OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hilda (Carolina del Sud)

Hilda és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 436 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hilda tenia 436 habitants, 179 habitatges i 115 famílies. La densitat de població era de 54,8 habitants/km².
Dels 179 habitatges en un 37,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,2% hi vivien parelles casades, en un 10,1% dones solteres, i en un 35,2% no eren unitats familiars. En el 31,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,44 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,7% tenia menys de 18 anys, un 10,8% entre 18 i 24, un 25% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 14,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.771 $ i la renda mediana per família de 30.833 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.125 $ mentre que les dones 20.000 $. La renda per capita de la població era d'11.368 $. Entorn del 21,1% de les famílies i el 23,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hilda». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hilda». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cap

«Cap o CAP» té aquests significats:

## Anatomia

* Cap en sentit figurat cervell
* Cap humà
* Cap (anatomia) en un animal part anterior del cos que conté la boca, el cervell i diversos òrgans sensorials
* Cap (artròpodes), tagma més anterior del cos dels artròpodes

## Acrònims

* CAP o Certificat d'Aptitud Pedagògica, títol espanyol que permet exercir com a professor a l'educació secundària
* CAP o centre d'atenció primària, lloc on la població és atesa en un primer nivell assistencial
* Teorema CAP, de l'anglès consistency, availability, partition tolerance, teorema informàtic

## Geografia

* Cap, punta de terra que s'endinsa al mar
* Regió del Cap, regió de Sud-àfrica

## Parts

* Cap: l'extrem superior del mànec d'un cordòfon o capçal d'un aeròfon
* Cap sinònim de cabota, part superior d'un clau, cargol o eina
* Cap, en heràldica, la part superior de l'escut d'armes

## Persones

* Cap jeràrquic, superior en una jerarquia
* Cap d'estat, individu que representa l'autoritat suprema d'un estat
* Cap de turc, persona a qui s'atribueix la culpa d'alguna cosa que no ha fet
# Harold Craxton

Harold Craxton (30 d'abril de 1885 - Londres, 30 de març de 1971) va ser un pianista, compositor i professor de música anglès.
Craxton va estudiar a l'escola de piano de Tobias Matthay amb ell mateix i amb Cuthbert Whitemore. Aviat es va fer conegut com l’acompanyant de piano de músics com Nellie Melba, Clara Butt, John McCormack o Lionel Tertis. El 1915 es va casar amb la violoncel·lista Essie Faulkner. Del 1914 al 1919 va ser professor a la "Tobias Matthay Piano School", després de la qual va ser professor de piano a la Royal Academy of Music fins al 1965. Entre els seus estudiants hi havia Ronald Kinloch Anderson, Alexander Kelly, Alan Richardson i Denis Matthews.
A més de nombroses peces per a piano, Craxton va compondre diverses cançons a la dècada de 1910, incloent: cantada per Clara Butt, el seu marit Kennerley Rumford, Carrie Tubb i John McCormack. S'interessava per la música antiga des dels anys vint. Ha publicat i organitzat composicions de Henry Purcell, Giovanni Stefano Carbonelli i altres. A principis de la dècada de 1930, es van fer transcripcions gratuïtes com La queixa de l'amor, Siciliano i Rigadon, Meditació i Bourrée Humoresque. El 1944 va escriure quatre cançons basades en textos de William Shakespeare, que va dedicar als cantants Isobel Baillie i Roy Henderson. Craxton va treballar en la majoria de les seves composicions durant un llarg període, i han arribat a nosaltres en diferents versions. Hi ha vuit versions diferents de Hear the sirenens cantant suaument, algunes de les quals difereixen de tal manera que semblen peces diferents.
Craxton va tenir sis fills, dels quals Janet Craxton es va fer coneguda com a oboista i John Craxton com a pintor. El Craxton Memorial Trust es va establir el 1971 per donar suport als joves instrumentistes, especialment als pianistes.

## Vegeu també

* Harold Craxton

## Enllaços externs

* http://www.craxtonmemorialtrust.org.uk/
* http://www.craxtonmemorialtrust.org.uk/html/hcraxton.htm
# Carretera de Toralla

La Carretera de Toralla és una antiga pista, actualment convertida en carretera local asfaltada, del terme municipal de Conca de Dalt, en territori del poble de Toralla, a l'antic terme de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà.
Arrenca de la carretera N-260 en el punt quilomètric 310,8, des d'on surt cap al sud-est seguint un petit tram de forma paral·lela a la carretera de la qual parteix, encara en terme de la Pobla de Segur, resseguint el límit meridional de la partida de Mascarell de la Pobla, on trenca en angle recte i segueix cap a l'oest-nord-oest, seguint per l'esquerra del barranc de Mascarell, però de tant en tant canviant de direcció per tal de guanyar alçada. Va a buscar el vessant sud-oest del Casot i de lo Tossalet, deixant l'antiga masia de Mascarell a ponent, on troba l'arrencada del Camí de Mascarell cap al sud-oest, i va a passar entre les partides de la Sort (migdia) i lo Batllet (nord), on troba també l'arrencada d'un altre camí, cap al sud-oest: els Camins dels Camps. Enfila el coster meridionar de la muntanya de Saviner, passant ran de les partides de Comellans, primer, i de l'Abeller, i arriba al poble de Toralla després de fer un parell més de revolts tancats per tal de guanyar alçada.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Hilton Clarke

Hilton Clarke (Ormond, Melbourne, 7 de novembre de 1979) és un ciclista australià professional des del 2001. El seu pare Hilton també es dedicà al ciclisme.

## Palmarès

* 2000
** 1r a la Melbourne to Warrnambool Classic
** Vencedor d'una etapa al Tour de Tasmània
* 2001
** Vencedor de 2 etapes a la International Cycling Classic
** Vencedor d'una etapa al Tour de Southland
* 2002
** 1r a la Pomona Valley Stage Race
** Vencedor de 2 etapes a la Herald Sun Tour
** Vencedor d'una etapa al Geelong Bay Classic Series
** Vencedor d'una etapa al Nature Valley Grand Prix
** Vencedor de 3 etapes a la International Cycling Classic
** Vencedor d'una etapa al Tour de Southland
* 2003
** Vencedor de 2 etapes a la Volta a Egipte
** Vencedor d'una etapa al Herald Sun Tour
* 2005
** Vencedor d'una etapa al Geelong Bay Classic Series
** Vencedor d'una etapa a la International Cycling Classic
** Vencedor d'una etapa al Herald Sun Tour
* 2006
** 1r a la Jayco Bay Classic
** 1r al Tour d'Elk Grove 1
** 1r al Tour d'Elk Grove 2
** 1r al Rochester Twilight Criterium
** Vencedor d'una etapa al Herald Sun Tour
* 2007
** 1r al Rochester Twilight Criterium
* 2008
** Vencedor d'una etapa al Mount Hood Cycling Classic
** Vencedor d'una etapa al Tulsa Tough
** Vencedor d'una etapa al Tour d'Elk Grove
* 2009
** Vencedor d'una etapa a la International Cycling Classic
* 2010
** 1r a la Clarendon Cup
** Vencedor d'una etapa a la San Dimas Stage Race
** Vencedor d'una etapa a la Redlands Bicycle Classic
** Vencedor de 2 etapes al Nature Valley Grand Prix
* 2011
** 1r a la Clarendon Cup
** Vencedor d'una etapa al Tour d'Elk Grove

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Carretera de Sant Ramon

La Carretera de Sant Ramon és el primer tram de la carretera de Reus al Morell, al terme municipal de Reus, i en part al de Constantí, al Baix Camp. És la TP-7225
La tendència actual és d'anomenar-la completament carretera del Morell. S'inicia a la carretera de Reus a la Selva del Camp, una mica més amunt del Cementiri de Reus. Quan se li ajunta el Camí de Valls la carretera circula durant uns dos quilòmetres per damunt d'aquest camí.
Sant Ramon és un grup de masies que formen un petit poblat al terme municipal de Constantí. La carretera es va començar a construir el 1877, però l'obra no es va acabar fins al 1882, i només arribava fins a les masies. Més tard se la prolongà fins al Morell.

## Referències

* ↑ Amigó, Ramon. Materials per a l'estudi dels noms de lloc i de persona, i renoms, del terme de Reus. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1988, p. 542. ISBN 8486387655.
# Headspace

Headspace és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Andrew van den Houten, estrenada el 2005.

## Repartiment

* Olivia Hussey: el doctor Karen Murphy
* William Atherton: el doctor Ira Gold
* Sean Young: la mare
* Larry Fessenden: el pare
* Mark Margolis: Boris Pavlovsky
* Erick Kastel: Harry Jellenik
* Dee Wallace: el doctor Denise Bell
* Udo Kier: el reverend Karl Hartman
* Christopher Denham: Alex Borden
* Karen Anderson: la infermera

## Al voltant de la pel·lícula

* El rodatge, d'una duració de 42 dies, s'ha estès sobre un període del 8 de juliol al 18 de novembre de 2004 i s'ha desenvolupat a Katonah i Nova York.

## Banda original

* Party Dress, interpretat per After Midnight Project
* Believe, interpretat per Dragwater
* What Is It, interpretat per Phonodrive
* Dialysis Daze, interpretat per Charles Michael Dess
* Ave Maria, interpretat per l'Orquestra Simfònica Nacional D'eslovàquia, dirigida per Ryan Shore

## Enllaços externs

* Critica DevilDead Arxivat 2012-05-24 a Wayback Machine.
# Casa Jou

La Casa Jou és un edifici del municipi de Figueres (Alt Empordà) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici situat a davant de la Plaça del Gra. És un edifici cantoner de planta baixa renovada destinada a local comercial. Presenta dues plantes amb la mateixa ordenació: balconada correguda, de tres balcons per pis molt junts, ordenats en vertical amb quatre pilars d'ordre corinti, que segueixen els relleus de la façana (mènsules, balcó, façana, mènsula, balcó, façana) quedant-hi integrat. El conjunt culmina en cornisa i terrat. La cantonada decorada amb encoixinat de carreus de la mateixa mida el primer pis i irregulars als dos pisos superiors. Fa cantonada en angle obtús, també encoixinat. La façana del carrer Concepció és senzilla, té també dos pisos amb dos balcons cadascun, i a la planta baixa hi ha dos finestres que s'han convertit en aparadors.

## Referències

* ↑ «Casa Jou». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 gener 2015].
# Hassan Shehata

Hassan Shehata (àrab: حسن شحاتة) (Kafr el-Dawwar, 19 de juny de 1949) fou un futbolista egipci de la dècada de 1970 i entrenador.
Fou internacional amb la selecció d'Egipte.
Pel que fa a clubs, destacà a Zamalek.
Trajectòria com a entrenador:
* 1983–1985 Zamalek U-20
* 1985–1986 Zamalek (assistent)
* 1986–1988 Al Wasl (Emirates)
* 1989–1990 Al-Merreikh (Sudan)
* 1990–1992 El Shourta
* 1992–1993 Ittihad Alexandria
* 1993–1994 El Shourta
* 1995–1996 Zamalek (assistent)
* 1996–1997 El Minya
* 1997–1998 El Sharkia SC
* 1998–1999 El Shams
* 1999 Al-Ahly Benghazi (Libya)
* 1999–2000 Suez
* 2000 Al-Fujairah
* 2001 Dina Farms
* 2001–2003 Egipte U20
* 2003–2004 El Mokawloon
* 2004–2011 Egipte
* 2011–2012 Zamalek
* 2012 Al-Arabi (Qatar)
* 2014 Difaâ El Jadidi
* 2014–2015 El Mokawloon
* 2015–2016 Petrojet FC

## Referències

* ↑ Hassan Shehata - International Appearances
* ↑ «Hassan Shehata». Egyptian Sports. [Consulta: 11 octubre 2014].
* ↑ «اخبار |قبل مواجهة أهلي جاريدو .. شحاتة يكتسح المدرب الأجنبي في الدوري المصري». FilGoal, 27-04-2015. [Consulta: 27 desembre 2015].
* ↑ «Marco Tardelli is Egypt's New Manager». Egyptian Players. Arxivat 2010-12-17 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2010-12-17. [Consulta: 7 agost 2019].
* ↑ «Tardelli Thanks Fans for Standing by Pharaohs». Egyptian Players. Arxivat 2010-12-17 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2010-12-17. [Consulta: 7 agost 2019].
* ↑ Obayiuwana, Osasu «Egypt's new coach Marco Tardelli has acknowledged the difficulty of leading the Pharaohs to the 2006 World Cup». BBC sport, 26-03-2004.
* ↑ «IFFHS Coach Ranking: Hassan Shehata best African - Non classé - Football - StarAfrica.com», 28-10-2010. Arxivat de l'original el 2016-01-05. [Consulta: 27 desembre 2015].
* ↑ Arxivat 13 May 2013$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ Ed Dove. «5 Best African World Football Coaches». Bleacher Report, 14-03-2013. [Consulta: 27 desembre 2015].
# Castell de Ravós

El Castell de Ravós és situat sobre un petit turó al marge dret del riu Terri. Inclou dins el seu recinte l'església de Sant Cugat que en va ser la capella. Segons Riquer i Monreal, formava part de la línia defensiva situada al nord de Girona, que a més era completada pels castells de Medinyà i Sant Julià de Ramis.

## Història

Històricament, cal identificar el castell palau de Ravós amb el «castrum de Rogationibus» que depenia de l'ardiaca de Girona. Aquest ardiaca sovint rebia el nom d'ardiaca de Ravós pel fet de posseir la senyoria del lloc i del seu castell. L'any 1144 es troba documentat un «Arnaldus de Rogationibus levita». El 1296 hi ha un esment del «stallio et castllania de Rogacionibus» que era propietat de la seu de Girona. Bernat de Vilamarí (que va ser bisbe de Girona de 1292 a 1312) va cedir els drets sobre el castell a Ramon de Vilaric, que els va enfeudar als senyors de Palol de Revardit. El 1316 és mencionat el «castrum» d'aquest lloc. Durant molt temps, per tant, fou de senyoria eclesiàstica. Amb la desamortització, al segle xix, (1835), el castell va passar a mans civils i es va convertir en pagesia. Ha estat restaurat modernament.
El nom de «Rogationibus» anà evolucionant; l'any 1272 era anomenat «Rabedonibus», més tard «Rabonibus» i, finalment, «Ravós».

## Arquitectura

És un edifici de planta trapezoïdal amb quatre torres rodones als angles i merlets i pati interior, creat a partir de l'església que resta al seu interior adossada al mur de tramuntana. Conserva bona part de l'estructura de la façana de llevant i de migdia amb dues torres de planta circular, en una d'elles encara es conserva la coberta. Les parets són de maçoneria que és arrebossada a les façanes i les cobertes són amb teula àrab a diverses vessants. A la part superior de la façana de llevant es conserven restes de merlets. L'accés principal és situat a la façana de migdia, és un gran portal amb llinda de dovelles tallades en regràs, és a dir, que el gruix per la part de l'extradós és més gran que per la de l'intradós. A l'interior el castell consta de planta baixa i dos pisos.
Fou construït durant els segles XII-XIII i, sofrí nombroses reformes i modificacions durant el segle xiv i també en època moderna.

### Sant Cugat de Ravós: Pintures murals

Les pintures murals de l'església de Ravós es van redescobrir a la dècada dels anys vint del segle passat i la forta oposició dels veïns del poble i del Bisbat va impedir que se'ls enduguessin a un museu de Girona o Barcelona.

## Referències

* 1 2 Bolòs i Masclans, Jordi. «Castell de Ravós del Terri». A: El Gironès La Selva El Pla de l'Estany. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1991, p. 370 (Catalunya Romànica, V). ISBN 84-7739-262-5.
* ↑ «Castell_de_Ravós». Patrimoni .gencat. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya.

## Enllaços externs

* Castell_de_Ravós a Catalunya Medieval
* Castell_de_Ravós a Gran Enciclopèdia Catalana
* Ravós a Castells Catalans
# Hassan Taxi

Hassan Taxi (àrab: حسان طاكسي, Ḥassān Ṭāksī) és una comèdia algeriana dirigida per Mohamed Slim Riad, estrenada el 1982.

## Argument

Hassen, cansat i desgastat pels llargs anys posteriors a la independència, obté, com a vell combatent, una llicència de taxi. Amb el seu taxi solcarà els carrers d'Alger i viurà les aventures més rocambolesques.

## Repartiment

* Rouiched
* Robert Castel
* Lucette Sahuquet
# Casa Enric

Casa Enric és un edifici dins del nucli urbà de la població de Sant Climent Sescebes (Alt Empordà), al bell mig del nucli antic del poble, formant cantonada entre la plaça i el carrer Major. Immoble catalogat a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya, fa cantonada i és de planta rectangular, format per dos cossos adossats. La construcció està arrebossada i pintada. La construcció principal, presenta la coberta de teula de dues vessants i està distribuïda en planta baixa i dos pisos. La façana principal, orientada a la plaça, presenta dos portals d'accés a l'interior. El principal és d'obertura rectangular però manté l'emmarcament de mig punt arrebossat. Al costat, una senzilla finestra i un gran portal rectangular bastit amb maons, tot i que reformat. Al pis destaca un balcó corregut amb la llosana motllurada, que també engloba la façana lateral orientada al carrer. Les obertures dels pisos són rectangulars i tenen els emmarcaments d'obra arrebossats. La façana lateral presenta, a la planta baixa, tres portals d'accés d'arc de mig punt amb els emmarcaments arrebossats. El del centre ha estat transformat en una obertura rectangular, però conserva l'emmarcament original. Les finestres dels pisos superiors són de la mateixa tipologia que les de la façana principal. Ambdues façanes estan rematades per un ràfec dentat i motllurat, damunt del qual hi ha una barana d'obra ondulada.

## Referències

* 1 2 3 «Casa Enric». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 agost 2014].
# Hassan al-Banna

Hassan al-Banna (àrab: حسن البنا, Ḥassan al-Bannā) (14 d'octubre de 1906 - 12 de febrer de 1949) va ser un pensador egipci, fundador de l'organització dels Germans Musulmans i considerat el pare de l'islamisme polític modern.
Pertanyia a una família religiosa: El seu pare, rellotger de professió, era diplomat de la facultat de teologia a la prestigiosa universitat d'Al-Azhar. Dedicava el temps lliure a l'estudi de la sunna (fets i dites de Mahoma, que són una de les principals fonts per a l'elaboració de la doctrina islàmica).
Va fundar la seva primera organització als vuit anys, l'Associació per la Bona Conducta. Més endavant va formar part d'una confraria sufí. Als 16 anys va ser admès gràcies als seus coneixements en matèria de religió a la universitat d'Al-Azhar. Per les seves altes qualificacions el Ministeri d'educació li va oferir una beca per ampliar els estudis a Europa, però Al-Banna va declinar l'oferiment.
Va treballar llavors com a professor a la petita localitat d'Ismaïlia, al nord-est del Caire. En aquesta ciutat es va fundar el 1928 l'organització dels Germans Musulmans, que responia a la convicció que només el retorn a l'islam podia alliberar Egipte de la colonització política i cultural britànica. Hàssan al-Banna advocava per la restauració del califat, abolit poc abans, amb la proclamació de la República Turca que donava fi a l'Imperi Otomà, a què estaven lligats els últims califes. D'acord amb això, Al-Banna era panislamista, és a dir que creia més en una unitat basada en la fe islàmica que en la identitat nacional: a la noció de watan (nació territorial, pàtria) contraposava la d'umma (nació o comunitat de creients). També era favorable a un islam integral, contrari a un estat laic, en què la fe i la tradició islàmica no es restringís a l'àmbit privat, sinó que fos el fonament de l'organització estatal, d'acord amb el lema islamista al-islam, din wa-dawla: "l'islam, religió i Estat".
Els Germans Musulmans van conèixer un ràpid apogeu. Hàssan al-Banna es va fer un personatge molt popular gràcies a la seva habilitat en teixir una xarxa islamista que actués com un contrapoder davant l'Estat egipci: va fundar escoles, associacions de caritat, dispensaris mèdics, biblioteques i petites empreses. El 1948 l'organització ja comptava amb dos milions de membres i suposava una amenaça per a la monarquia egípcia, sobretot perquè havia començat a organitzar accions violentes contra l'estat. En l'onada repressiva que va seguir, Al-Banna va ser assassinat el 12 de febrer de 1949.

## Enllaços externs

* Mitchell, Richard P. The Society of the Muslim Brothers. Londres: Oxford University Press, 1993. ISBN 978-0-19-508437-5.
* Mura, Andrea «A genealogical inquiry into early Islamism: the discourse of Hasan al-Banna». Journal of Political Ideologies, 17, 1, 2012, pàg. 61–85. DOI: 10.1080/13569317.2012.644986.
* Soage, Ana B. «Hasan al-Banna or the politicisation of Islam». Totalitarian Movements and Political Religions, 9, 1, 2008, pàg. 21–42. DOI: 10.1080/14690760701856374.
# Castrobol

Castrobol és un municipi de la província de Valladolid a la comunitat autònoma espanyola de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 101 | 90 | 82 | 100 |
# Hemingway (cràter)

Hemingway és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 126 km de diàmetre. Porta el nom de l'escriptor estatunidenc Ernest Hemingway (1899-1961), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 2009.

## Referències

* ↑ «Hemingway». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 11-10-2016. [Consulta: 7 juny 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Castrocit

Castrocit és un despoblat situat a 1.161 metres d'altitud, del municipi de Beranui i, fins al 1966, del de Calbera, a la dreta del barranc de Castrocit, que neix a la serra del Cis i desemboca al riu Isàvena per l'esquerra, al caseriu de les Ferreries.
# Hawarden (Iowa)

Hawarden és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 2.478 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hawarden tenia 2.478 habitants, 1.032 habitatges, i 664 famílies. La densitat de població era de 332,2 habitants/km².
Dels 1.032 habitatges en un 28,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,1% hi vivien parelles casades, en un 7,5% dones solteres, i en un 35,6% no eren unitats familiars. En el 31,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,34 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,5% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 24,1% entre 25 i 44, un 22,5% de 45 a 60 i un 21,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.360 $ i la renda mediana per família de 44.938 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.466 $ mentre que les dones 19.669 $. La renda per capita de la població era de 17.459 $. Entorn del 4,2% de les famílies i el 6,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Fills il·lustres

* Anna Johnson Pell Wheeler (1833-1966), matemàtica

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hawarden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hawarden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.