OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lucio Marqueta Navasa

Lucio Marqueta Navasa (Saragossa, 22 de desembre de 1914 - Oviedo, 2 de maig de 1988), conegut futbolísticament com a Campos, fou un futbolista espanyol de la dècada de 1940. Segons la biografia escrita pel seu fill, els cognoms Marqueta Navasa van ser els que se li van imposar a l'orfenat Hogar Pignatelli de Saragossa, sent posteriorment adoptat per la família Campos Sanz, d'on provindria el sobrenom "Campos" pel qual va ser conegut.
Jugava a la posició de mig dret. A la seva ciutat natal havia jugat al CD Juventud de Zaragoza, CD Amistad i Club Aviación Nacional. Va ingressar al RCD Espanyol durant la guerra civil. Fou un dels futbolistes més destacats la temporada 1939-40, que acabà amb els triomfs a la Copa d'Espanya i el Campionat de Catalunya. La temporada següent gaudí de pocs minuts i acabà marxant al Reial Oviedo, on jugà durant sis temporades més.

## Palmarès

* Campionat de Catalunya de futbol:
** 1939-40
* Copa espanyola:
** 1939-40

## Referències

* ↑ MARQUETA L. NAVASA, Pedro. Largas noches: marqués de la alpargata. Oviedo, 2021.
* 1 2 Juan Pedro Martínez; Xavi Ensenyat. Cor Perico. RCD Espanyol, 2018.
* 1 2 3 «Fitxa de Campos». Periquito.cat. [Consulta: 9 abril 2019].
* ↑ Lucio Marqueta Navasa a BDFutbol
# Collada de Santa Engràcia

La Collada de Santa Engràcia és una collada situada a 658 m alt entre els termes comunals dels Banys d'Arles i Palaldà, a l'antic terme de Montalbà dels Banys, i d'Arles, tots dos del Vallespir (Catalunya del Nord).
És en el límit occidental del terme dels Banys d'Arles i a l'oriental del d'Arles, a la zona nord-oest de l'antic terme de Montalbà dels Banys. És a prop i al nord-oest de la capella de Santa Engràcia, al nord del Còrrec Fosc.

## Referències

* ↑ La Collada de Santa Engràcia en els ortofotomapes de l'IGN
# Collada de Vernadell

La Collada de Vernadell és un coll de muntanya dels Pirineus situat a 1.375,9 metres d'altitud a cavall dels termes municipal de Camprodon, de la comarca del Ripollès (però a l'antic terme de Beget, de la Garrotxa) i comunal de Prats de Molló i la Presta, de la comarca del Vallespir.
És al sud-est del terme de Prats de Molló i la Presta i al nord-oest del de Camprodon. És al sud-est del Mont Falgars i al nord-oest del Roc del Tabal.
La Collada de Vernadell és objectiu de diverses rutes de senderisme per aquest sector dels Pirineus.

## Referències

* ↑ El Coll de Vernadell en els ortofotomapes de l'IGN
# Confluence

Confluence és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 834 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Confluence tenia 834 habitants, 349 habitatges, i 211 famílies. La densitat de població era de 201,3 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 349 habitatges en un 25,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,4% hi vivien parelles casades, en un 9,2% dones solteres, i en un 39,3% no eren unitats familiars. En el 34,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 21,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,26 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,91.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,3% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 26,9% entre 25 i 44, un 22,7% de 45 a 60 i un 23,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.462 $ i la renda mediana per família de 31.181 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.705 $ mentre que les dones 19.750 $. La renda per capita de la població era de 12.129 $. Entorn del 15% de les famílies i el 21,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Confluence». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Confluence». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Diaphus megalops

Diaphus megalops és una espècie de peix de la família dels mictòfids i de l'ordre dels mictofiformes.
Els adults poden assolir 8,5 cm de longitud total. És un peix marí i d'aigües profundes que viu fins als 528 m de fondària a l'Índic i al Pacífic occidental.

## Referències

* ↑ Nafpaktitis, Basil G. «Systematics and Distribution of Lanternfishes of the Genera Lobianchia and Diaphus (Myctophidae) in the Indian Ocean» (en anglès). Science Bulletin. Natural History Museum of Los Angeles County, 30, 1978, pàg. 1-92.
* 1 2 3 Garilao, Cristina V.; Bailly, Nicolas. «Diaphus megalops Nafpaktitis, 1978». FishBaselllengua=anglès.
* ↑ Randall, J. E.; Lim, K. K. P.. A checklist of the fishes of the South China Sea (en anglès), 2000.

## Bibliografia

* Paxton, John R. «Nominal genera and species of lanternfishes (family Myctophidae)». Contributions in science, 322, 1979, pàg. 1–28.
# Òrbita de Lissajous

En astrodinàmica, una òrbita de Lissajous és una trajectòria tridimensional i quasi periòdica que un cos pot seguir al voltant d'un punt de Lagrange. S'anomenen òrbites de Lissajous a causa de la seva similitud amb les corbes de Lissajous, estudiades per Jules Antoine Lissajous el 1857. Aquest tipus d'òrbites formen part d'un conjunt més gran d'òrbites al voltant de punts de Lagrange entre les quals s'inclouen les òrbites de Liapunov i les òrbites d'halo. Les òrbites de Lissajous es poden caracteritzar amb tan sols dos paràmetres. Generalment s'escullen l'amplitud fora del pla de l'òrbita dels dos cossos majors, i una de les dues amplituds en el pla. L'altra amplitud queda ja determinada per les dues anteriors.
A la pràctica, qualsevol òrbita al voltant dels punts lagrangians L1, L2 o L3 és dinàmicament inestable, la qual cosa significa que les petites desviacions de l'equilibri creixen amb el temps. Com a resultat, les naus espacials en aquestes òrbites puntuals lagrangianes han d'utilitzar els seus sistemes de propulsió per mantenir l'estació orbital. Tot i que no són perfectament estables, un modest esforç de manteniment de l'estació manté una nau espacial en l'òrbita desitjada de Lissajous durant molt de temps.
En absència d'altres influències, les òrbites al voltant dels punts lagrangians L4 i L5 són dinàmicament estables sempre que la relació de les masses dels dos objectes principals sigui superior a uns 25. La dinàmica natural manté la nau espacial (o cos celeste natural) a les proximitats del punt Lagrangià sense utilitzar un sistema de propulsió, fins i tot quan està lleugerament pertorbada per l'equilibri. Tanmateix, aquestes òrbites poden ser desestabilitzades per altres objectes massius propers. Per exemple, les òrbites al voltant dels punts L4 i L5 del sistema Terra-Lluna poden durar només uns quants milions d'anys en comptes de milers de milions a causa de les pertorbacions dels planetes.

## Satèl·lits en òrbites d'halo

* Advanced Composition Explorer (ACE) Llançat el 1997. Punt de Lagrange L$_1$ del sistema Terra-Sol.
* Wilkinson Microwave Anisotropy Probe (WMAP) Llançat el 2001. Punt de Lagrange L₂ del sistema Terra-Sol.
* Genesis Llançat el 2001. Punt de Lagrange L$_1$ del sistema Terra-Sol.
* Herschel Space Observatory Llançat el 2009 (amb Planck). Punt de Lagrange L₂ del sistema Terra-Sol.
* Planck Llançat el 2009 (amb Herschel). Punt de Lagrange L₂ del sistema Terra-Sol.

## Referències

* ↑ «ESA Science & Technology: Orbit/Navigation». European Space Agency, 14-06-2009.
* ↑ «A230242 - Decimal expansion of (25+3*sqrt(69))/2».
* ↑ Lissauer, Jack J.; Chambers, John E. «Solar and planetary destabilization of the Earth–Moon triangular Lagrangian points». Icarus, 195, 1, 2008, pàg. 16–27. Bibcode: 2008Icar..195...16L. DOI: 10.1016/j.icarus.2007.12.024.
# Óscar Rivas Viondi

Óscar Rivas Viondi (nascut el 27 de març de 2000) és un futbolista espanyol que juga com a defensa central a l'AD Alcorcón.

## Carrera de club

Nascut a Albacete, Castella–La Manxa, Rivas es va formar al juvenil del Getafe CF, després d'haver començat a jugar a l'Atlètic de Madrid. El 17 de juliol de 2019, un cop acabada la formació, va fitxar pel CD Móstoles URJC de Tercera Divisió.
Rivas va fer el seu debut sènior el 25 d'agost de 2019, començant en una derrota a casa per 2-3 contra l'AD Torrejón CF. Va marcar el seu primer gol el 3 de novembre, marcant el tercer gol del seu equip en un gol de 4-0 contra el CD Paracuellos Antamira.
El juliol de 2021, Rivas va passar a l'AD Alcorcón i va ser destinat al filial de la Tercera Divisió RFEF. Va debutar amb el primer equip el 15 de desembre, començant com a titular en una derrota per 1-2 fora de casa contra l'Sporting de Gijón a la Copa del Rei de la temporada.
Rivas va marcar el seu primer gol com a professional el 27 de març de 2022, marcant l'únic del seu equip només en una derrota a casa per 1-2 contra el Real Valladolid. El 21 d'abril va renovar el contracte fins al 2024, amb opció per dos anys més.

## Vida personal

Mario, el germà bessó de Rivas, també és futbolista; juga de davanter, i també va ser format al Getafe. El seu pare Antonio també era futbolista.

## Referències

* ↑ «Ganador de la Liga Promises, sueña con llegar al Borussia Dortmund» (en castellà). Pobla FM, 20-02-2019. [Consulta: 15 desembre 2021].
* ↑ «FICHAJES | Óscar Rivas es la nueva pieza del puzzle azulón» (en castellà). CD Móstoles URJC, 17-07-2019. [Consulta: 15 desembre 2021].
* ↑ «Comienza el proyecto del Alcorcón B 2021–2022» (en castellà). AD Alcorcón, 26-07-2021. [Consulta: 15 desembre 2021].
* ↑ «Djurdjevic sostiene a Gallego» (en castellà). Marca, 15-12-2021. [Consulta: 15 desembre 2021].
* ↑ «El Valladolid recupera la fe ante un Alcorcón peleón» (en castellà). Marca, 27-03-2022. [Consulta: 24 abril 2022].
* ↑ «Óscar Rivas, renovado» (en castellà). AD Alcorcón, 21-04-2022. [Consulta: 24 abril 2022].
* ↑ «Los gemelos Rivas se miden en el CD Móstoles URJC - Leganés B» (en castellà). Telemadrid, 26-02-2021. [Consulta: 31 octubre 2021].

## Enllaços externs

* Perfil al web de l'AD Alcorcón (en castellà)
* Óscar Rivas Viondi a BDFutbol
* Óscar Rivas Viondi, Fitxa a Soccerway
# Óscar Rodríguez Antequera

Óscar Rodríguez Antequera (Sevilla, 17 d'abril de 1980) és un exfutbolista andalús, que jugava com a defensa.

## Trajectòria

Sorgeix del planter del Sevilla FC. Després de passar dos anys a l'equip B, a la campanya 02/03 debuta amb el primer conjunt sevillista, tot jugant 17 partits a primera divisió, als quals hi seguirien d'altres 8 a la temporada següent.
Sense espai al Sevilla, el defensa passa pel Reial Valladolid i per Polideportivo Ejido, ambdós de Segona, amb poca fortuna (sols hi disputa 12 partits en total). A partir del 2007, la carrera de l'andalús continua en clubs de divisions inferiors: FC Cartagena (2007), Racing Portuense (07/08) i Écija Balompié (08/...).

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador
# Ómer (unitat de mesura)

L'ómer (hebreu: עֹֽמֶר) és una unitat de mesura antiga usada en l'època del Temple de Jerusalem. S'utilitza en la Bíblia com a antiga unitat de volum de grans i productes secs. Correspondria a uns 3,6 litres.
La paraula ómer també s'ha d'entendre de vegades com a garba o gavella. En el judaisme, un ómer d'ordi era una ofrena tradicional el segon dia de la Pasqua jueva, durant el període de sacrifici al temple.
Par extensió, el càlcul de l'ómer (en hebreu: ספירת העומר, Sefirat ha-Ómer) és un manament religiós de la tradició jueva que correspon a comptar 49 dies (7 setmanes) a partir del dia en què s'ofereix una ofrena d'un ómer d'ordi al Temple de Jerusalem (el segon dia de la festa de la Pasqua jueva) fins un dia abans de l'ofrena de blat de Xavuot.

## Vegeu també

* Compte del Omer
* Lag ba-Omer

## Referències

* ↑ "Weights and Measures", Jewish Encyclopedia (1906)
* ↑ Adele Berlin. The Jewish Study Bible: Second Edition. Oxford University Press, 17 October 2014, p. 381. ISBN 978-0-19-939387-9.

## Enllaços externs

* Conteo del "Omer", el precepto del conteo y su significado- Pninei Halajá (castellà)
# Túpac Amaru I

Túpac Amaru (? - Cusco, 1572) fou l'últim monarca o emperador inca (sapa inca) el qual governà l'incanat de Vilcabamba (restes de l'Imperi Inca) al segle xvi. Va succeir al seu germà, Titu Cusi Yupanqui. Després de fer front durant algun temps a les tropes espanyoles (en la conquesta espanyola de l'Imperi Inca), finalment va ser empresonat i executat per una expedició comandada per Martín Hurtado de Arbieto.

## Referències

* ↑ «Tupac Amaru I». GEC. [Consulta: 12 octubre 2024].
* ↑ Valer, Nonato Rufino Chuquimamani; Morales, Carmen Gladis Alosilla; Valer, Victoria Choque. Qullaw Qichwapa Simi Qullqan. Lima: Ministry of Education, Peru; digeibir.gob.pe, 2014.
* ↑ Yupanqui, Diego De Castro Titu Cusi. An Inca Account of the Conquest of Peru (en anglès). University Press of Colorado, 2005. ISBN 978-0-87081-807-3.
* ↑ Jacobs, James Q. «Tupac Amaru: The Life, Times, and Execution of the Last Inca». jqjacobs.net. [Consulta: 11 setembre 2017].

## Vegeu també

* Túpac Amaru II

## Enllaços externs

* «Túpac Amaru I». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Società Calcio Faetano

La Società Calcio Faetano és un club de futbol sanmarinès de la ciutat de Faetano.

## Palmarès

* Lliga de San Marino de futbol:
       1986, 1991, 1999
* Coppa Titano de San Marino:
       1993, 1994, 1998
* Trofeo Federale/Supercopa:
       1994

## Referències

* ↑ Web FSGC Arxivat 2012-12-25 at Archive.is
* ↑ Plantilla eufo.de
* ↑ «La lliga de San Marino». RSSSF [Consulta: 9 abril 2024].
* ↑ «San Marino - List of Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2024].
* ↑ «Les copes de San Marino». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2024].
# (170) Maria

(170) Maria és un asteroide que forma part del cinturó d'asteroides i va ser descobert per Henri Joseph Anastase Perrotin en 1877.

## Descobriment i denominació

Maria va ser descobert per Henri Perrotin el 10 de gener de 1877 des de l'observatori de Tolosa de Llenguadoc, França, i independentment per Christian Heinrich Friedrich Peters el 22 de gener del mateix any des de l'observatori Litchfield de Clinton, als Estats Units d'Amèrica. Rep el nom en honor de la germana de l'astrònom italià Antonio Abetti (1846-1928).

## Característiques orbitals

Maria orbita a una distància mitjana del Sol de 2,553 ua, podent apropar-se fins a 2,393 ua i allunyar-se fins a 2,713 ua. La seva excentricitat és 0,06264 i la inclinació orbital 14,39°. Triga a completar una òrbita al voltant del Sol 1490 dies.Dona nom a la família asteroidal de María, una de les cinc famílies d'Hirayama.

## Característiques físiques

La magnitud absoluta de Maria és 9,39. Té un diàmetre de 44,3 km i un període de rotació de 13,12 hores. La seva albedo s'estima en 0,1579. Maria està classificat en el tipus espectral S.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 16 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Schmadel, Lutz D. Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglés). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* 1 2 «(170) Maria» (en anglés). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 25 juliol 2015].
* ↑ Hirayama, Kiyotsugu «Families of Asteroids» (en anglés). Japanese Journal of Astronomy and Geophysics, 1, 1922, pàg. 55-94 [Consulta: 30 juliol 2015].

## Enllaços externs

* «(170) Maria» (en anglés). Minor Planet Center. [Consulta: 25 juliol 2015].
# 181
## Esdeveniments

* Alexandria (Egipte): El filòsof grec Pantè és nomenat mestre de l'escola catequètica de la ciutat.
* El volcà associat al llac Taupo a Nova Zelanda entra en erupció, un dels més grans de la Terra en els últims 5.000 anys. Els efectes d'aquesta erupció es veuen tan lluny com Roma i la Xina.

## Naixements

* Xina - Neix el que es convertiria en el millor estrateg de l'época dels Tres Regnes, Zhuge Liang.

## Referències

* ↑ Kok, Michael J. Tax Collector to Gospel Writer: Patristic Traditions about the Evangelist Matthew (en anglès). Fortress Press, 2023-02-07, p. 120. ISBN 978-1-5064-8109-8.
* ↑ Hefferan, Kevin; O'Brien, John. Earth Materials (en anglès). John Wiley & Sons, 2022-05-31, p. 288. ISBN 978-1-119-51217-2.
# Abdera (colònia fenícia)

Abdera va ser una antiga ciutat portuària en la costa sud d'Andalusia, entre Malaka (l'actual Màlaga) i Cartago Nova (l'actual Cartagena), en el districte habitat pels bastetans. Es localitza en l'actual Adra, a la província d'Almeria.
Es va fundar com una estació de comerç pels fenicis i cartaginesos, i després d'un període de declivi es va convertir sota el poder dels romans en una de les ciutats més importants de la província de la Bètica. Es trobava en un pujol sobre l'actual Adra, en les anomenades mines del Turó de Montecristo.
Les monedes més antigues de la ciutat tenen la inscripció fenícia abdrt amb el cap d'Hèracles (Melkart) i una tonyina. Les monedes de Tiberi mostren el temple principal de la ciutat amb dues tonyines en vertical en forma de columnes.

## Referències

* Enciclopèdia Britànica, 1911
# Abdelmalek Madani

Abdelmalek Madani (28 de febrer de 1983) és un ciclista algerià professional del 2009 al 2013. Campió dos cops dels campionats nacionals en ruta.

## Palmarès

* 2009
** Campió d'Algèria en contrarellotge
** Vencedor de 2 etapes al Tour de Tipaza
* 2010
** Campió d'Algèria en contrarellotge
* 2011
** Vencedor d'una etapa al Tour de Faso
* 2013
** Campió àrab en contrarellotge per equips
* 2015
** Vencedor d'una etapa al Tour de Constantina

## Referències

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl Arxivat 2016-08-21 a Wayback Machine.
* Fitxa a museociclismo.it
# 508

El 508 (DVIII) fou un any de traspàs començat en dimarts del calendari julià.

## Esdeveniments

* El catolicisme esdevé la religió oficial del Regne Franc.
* Clodoveu I estableix Lutècia (actual París) com a capital del Regne Franc.
* Fallit setge de Carcassona per Clodoveu I

## Referències

* ↑ Kelley, Russell. The Making of Paris (en anglès). Rowman & Littlefield, 2021, p. 10. ISBN 9781493050543.
# 50 Ans

50 Ans és un curtmetratge canadenc de 1989 dirigit per Gilles Carle. Va guanyar la Palma d'Or al millor curtmetratge al 42è Festival Internacional de Cinema de Canes.

## Argument

La pel·lícula consta de breus clips que celebren el 50è aniversari de la National Film Board of Canada. Les pel·lícules següents s'inclouen al curtmetratge:
* Very Nice, Very Nice (1961)
* Neighbours (1952)
* Evolution (1971)
* Pas de Deux (1968)
* The Bead Game (1977)
* The Railrodder (1965)

## Referències

* ↑ ALFF Redux: Cinéma Vérité: Defining the Moment - Events : Events
* ↑ «Festival de Cannes: 50 ans». festival-cannes.com. Arxivat de l'original el 22 January 2013. [Consulta: 3 agost 2009].
* ↑ IDFA

## Enllaços externs

* NFB Pàgina web de l'NFB per a 50 ans (en francès) Arxivat 2012-02-23 a Wayback Machine.
# A pa i aigua

A pa i aigua és una expressió col·loquial que s'utilitza per indicar càstigs de presó molt durs, mal tracte i també per subratllar grans dificultats econòmiques. S'utilitza en les formes "Tenir a pa i aigua", "Posar a pa i aigua", "Viure de pa i aigua"

## Origen

L'origen de l'expressió es remunta a un tipus d'alimentació als límits de la supervivència utilitzat en l'edat mitjana com a forma de càstig a la presó. i fins al segle xix a les galeres i altres vaixells. L'aspecte rellevant a destacar es refereix tant a la privació d'aliments com a l'estalvi econòmic obtingut en els àpats dels presos. Aquesta alimentació també va ser una de les causes de la fàcil propagació de malalties dins les estructures penitenciaries, tant és així que durant el segle xix hi va haver propostes per integrar els àpats donant als presos també una ració de vi aigualit, per subministrar els nutrients que faltaven.

## Aportament vitamínic

És molt poc aconsellable, encara que no impossible, que es pugui viure fins sis mesos amb una dieta de pa i aigua. Uns quants farcits de verdures també ajudarien, tot i que probablement es podrien passar sis mesos sense menjar verdures (però amb moltes deficiències de vitamines i acumulant alguns problemes de salut importants). No cal gaire varietat, però es necessiten certs components per a una dieta de subsistència.
Els dos elements d'aquesta dieta de fam per separat. L'únic líquid que necessitem per a seguir amb vida és l'aigua. Beure líquids com la llet és bo perquè aporten fonts afegides de proteïnes i energia. El més essencial que fa falta dels aliments és el subministrament d'energia. Simplement per sobreviure, cal consumir almenys 1.500 calories al dia (pot ser més). Menjant menys d'aquestes calories es comença a perdre pes. Una barra de pa aportaria unes 1.500 calories al dia, de manera que possiblement es podrien satisfer les necessitats calòriques. Però no és una bona font de proteïnes, i hi ha el risc que també es comencin a trencar les reserves de proteïnes per tal de proporcionar energia addicional.

## Referències

* ↑ «bread and water». [Consulta: 22 novembre 2022].
* ↑ «Pane - Dizionario dei modi di dire» (en italià). [Consulta: 22 novembre 2022].
* ↑ «Understand Bread & Water Punishment», 01-12-2017. [Consulta: 22 novembre 2022].
* ↑ «Bread and Water Diet: What You Should Know « mixsharediet.com», 09-02-2018. [Consulta: 22 novembre 2022].
* ↑ «24 Pros and Cons of just having Bread and Water», 23-06-2020. [Consulta: 22 novembre 2022].
# ARKive

ARKive és una col·lecció de pel·lícules, fotografies i fitxers d'àudio sobre espècies. El projecte va començar el 2003 per David Attenborough.

## Referències

* ↑ «Arkive sets sail on the web». The Guardian. [Consulta: 2 juliol 2007].

## Vegeu també

* Encyclopedia of Life (EoL)
# ARL

ARL té els següents significats:
* Australian Rugby League, nom històric de la lliga de rugbi a 13 d'Austràlia
* Army Research Laboratory, laboratori de recerca de l'Exèrcit dels Estats Units
* Air Resources Laboratory, laboratori sobre qualitat de l'aire i climatologia de l'Administració Nacional dels Oceans i de l'Atmosfera dels Estats Units
* Aero Research Limited, empresa històrica pionera en adhesius orientats a l'indústria aeronàutica del Regne Unit
* Association of Research Libraries, associació de biblioteques d'institucions de recerca del Canadà i els Estats Units
* ARL 44 (de l'acrònim en francès dels Ateliers de construction de RueiL, el lloc de fabricació), tanc francès de la Segona Guerra Mundial
* ARL també és el codi ISO 4217 del Peso ley argentí, unitat monetària històrica de l'Argentina
* AR-L també és el codi ISO 3166-2 de La Pampa, província de l'Argentina
# Acantaris

Els acantaris (Acantharia o Acantharea) són una classe de protozous planctònics marins pertanyents fílum Radiolaria caracteritzats per la presència d'un esquelet compost de cristalls de celestina (sulfat d'estronci), que no fossilitza, éssent els únics organismes capaços d'incorporar els seus esquelets d'aquest mineral. es coneixen unes 150 espècies en 50 gèneres.

## Característiques

Els acantaris tenen un diàmetre 0,05 a 5 mm. L'esquelet generalment està compost per vint espines radials i deu diametrals, més o menys unides en el centre cel·lular; una escorça extracelular (calitja) i una bola interior (membrana) sovint recobreixen de forma íntima la massa cel·lular central.

## Història natural

A més de ser depredadors, capturant petits organismes amb l'ajuda de els axopodis, amb freqüència presenten desenes o centenars de microalgues simbiòtiques a l'ectoplasma.

## Referències

* ↑ Decelle, J., Suzuki, N., Mahé, F., de Vargas, C., & Not, F. (2012). Molecular phylogeny and morphological evolution of the Acantharia (Radiolaria) Arxivat 2016-03-07 a Wayback Machine.. Protist, 163(3), 435-450.
* ↑ Demetrio Boltovskoy y Nancy M. Correa. Tree of Life Acantharia (consulta: 20 de febrero de 2016).