 1989, p. 318.
# Santa Coloma de Can Cabra

Santa Coloma de Can Cabra és una església de Castellar del Riu (Berguedà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Situació

Es troba a la caseria de Llinars de l'Aiguadora, a l'extrem ponentí del terme municipal, al nord de la masia de Can Cabra. S'hi accedeix per la carretera asfaltada i ben senyalitzada que surt al km. 19,4 (42° 06′ 52″ N, 1° 42′ 32″ E﻿ / ﻿42.114485°N,1.708905°E﻿ / 42.114485; 1.708905) de la carretera de Berga a Sant Llorenç de Morunys, riu amunt, direcció "Llinars". Fins a can Cabra hi ha 2,5 km.

## Descripció

Església romànica d'una sola nau coberta amb volta de canó i rematada a llevant per un absis cobert amb una volta de quart d'esfera. La porta d'entrada és al mur de ponent i es tracta d'un senzill arc de mig punt. Sobre aquest mur hi ha un campanar d'espadanya de dues obertures. L'exterior és parcialment emblanquinat. Trobem altres edificacions annexes, totes elles voltades de planells de conreu envoltats de bosc.

## Història

Santa Coloma de Can Cabra o de Llinars és situada a l'antiga unitat territorial de la vall de Lord. L'església era propietat del monestir urgellenc de Sant Sadurní de Tavèrnoles i com a tal figura a l'acta de consagració de l'església monacal del 1400 (Sancte Columbe de Linars). No va tenir mai la categoria de parroquial car no s'esmenta en la visita al deganat de la vall de Lord efectuada el 1312. Al segle xviii era sufragània de Sant Iscle i Santa Victòria de Llinars de l'Aiguadora, formant part de l'oficialat de Sant Llorenç de Morunys.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* 1 2 «Santa Coloma de Can Cabra». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2015].
# Lo Borg

«Lo Borg» té aquests significats:
* Lo Borg (Cruesa), municipi al departament de la Cruesa (regió de la Nova Aquitània, França)
* Lo Borg (Droma), municipi al departament de la Droma (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps, França)
* Lo Borg (Òlt), municipi al departament de l'Òlt (regió d'Occitània, França)
* Lo Borg d'Argentau, municipi al departament del Loira (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps, França)
* Lo Borg dau Chapduelh, municipi al departament de la Dordonya (regió de la Nova Aquitània, França)
* Lo Borg de Combairencha, municipi al departament de la Dordonya (regió de la Nova Aquitània, França)
* Lo Borg Devisac, municipi al departament de Tarn i Garona (regió d'Occitània, França)
* Lo Borg de Lastic, municipi al departament del Puèi Domat (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps, França)
* Lo Borg de Sant Andiòu, municipi al departament de l'Ardecha (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps, França)
* Lo Borg Sant Dalmatz, municipi a la Val Ges, dins de les Valls Occitanes (regió del Piemont, Itàlia)
* Cantó de Lo Borg Devisac, cantó francès al districte de Los Sarrasins del departament de Tarn i Garona
* Cantó de Lo Borg dau Peatge, cantó francès al districte de Valença (departament de la Droma, França)
* Cantó de Lo Borg Sant Andiòu, cantó francès al districte de Privàs (departament de l'Ardecha)
* Cantó de Lo Borg de Valença, cantó al districte de Valença (la Droma, Alvèrnia-Roine-Alps, França)