OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Platja de Monellos

La Platja de Monellos és una platja del concejo d'El Franco en l'oest d'Astúries, està situada prop de la localitat de San Pelayo i té poca afluència de banyistes. Pertany a la Costa Occidental d'Astúries i malgrat no estar inclosa a la franja que comprèn el Paisatge Protegit de la Costa Occidental d'Astúries, presenta dos tipus de protecció mediambiental, ja que està catalogada com ZEPA i LIC.

## Descripció

És una platja amb forma de badia menuda amb una longitud aproximada de 90 metres i una amplària mitjana d'uns 25 a 30 metres. El jaç de la platja és de pedra i l'accés és per als vianants en els últims 500 metres i sense cap dificultat.
Per accedir a la platja cal tenir en compte que té prop d'ella als pobles de Valdepares, Viavélez i San Pelayo. L'accés és el mateix que cal utilitzar per arribar a la Platja de Torbas amb la diferència que cal girar a la dreta del «cap Blanco» en l'últim desviament en comptes de l'esquerra, ja que aquesta va a la de Torbas. La baixada des de la rasa cosreta fins a la platja és sinuosa però sense dificultat si es prenen les precaucions convenients.
La forma de badia menuda de la platja afavoreix el que les aigües siguin molt tranquil·les pel que una activitat molt adequada és la natació. Encara que té gran nombre de roques no és perillosa doncs aquestes no tenen arestes tallants. També es recomana com a activitat molt adequada la de la pesca submarina i la recreativa. Té una desembocadura fluvial i manca de serveis de platja.

## Referències

* ↑ http://sig.magrama.gob.es/93/ClienteWS/Guia-Playas/Default.aspx?nombre=PLAYAS_WEB&claves=DGC.PLAYAS.PLY_CO_PLAYA&valores=103310 Arxivat 2015-04-12 a Wayback Machine.
* ↑ Del Río, Alejandro. Nobel. Guía total de las playas de Asturias. Asturias: Nobel, 2013, p. 21. ISBN 978-84-8459-669-1.
# Platja de Munielles

La Platja de Munielles es troba en el concejo asturià de Castrillón i pertany a la localitat de Bayas. La seva forma és lineal. El grau d'urbanització i d'ocupació són baixos i el seu entorn és rural. El seu jaç està format per palets sorra de grans fins de color gris i amb afloraments de roques. Els graus d'ocupació i urbanització són mig-baixos excepte els caps de setmana, sobretot a l'estiu, que té afluència massiva.
Para accedir a aquest platja cal arribar al nucli urbà més proper que és el de Bayas. La platja està protegida dels vents d'occident per la Penya de la Furada i a aquest lloc s'arriba agafant la carretera que indica 3 km a Piedras Blancas i 5 km a Carcedo començant el recorregut en aquest punt sense prendre cap desciación. Al costat d'una caseta de transformació elèctrica comença el camí i sense desviar-se s'arriba a Bayas que es travessa i comença una baixada suau i perllongada que acaba en l'aparcament que hi ha al costat d'una àrea recreativa.
La platja disposa de diversos serveis als usuaris com són: dutxes, zona de pícnic, neteja i equip de vigilància. L'activitat més recomanada és la pesca recreativa a canya. També té la desembocadura fluvial que queda anegada durant les hores de pleamar. Cal tenir precaució durant el bany de no apropar-se a la zona dreta o oriental de la platja, ja que hi ha una gran quantitat de roques.

## Referències

* ↑ «Playa de Munielles en Castrillón, playas de Asturias» (en espanyol europeu). [Consulta: 25 octubre 2018].
* 1 2 3 SL, EuroWeb Media, «Playa de Munielles | Castrillón | Playas de Asturias» (en castellà). Playas de Asturias, 04-12-2017. Arxivat de l'original el 2016-07-16 [Consulta: 25 octubre 2018].
* ↑ SL, EuroWeb Media, «Playa de Munielles | Playas Castrillón | Turismo Asturias» (en castellà). Turismo Asturias, 30-10-2017.
* ↑ Del Río, Alejandro. Nobel. Guía total de las playas de Asturias. Asturias: Nobel, 2013, p. 143. ISBN 978-84-8459-669-1.
# Platja de Navia

La platja de Navia està situada en el concejo asturià de Navia . Forma part de la costa occidental d'Astúries, i malgrat no estar emmarcada a la zona coneguda com a paisatge protegit de la costa occidental d'Astúries, presenta catalogació com ZEPA i LIC. La platja presenta vegetació fins a pràcticament el jaç sorrenc, estant envoltada de pinedes i eucaliptals, i a més existeix un llac que és conegut com a "Vega de Arenas".
Aquesta platja està situada a un quilòmetre de la vila i té una longitud de tres-cents cinquanta-tres metres. Compta amb serveis de socorrisme, senyalització de perill i gran aparcament, així com de pràcticament tota mena de serveis, com a lavabos, dutxes, restaurants, bars i ocasionalment quiosquets i de zona infantil.

## Referències

* 1 2 http://sig.magrama.gob.es/93/ClienteWS/Guia-Playas/Default.aspx?nombre=PLAYAS_WEB&claves=DGC.PLAYAS.PLY_CO_PLAYA&valores=508 Arxivat 2015-04-02 a Wayback Machine.
* 1 2 «Playa de Navia» (en castellà). [Consulta: 25 octubre 2018].
* 1 2 Consulting, Nicenova. «Playa Navia en Navia Asturias» (en castellà). [Consulta: 25 octubre 2018].
* ↑ SL, EuroWeb Media, «Playa Navia | Playas Navia | Turismo Asturias» (en castellà). Turismo Asturias, 30-10-2017.
* ↑ del Río, Alejandro. Guía total de las playas de Asturias. 244 rincones para disfrutar de la costa asturiana (en castellà). Nobel, 2013. ISBN 978-84-8459-669-1.
# Platja de Misiego

La Platja de Misiego, se situa en la parròquia de Selorio, en el concejo de Villaviciosa, Astúries, dins del que es coneix com a Costa verda o Costa Oriental d'Astúries.

## Descripció

És una extensa platja rectilínia, d'aigües tranquil·les i perillositat baixa, la qual cosa la fa ser molt concorreguda durant els mesos d'estiu. Malgrat això només explica com a serveis papereres i el servei de neteja, així com telèfon i senyalització de perill; a l'estiu compta també amb equip de salvament.
Se situa al centre de la ria de Villaviciosa, espai catalogat com a Reserva Natural Parcial.

## Referències

* 1 2 del Río, Alejandro. Guía total de las playas de Asturias. 244 rincones para disfrutar de la costa asturiana (en castellà). Nobel, 2013, p. 210. ISBN 978-84-8459-669-1.
* 1 2 3 SL, EuroWeb Media, «Playa Misiego | Playas Villaviciosa | Turismo Asturias» (en castellà). Turismo Asturias, 30-10-2017.
* 1 2 http://sig.magrama.gob.es/93/ClienteWS/Guia-Playas/Default.aspx?nombre=PLAYAS_WEB&claves=DGC.PLAYAS.PLY_CO_PLAYA&valores=561 Arxivat 2015-01-20 a Wayback Machine.
* ↑ SL, EuroWeb Media, «Playa de Misiego | Villaviciosa | Playas de Asturias» (en castellà). Playas de Asturias, 04-12-2017.
* ↑ «Playa de Misiego (Villaviciosa) - Playas Asturianas - La Nueva España». [Consulta: 25 octubre 2018].
# Luciobarbus

Luciobarbus és un gènere de peixos de la família dels ciprínids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Taxonomia

* Luciobarbus albanicus (Steindachner, 1870)
* Luciobarbus bocagei (Steindachner, 1864)
* Luciobarbus brachycephalus (Kessler, 1872)
* Luciobarbus capito (Güldenstaedt, 1778)
* Luciobarbus caspius (Berg, 1914)
* Luciobarbus comizo (Steindachner, 1864)
* Luciobarbus graecus (Steindachner, 1896)
* Luciobarbus graellsii (Steindachner, 1866)
* Luciobarbus guiraonis (Steindachner, 1866)
* Luciobarbus kottelati (Turan, Ekmekci, Ilhan & Engin, 2008)
* Luciobarbus microcephalus (Almaça, 1967)
* Luciobarbus mursa (Güldenstädt, 1773)
* Luciobarbus steindachneri (Almaça, 1967)

## Referències

* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ AQUATAB.NET
* ↑ FishBase (anglès)
# HEI$T

HEI$T havia de ser un videojoc desenvolupat per inXile Entertainment i publicat per Codemasters. El videojoc s'havia d'ubicar a San Francisco, CA, el 1969. La jugabilitat del videojoc tractava de controlar un grup de criminals per robar, disparar i escapar per la ciutat.

## Referències

* ↑ «InXile Entertainment» (en anglès). [Consulta: 24 juny 2019].
* ↑ «Hei$t (Game)» (en anglès). [Consulta: 24 juny 2019].
* ↑ Totilo, Stephen. «Hei$t Cancelled» (en anglès). [Consulta: 24 juny 2019].
# Livia de re nummaria

Livia de re nummaria ('Livia sobre les monedes') va ser una antiga llei romana establerta a proposta del tribú de la plebs Marc Livi Drus, datada l'any 91 aC, per la qual a les monedes d'argent se'ls afegia una vuitena part de coure. A partir de l'any 90 aC es van produir nombroses falsificacions de moneda per extreure el vuitè d'argent i substituir-lo per coure, fins que el 86 aC es van dictar lleis més severes, com ara la lex Maria de re nummaria.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de; José Francisco Díaz. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 108 [Consulta: 21 abril 2022].
# Cañizar

Cañizar és un municipi de la província de Guadalajara, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2006 | 2011 |
| 124 | 125 | 105 | 106 | 84 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 maig 2021].
# Plegafulles de Mazar Barnett

El plegafulles de Mazar Barnett (Cichlocolaptes mazarbarnetti) és un ocell extint de la família dels furnàrids (Furnariidae). Habitava la selva humida del nord-est del Brasil, a Alagoas i Pernambuco.

## Referències

* ↑ «Plegafulles de Mazar Barnett». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. REV. 8-01-2021, (català)
# Kandergrund

Kandergrund és un municipi del cantó de Berna (Suïssa), situat a l'antic districte de Frutigen i a l'actual Frutigen-Niedersimmental.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# FLNC-Canal Històric

FLNC-Canal Històric fou un moviment polític nacionalista cors, que va emprendre el camí de la lluita armada clandestina. Fou fundat el 1990-1991 per elements radicals del FLNC. El seu aliat polític és A Cuncolta Naziunalista.
Els anys 1990 foren força violents degut a la lluita fratricida que mantingueren amb el FLNC-Canal Habitual.
El 1998, la radicalització d'A Cuncolta Naziunalista en A Cuncolta Independentista, provocà l'escissió de François Santoni qui creà Presenza Naziunale. Santoni fou alhora el fundador del grup armat Armata Corsa que aparegué el 1999.
EL FLNC-Canal Històric anuncià el 23 de desembre de 1999 una fusió amb el FLNC del 5 de maig, Fronte Ribellu i el grup Clandestinu per tal de refundar el FLNC i declarar una treva.
# FLM

FLM té els següents significats:
* Federació Luterana Mundial, comunió mundial d'esglésies luteranes amb seu a Ginebra (Suïssa)
* Front d'Alliberament de la Dona (del seu nom en castellà Frente de Liberación de la Mujer), grup feminista històric d'Espanya
* Factor de distància focal (del seu nom en anglès Focal Length Multiplier), valor numèric que multiplica la distància focal d'un objectiu per comparar-lo amb una referència
* Flm també és l'acrònim de les referències a la Carta a Filèmon, epístola de Sant Pau inclosa al Nou Testament
# Forn de pa de Vilamolat

El Forn de pa de Vilamolat és una construcció a Vilamolat de Mur, al municipi de Castell de Mur (Pallars Jussà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Forn de pa situat a l'interior d'una casa moderna. Es tracta d'un espai convex construït en pedra i morter, amb La boca del forn és una petita obertura adovellada.
Es conserven també estris del forn: una pastera de fusta, una pala de fusta, una mola de pedra.

## Història

Fitxa donada d'alta amb la informació proporcionada pel Cos d'Agents Rurals: Fitxa model F30, nº 1738 (19/06/2015).

## Referències

* 1 2 3 «Forn de pa de Vilamolat». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 7 juny 2020].
# Forn de les Guixeres

Forn de les Guixeres és una obra de Súria (Bages) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Conjunt de forns de guix situats en la zona de les Guixeres. Es tracta de cinc construccions de pedra, combinada amb maó en algunes obertures, de diferents dimensions i volumetria. El forn més gran de tots és de planta rectangular, aproximadament de 9 metres de front per 5 metres d'alçada. Presenta dues boques rectangulars fetes amb pedra de gres i arcs de descàrrega fets amb totxo i parets de maçoneria de grans dimensions fetes de blocs de guix.
Estan ubicats molt a prop de les pedreres, des d'on s'extreia el guix que anava a parar als forns.

## Referències

* 1 2 «Forn de les Guixeres». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 3 novembre 2018].
# Forn de los Ribers II

El Forn de los Ribers II és una obra de Flix (Ribera d'Ebre) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un forn en bon estat de conservació. El parament està fet a partir de pedres de forma irregular disposades de forma més o menys uniforme sobre la qual s'alcen filades de maons plans.
La boca del forn és d'arc de mig punt lleugerament apuntat i dovellat. Prèviament a aquesta obertura, s'articulen dos arcs més creant així una espècie d'espai porxat abans de la boca pròpiament dita. L'arc exterior també és lleugerament apuntat i queda resseguit per dues filades de maons plans disposats de forma vertical.
Pel que fa a l'interior, està construït amb maons plans disposats en filades i arrebossats. Una de les obertures està parcialment enderrocada amb restes al seu interior.

## Referències

* 1 2 3 «Forn de los Ribers II». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 5 maig 2021].
# Fremont (Nou Hampshire)

Fremont és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Hampshire. Segons el cens del 2007 tenia 4.074 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fremont tenia 3.510 habitants, 1.165 habitatges, i 983 famílies. La densitat de població era de 79 habitants per km².
Dels 1.165 habitatges en un 44% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 74,1% hi vivien parelles casades, en un 5,8% dones solteres, i en un 15,6% no eren unitats familiars. En el 10,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,99 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,2.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,1% tenia menys de 18 anys, un 5,3% entre 18 i 24, un 38% entre 25 i 44, un 20,5% de 45 a 60 i un 7,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 62.171$ i la renda mediana per família de 63.808$. Els homes tenien una renda mediana de 45.560$ mentre que les dones 27.964$. La renda per capita de la població era de 24.082$. Entorn del 3,8% de les famílies i el 4,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fremont». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fremont». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Fremont (Wisconsin)

Fremont és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 666 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fremont tenia 666 habitants, 302 habitatges, i 189 famílies. La densitat de població era de 244,9 habitants per km².
Dels 302 habitatges en un 22,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,6% hi vivien parelles casades, en un 5% dones solteres, i en un 37,4% no eren unitats familiars. En el 30,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,21 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,76.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,9% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 29,7% entre 25 i 44, un 24,8% de 45 a 60 i un 18,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 103,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.250 $ i la renda mediana per família de 51.111 $. Els homes tenien una renda mediana de 37.019 $ mentre que les dones 24.375 $. La renda per capita de la població era de 20.430 $. Aproximadament el 5% de les famílies i el 7,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fremont» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fremont». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Sachse

Sachse és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 9.751 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Sachse tenia 9.751 habitants, 3.224 habitatges, i 2.746 famílies. La densitat de població era de 386,9 habitants per km².
Dels 3.224 habitatges en un 51,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 75,3% hi vivien parelles casades, en un 7,1% dones solteres, i en un 14,8% no eren unitats familiars. En l'11,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,02 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,28.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,7% tenia menys de 18 anys, un 6,1% entre 18 i 24, un 39,3% entre 25 i 44, un 17,9% de 45 a 60 i un 4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 70.333$ i la renda mediana per família de 71.918$. Els homes tenien una renda mediana de 50.582$ mentre que les dones 35.174$. La renda per capita de la població era de 25.530$. Aproximadament el 3,4% de les famílies i el 4,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sachse». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sachse». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Fort Jaigarh

Fort Jaigarh és una antiga fortalesa a uns 15 km de Jaipur (ciutat), al Rajasthan, una de les més espectaculars de l'Índia i perfectament conservada. És al cim d'un turó al peu del qual hi ha el fort d'Amber. Els dos forts estan comunicats. Va ser un centre de producció d'artilleria per als rajputs i el lloc on hi havia el canó de rodes més gran del món, anomenat Jaivana.

## Galeria d'imatges

* Jaigarh Fort
* Jaigarh Fort
* Jaigarh Fort
* Jaigarh Fort, subministrament d'aigua

## Referències

* ↑ Rajasthan Tourism
* ↑ «Jaipur Hub». Arxivat de l'original el 2011-07-13. [Consulta: 28 setembre 2009].
* ↑ Jaipur
* Website del fort Jaigarh a Jaipur Arxivat 2009-06-03 a Wayback Machine.
# Roqueta

«Roqueta o la Roqueta» té aquests significats:
* Camp Roqueta, paratge al municipi de l'Estany, a la comarca del Bages
* Entitats de població:
** La Roqueta (Alps de l'Alta Provença), municipi francès al departament dels Alps de l'Alta Provença (regió de Provença – Alps – Costa Blava)
** La Roqueta (Avairon), municipi occità del departament de l'Avairon (regió de Migdia-Pirineus)
** La Roqueta (barri de València), barri de la ciutat de València, a l'Horta
** La Roqueta (Ullà), nucli de població al municipi d'Ullà, al Baix Empordà
** La Roqueta de Sianha, municipi francès al departament dels Alps Marítims (regió de Provença – Alps – Costa Blava)
** La Roqueta de Var, municipi francès, situat al departament dels Alps Marítims i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava)
* Orografia:
** La Roqueta (Borredà), muntanya al municipi de Borredà, al Berguedà
** La Roqueta (els Masos de Baiarri), roques i petita serra al terme municipal de Conca de Dalt (Pallars Jussà)
** La Roqueta (Espot), muntanya al municipi d'Espot a la comarca del Pallars Sobirà
** Era Roqueta, muntanya al municipi de Naut Aran a la comarca de la Vall d'Aran
** Punta de la Roqueta, muntanya a cavall dels municipis de La Torre de l'Espanyol i de Vinebre a la comarca de la Ribera
*** Serrat de la Roqueta, muntanya al municipi de Sagàs a la comarca del Berguedà
** Turó de la Roqueta, muntanya a cavall dels municipis de Canyelles i d'Olivella a la comarca del Garraf
* Construccions:
** Balneari Roqueta, balneari a Tona (Osona)
** Can Roqueta, lloc al municipi de Sabadell
** Can Roqueta (Garriguella), edifici al municipi de Garriguella (Alt Empordà)
** Castell de la Roqueta edifici a l'Anoia
** Castell de Roqueta, edifici de Sant Martí de Tous (Anoia)
** Església de Sant Vicent de la Roqueta, edifici a la ciutat de València
** Font de la Roqueta, font dels Masos de Baiarri, al municipi de Conca de Dalt
** Mas Roqueta, masia d'Avinyó
** Sant Miquel de la Roqueta, capella modernista de l'arquitecte Joan Rubió i Bellver a Ripoll
** Santa Maria de la Roqueta, església romànica del municipi de Sant Martí de Tous (Anoia)
* Biografies:
** Ives Roqueta (Seta, 1936 - Lo Pont de Camarés, 2015), escriptor occità en llengua occitana
** Max Roqueta (Argelièrs, Llenguadoc, 1908 - Montpeller, 2005) escriptor i poeta occità
** Santiago Roqueta Matías (Barcelona, 1944-2005), arquitecte català
* Mitjans de comunicació:
** La Roqueta (publicació)
# Roquesita

La roquesita és un mineral de la classe dels sulfurs que pertany al grup de la calcopirita. Rep el nom de Maurice Roques, (1911-1997), geòleg francès de la Universitat de Clermont-Ferrand, a França.

## Característiques

La roquesita és un sulfur de fórmula química CuInS₂. Cristal·litza en el sistema tetragonal. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 3,5 i 4.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la roquesita pertany a «02.CB - Sulfurs metàl·lics, M:S = 1:1 (i similars), amb Zn, Fe, Cu, Ag, etc.» juntament amb els següents minerals: coloradoïta, hawleyita, metacinabri, polhemusita, sakuraiïta, esfalerita, stil·leïta, tiemannita, rudashevskyita, calcopirita, eskebornita, gal·lita, haycockita, lenaïta, mooihoekita, putoranita, talnakhita, laforêtita, černýita, ferrokesterita, hocartita, idaïta, kesterita, kuramita, mohita, pirquitasita, estannita, estannoidita, velikita, chatkalita, mawsonita, colusita, germanita, germanocolusita, nekrasovita, estibiocolusita, ovamboïta, maikainita, hemusita, kiddcreekita, polkovicita, renierita, vinciennita, morozeviczita, catamarcaïta, lautita, cadmoselita, greenockita, wurtzita, rambergita, buseckita, cubanita, isocubanita, picotpaulita, raguinita, argentopirita, sternbergita, sulvanita, vulcanita, empressita i muthmannita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Charrier, situada a Laprugne, a Le Mayet-de-Montagne (Alvèrnia-Roine-Alps, França). També ha estat descrita en altres indrets de França, així com en altres indrets d'arreu del planeta.

## Referències

* ↑ «Roquesite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 26 desembre 2019].
# Fonteta de Perauba

La Fonteta de Perauba és una font de l'antic poble de Perauba al municipi de Conca de Dalt, al Pallars Jussà. Antigament pertanyia a l'antic municipi d'Hortoneda de la Conca.
Està situada a 1.285 m d'altitud, al sud-oest del Coll de la Creu, al costat sud-est de la Pista d'Hortoneda.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya