OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Carlos Manuel Oliveira

Carlos Manuel Oliveira Magalhães, més conegut com a Litos, és un exfutbolista portugués, que ocupava la posició de defensa. Va néixer a Porto el 25 de febrer de 1974.

## Carrera esportiva

Després de passar per diversos equips modestos del seu país natal, el 1995 recala al Boavista FC, amb qui guanyaria la lliga 00/01, històrica per al seu conjunt, que trencava el tradicional trinomi FC Porto-Sporting de Lisboa-Benfica.
A l'estiu d'eixe any fitxa pel Màlaga CF, de la primera divisió espanyola, equip en el qual hi romandrà durant cinc temporades, destacant especialment la temporada 01/02 i 03/04. Posteriorment retornaria a Portugal per militar a l'Académica. Es retiraria el 2008, després d'uns mesos a l'austríac SV Salzburg.
Va ser internacional portugués en sis ocasions. Amb la selecció olímpica del seu país va participar en els JO d'Atlanta 1996, en la qual va acabar quart.

## Enllaços externs

* Fitxa a Liga de Fútbol Profesional (castellà)
* Fitxa del jugador
# Marxa del Setge de Cardona

La Marxa del Setge de Cardona és una caminada de resistència no competitiva, organitzada pel Centre Excursionista de Cardona (CEC), que forma part del Circuit Català de Caminades de Resistència (CCCR) de la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya (FEEC).
La Marxa del Setge de Cardona començà a celebrar-se l'any 2014, amb motiu del tricentenari. Amb sortida i arribada al castell de Cardona, protagonista del setge del 1711, la marxa recorre els principals escenaris per on es va desenvolupar el setge que la vila ducal va patir l'any 1711 durant la Guerra de Successió.

## Referències

* ↑ «La primera Marxa del Setge de Cardona, de 52 km, tanca inscripcions dissabte». Regió7, 03-03-2014 [Consulta: 21 febrer 2023].
* ↑ «Cardona organitza aquest diumenge la Marxa del Setge». Cardona 2014. Commemoració dels 300 anys de la Guerra de Successió. Ajuntament de Cardona. [Consulta: 21 febrer 2023].
* ↑ «La 1a Marxa del Setge de Cardona rememora els fets de 1711 durant la Guerra de Successió». TitularsCat, 16-03-2014 [Consulta: 21 febrer 2023].
# Triplophysa parvus

Triplophysa parvus és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes.
És un peix d'aigua dolça, demersal i de clima tropical, el qual viu a 1.770 m d'altitud al fons rocallós del riu Jialonghe, el qual flueix a través d'un congost càrstic des del llac Yangzonghai fins al riu Nanpanjiang al curs superior del riu Perla (Yunnan, la Xina). És inofensiu per als humans.

## Morfologia

* Fa 3,2 cm de llargària maxima.
* Cap comprimit lateralment.
* Absència d'escates.
* Aleta caudal bifurcada.

## Referències

* 1 2 3 Chen, Z. M., Li, W. X. & Yang, J. X., 2009. A new miniature species of the genus Triplophysa' (Balitoridae: Nemacheilinae) from Yunnan, China. Zoologischer Anzeiger.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
# Barra lateral

Una barra lateral (en anglès sidebar) és un element de les interfícies gràfiques d'usuari que mostra diverses formes d'informació al costat d'una aplicació d'escriptori o d'una interfície d'usuari d'escriptori. Encara que els continguts pròpiament dits es publiquen en el marc pr incipal, la barra lateral té una sèrie de funcions de gran importància.

## Utilitats

* Informació corporativa: La barra lateral és l'espai idoni per a ubicar la informació relativa al projecte de l'autor del lloc web. A diferència del marc de continguts, té un caràcter estàtic. Per això ens podrem assegurar que un component sempre apareix en la part superior i que, per tant, els usuaris el podran veure. Es pot incloure informació corporativa, una presentació breu sobre el contingut del lloc
* Informació puntual: La barra lateral també serveix com un espai on ubicar informació pròpiament dita, és a dir, contingut vinculat al tema del lloc web. Quant al marc de continguts, té un espai limitat, ja que és menys ample i, per tant, els continguts apareixen més reduïts.
* Elements interactius: La barra lateral també serveix per a incorporar elements que fomentin la interacció amb els usuaris. Poden estar vinculats amb els continguts que es publiquin en el marc principal. Per exemple, es poden incorporar enquestes i conèixer el percentatge de respostes, els resultats, etc.
* Inclusió de publicitat. La barra lateral també sol ser l'enclavament del lloc en què s'ubica la publicitat. Alguns gestors i plataformes de blocs ja incorporen un servei d'inclusió automàtica d'anuncis en línia, com Google Ads.

## Referències

* ↑ «Bitàcoles de la Xarxa per al ciberviatger». OpenCourseware material. Universitat Oberta de Catalunya. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 20 desembre 2014].
# Pla de Llobera

* Per a altres significats, vegeu «Llobera (desambiguació)».
El Pla de Llobera és un pla ocupat per camps de cultiu de la comarca del Solsonès que es troba entre el poble d'Ardèvol (municipi de Pinós) i el de Su (municipi de Riner).
Està situat a l'oest del nucli de Su i al nord de la masia de Piulats a uns 750 m d'altitud.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
# Pistola Obregón

La pistola Obregón era una pistola semiautomàtica mexicana dissenyada a mitjans de la dècada de 1930 per l'enginyer mecànic Alejandro Obregón. Utilitzava la mateixa munició de calibre .45 (.45 ACP) que la pistola americana M1911, i la seva aparença general, pes i mida eren similars. A pesar de les seves semblances, el sistema de retrocés simple que operaven aquestes armes era diferent. El sistema de foc era més similar a la pistola austrohongaresa Steyr M1912 que a la nord-americana Colt M1911.
Una de les curiositats del disseny d'Obregón era que el sistema del segur de l'arma i el blocador de la corredora eren una mateixa peça. Alguns centenars d'aquestes armes van ser produïdes a l'Armeria Nacional de Mèxic DF durant la dècada de 1930, però no va tindre gaire fama en les vendes ni va ser introduïda per a la seva producció per part del govern mexicà.

## Vegeu també

* Ballester–Molina
* Mendoza RM2
* Mendoza HM-3
* Mendoza C-1934
* Fusell Mondragón
* Pistola Trejo
* Zaragoza Corla

## Referències

* The .45 Obregon Pistol: A Mexican 1911, Garry James, gunsandammo.com
* http://www.securityarms.com/20010315/galleryfiles/2900/2948.htm
* http://world.guns.ru/handguns/hg203-e.htm Arxivat 2008-05-02 a Wayback Machine.
# Ciclocomputador

Aparell per a la bicicleta que s'utilitza per prendre mesures de velocitat, distància, temps i altres mesures opcionals que depenen del model de ciclocomputador.
Té més o menys el format d'un rellotge de polsera i es col·loca en un suport al manillar o la potència. En els models amb cable , del suport surt un cable fins a la forquilla que subjecta la roda, que acaba en un sensor que capta el pas d'un imant col·locat a la roda, normalment en un radi. En els models sense cable o sense fil la transmissió de la informació entre el sensor i el ciclocomputador es realitza per senyals de ràdio.
Les funcions que poden dur a terme són:
* Velocitat
** Actual o instantània.
** Mitjana
** Màxima
* Distància
** Total. Algunes vegades es pot començar a comptar des d'una altra xifra diferent de 0. Per si s'esborra després d'un canvi de pila.
** Parcial. Alguns té més d'una distància parcial, per explicar el recorregut del dia i algun tram del que es desitja saber la distància.
* Cronòmetre. Es pot activar per mitjà d'un botó o pel moviment de la roda. Normalment per treure la mitjana s'utilitza aquesta mesura, de manera que si no es té activat pel moviment de la roda, la mitjana inclourà el temps que està aturat.
* Canvi de funció automàtic. Va alternant la funció visualitzada cada cert temps: Velocitat màxima, mitjana, distància, cronòmetre.
* Memòria per a dos diàmetres de roda. Per emprar-lo en la bicicleta de muntanya i en la de carretera que solen tenir diàmetres diferents. Amb el canvi de coberta pot variar el diàmetre una mica, però totes les llantes del mateix tipus de bicicleta són del mateix diàmetre.
* Mesures en quilòmetres i en milles.
Les funcions es posen a zero prement un botó. De vegades no es pot esborrar independent cada funció sinó que s'esborren per grups: Velocitat màxima, mitjana, 1 º distància, i cronòmetre juntes i 2n distància s'esborra a part.
Altres funcions menys comuns són:
* Càlcul de calories.
* Brúixola
* Altitud i inclinació
* Cadència
* Temperatura
* Pulsòmetre
Un molt bon complement és un receptor de GPS en el que hi pot aparèixer detallada tota la ruta: velocitat, altura sobre el mar, distància, parades, ... a part de marcar punts determinats, amb waypoints.

## Enllaços externs

* Catàleg de ciclocomputadors Arxivat 2009-04-08 a Wayback Machine. En Entrenaments en bicicleta.
# Cicloctènids

Els cicloctènids (Cycloctenidae) són una família d'aranyes araneomorfes. Fou descrita per primera vegada per Eugène Simon l'any 1898.
La major part del gèneres són endèmiques de Nova Zelanda. Cycloctenus també es troba a Austràlia i Galliena és endèmica de l'Illa de Java.

## Sistemàtica

Amb la informació recollida fins a l'11 de gener de 2019 i hi ha descrits 8 gèneres i 80 espècies:
* Cycloctenus L. Koch, 1878 (Austràlia, Nova Zelanda)
* Galliena Simon, 1898 (Java)
* Orepukia Forster & Wilton, 1973 (Nova Zelanda)
* Pakeha Forster & Wilton, 1973 (Nova Zelanda)
* Paravoca Forster & Wilton, 1973 (Nova Zelanda)
* Plectophanes Bryant, 1935 (Nova Zelanda)
* Toxopsiella Forster, 1964 (Nova Zelanda)
* Uzakia Koçak & Kemal, 2008 (Nova Zelanda)

## Referències

* 1 2 3 4 (anglès) Referència World Spider Catalog : Cycloctenidae +base de dades . Accés el 10 de febrer de 2019
* ↑ Simon, 1898: Histoire naturelle des araignées. Paris, vol.2, p.193-380 (text íntegre).

## Vegeu també

* Llista d'espècies de cicloctènids
* Classificació de les aranyes

## Enllaços externs

* The World Spider Catalog, V7.5
* (anglès) Referència World Spider Catalog : Cycloctenidae Simon, 1898 +base de dades
# Pradell (Preixens)

Pradell o també Pradell de Sió és un poble del terme municipal de Preixens (Noguera). El 2019 tenia 126 habitants. Està situat a la dreta del riu Sió, a la zona de regadiu del canal d'Urgell.
L'antic castell de Pradell està documentat des de l'any 1086. Molt reformat el 1738, quan fou convertit en lloc de residència. La seva església parroquial de Santa Maria depèn de Sant Pere de les Ventoses.

## Referències

* ↑ «Preixens Noguera». Nomenclàtor oficial de toponímia major. ICGC. Arxivat de l'original el 3 de gener 2020. [Consulta: 14 agost 2020].
* ↑ «Pradell (Preixens)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Pradell (Preixens)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «251771 Preixens». Idescat. [Consulta: 14 agost 2020].
[[Categoria: ]]
# Pradas de Les

Pradas de Les (en francès Prades-le-Lez) és un municipi occità del Llenguadoc situat al departament de l'Erau i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de l'Erau
# Plaça de Ruperto Chapí

La plaça de Ruperto Chapí és una cèntrica plaça de la ciutat d'Alacant (País Valencià).
És una plaça enjardinada que es troba al llarg de la façana lateral del Teatre Principal d'Alacant. Està dedicada al compositor nascut a Villena Ruperto Chapí, amb un monument tallat en pedra calcària el 1930 per l'escultor Vicente Bañuls.

## Referències

* ↑ «Monumento a Ruperto Chapí». Ayuntamiento de Alicante, Concejalía de Cultura, Patrimonio Histórico-Artístico. Arxivat de l'original el 2014-02-21. [Consulta: 10 febrer 2014].
* ↑ Martínez López, M.. Alicante, la historia a través de sus calles (en castellà). Alicante, España: Editorial Club Universitario, 2000, p. 126. ISBN 84-95015-63-3.
# Premi Feroz a la millor sèrie dramàtica

El Premi Feroz a la millor sèrie dramàtica és un premi televisiu que s'entrega anualment, des del 2017, com a part dels Premis Feroz, creats per l'Associació d'Informadors Cinematogràfics d'Espanya.

## Sèries guanyadores i nominades

| Edició | Any | Guanyadora | Nominades |
| IV | 2017 | El Ministerio del Tiempo Temporada 2 | El caso: crónica de sucesos Temporada 1 Mar de plástico Temporada 2 Merlí Temporada 2 Vis a vis Temporada 2 |
| V | 2018 | La zona Temporada 1 | La casa de papel Temporada 1 Estoy vivo Temporada 1 El Ministerio del Tiempo Temporada 3 Sé quién eres Temporada 1 |
| VI | 2019 | Fariña (Temporada 1) | El día de mañana (Temporada 1) Élite (Temporada 1) Gigantes (Temporada 1) La peste (Temporada 1) |
| VII | 2020 | Hierro (Temporada 1) | La casa de papel (Temporada 2) En el corredor de la muerte (Temporada 1) La peste (Temporada 2) Foodie Love (Temporada 1) |
| VIII | 2021 | Antidisturbios | El Ministerio del Tiempo (Temporada 4) 30 monedas Patria Veneno |

## Referències

* ↑ «Nominados a los Premios Feroz 2017 | Premios Feroz». , 01-12-2016 [Consulta: 1r desembre 2016]. Arxivat 2016-12-13 at Archive.is «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2016-12-13. [Consulta: 19 abril 2018].
* ↑ Premios Feroz 2021: 'Las niñas' y 'Antidisturbios' son justos triunfadores pero 'Veneno' merecía algo más, espinof.com
# Premi Feroz a la millor sèrie de comèdia

El Premi Feroz a la millor sèrie de comèdia és un premi televisiu que s'entrega anualment, des del 2017, com a part dels Premis Feroz, creats per l'Associació d'Informadors Cinematogràfics d'Espanya.

## Sèries guanyadores i nominades

| Edició | Any | Guanyadora | Nominades |
| IV | 2017 | Paquita Salas Temporada 1 | ¿Qué fue de Jorge Sanz? Episodi especial Allí abajo Temporada 2 Cites Temporada 1 La que se avecina Temporada 9 |
| V | 2018 | Vergüenza Temporada 1 | Allí abajo Temporada 3 El fin de la comedia Temporada 2 |
| VI | 2019 | Arde Madrid (Temporada 1) | Paquita Salas (Temporada 2) Vergüenza (Temporada 2) |
| VII | 2020 | Vida perfecta (Temporada 1) | Vota Juan (Temporada 1) Paquita Salas (Temporada 3) |
| VIII | 2021 | Vamos Juan (Temporada 1) | Vergüenza (Temporada 3) Nasdrovia (Temporada 1) Mira lo que has hecho (Temporada 3) |

## Referències

* ↑ «Nominados a los Premios Feroz 2017 | Premios Feroz». , 01-12-2016 [Consulta: 1r desembre 2016]. Arxivat 2016-12-13 at Archive.is «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2016-12-13. [Consulta: 19 abril 2018].
* ↑ Premios Feroz 2021: 'Las niñas' y 'Antidisturbios' son justos triunfadores pero 'Veneno' merecía algo más, espinof.com
# Cinemacat.cat

Cinemacat.cat és una pel·lícula documental del 2008 en la que es fa una reflexió sobre la situació actual del cinema català, dirigida per Antoni Verdaguer i Serra, autor també del guió. Fou produït per Yakima Films S. L. amb la participació de Televisió de Catalunya.

## Sinopsi

El documental fa un repàs a la història del cinema català des dels seus orígens, incidint de forma especial en la situació present i plantejant possibles escenaris futurs. 58 directors i productors catalans en parlen i es plantegen diverses qüestions: Què es considera cinema català? Quina és la situació de la indústria cinematogràfica catalana? S'han de doblar les pel·lícules que ens arriben? En quin idioma s'han de rodar les cintes que produïm? Quin paper hi han de tenir les administracions i les subvencions? És cinema català només aquell que es fa en català? Les entrevistes incideixen en temes d'identitat, de contingut, repercussió pública, suport institucionals i de legislació. Combina els testimonis amb fragments de més de 76 pel·lícules elaborades durant 112 anys.

## Repartiment

Entre d'altres, hi participen Roser Aguilar, Vicente Aranda, Imanol Arias, Xavier Atance, Jaume Balagueró, Carles Balagué, Juan Antonio Bayona, Carlos Benpar, Francesc Betriu, Joan Bosch, Jordi Cadena, Jaime Camino, David Casademunt, Antonio Chavarrías, Isabel Coixet, Judith Colell, Ramon Colom, Manuel Corbi, Eduard Cortés, Pedro Costa, Manuel Cussó-Ferrer, Antoni D'Ocon, Jordi Dauder, Julio Fernández, Ricard Figueras, Josep Maria Forn, Pau Freixas, Jesús Garay, Joan Antoni González, Ginesta Guindal, Martín Gutiérrez, Kim Gázquez, Miguel Iglesias, Antonio Isasi-Isasmendi, Joel Joan, Carlos Jover, Xavier Juncosa, Isaki Lacuesta, Anna Lizaran, Antoni Llorens, Bigas Luna, Luis Miñarro, José María Nunes, Loris Omedes, Joaquín Oristrell, Antoni Padrós, Ventura Pons, Miguel Puertas, José Antonio Pérez Giner, Francisco Pérez-Dolz, Maria Ripoll, Edmon Roch, Jaime Rosales, Josep Antoni Salgot, Rosa Maria Sardà, Albert Serra, Salomón Shang, Llorenç Soler, Conrad Son, Antoni Verdaguer i Rosa Vergés.

## Nominacions

Fou nominada al Gaudí a la millor pel·lícula documental als Premis Gaudí de 2009.

## Referències

* ↑ "CINEMACAT.CAT" a ccma.cat
* ↑ “El cinema i les històries han d'estar per sobre dels idiomes”, El Diario de Balears, 15 de novembre de 2008
* ↑ Antoni Verdaguer presenta el seu documental Cinemacat.cat, Nacio Digital, 30 de juny de 2009
* ↑ Cinemacat.cat al web de l'Acadèmia del Cinema
# C++03

C++03 és una versió de l'estàndard ISO / IEC 14882 per al llenguatge de programació C++. Està definit per dues organitzacions de normalització, l'Organització Internacional per a la Normalització (ISO) i la Comissió Electrotècnica Internacional (IEC), a la norma ISO/IEC 14882:2003.
C++03 va substituir la versió anterior de l'estàndard C++, anomenada C++98, i més tard va ser substituïda per C++11. C++03 va ser principalment una versió de correcció d'errors per als implementadors per garantir una major consistència i portabilitat. Aquesta revisió va abordar 92 informes de defectes d'idioma bàsics, 125 informes de defectes de biblioteques, i només incloïa una nova característica d'idioma: la inicialització de valors.
Entre els informes de defectes més destacables abordats per C++03 es trobava l'informe de defectes de la biblioteca 69, la resolució del qual va afegir el requisit que els elements d'un vector s'emmagatzemen de manera contigu. Això codifica l'expectativa comuna que un objecte C++ std::vector utilitza una disposició de memòria similar a una matriu. Tot i que la majoria de les implementacions van satisfer aquesta expectativa, C++98 no la requeria.

## Referències

* ↑ «Bjarne Stroustrup's FAQ – What is the difference between C++98 and C++03?» (en anglès). Bjarne Stroustrup's homepage. Arxivat de l'original el 6 febrer 2016.
* ↑ «C++ Standard Core Language Issue Index by Status: Issues with "TC1" Status» (en anglès). open-std.org. Arxivat de l'original el 2022-09-11. [Consulta: 20 setembre 2022].
* ↑ «C++ Standard Library Issues List: TC1 (125 issues)» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-07-21. [Consulta: 30 maig 2016].
* ↑ «C++ Standard Library Defect Report List: 69. Must elements of a vector be contiguous?» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-07-19. [Consulta: 30 maig 2016].
* ↑ Herb, Sutter. More Exceptional C++: 40 New Engineering Puzzles, Programming Problems, and Solutions (en anglès). Boston: Pearson Education, Inc., 2002, p. 48. ISBN 0-201-70434-X.
# Margarida d'Àustria (arxiduquessa)

Margarida d'Àustria (Wiener Neustadt, 25 de gener de 1567 - Madrid, 5 de juliol de 1633) va ser una religiosa austríaca, arxiduquessa d'Àustria.
Va ser filla de l'emperador Maximilià II i de Maria d'Àustria. El 1585 va rebutjar casar-se amb el seu oncle Felip II de Castella. germà de la seva mare, va convertir-se en religiosa i va ingressar al convent de Las Descalzas Reales de Madrid, amb el nom de sor Margarida de la Creu.
Va tenir certa influència sobre Felip III i Felip IV de Castella. És coneguda pel retrat que li va fer el pintor Peter Paul Rubens i per una biografia escrita per Juan de La Palma (1636).

## Referències

* 1 2 3 «Margarida d'Àustria (arxiduquessa)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Sánchez, Magdalena Sofía. «Margarita de Austria» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 18 març 2022].
# Carlos Manuel Martins do Vale César

Carlos Manuel Martins do Vale César (Ponta Delgada, 1956) és un polític de les Açores.
De jove fou membre de la Cooperativa Cultural Sextante, i fou detingut per la policia salazarista. El 1974 ingressà a les Joventuts Socialistes de les Açores i es llicencià en dret a Lisboa, on dirigí el sindicat estudiantil UNEP. Des del 1981 fou diputat al parlament regional pel PS, membre de l'Ajuntament de Ponta Delgada (1993-1997), i el 1996 fou elegit president de les Açores substituint Joao Bosco Soares Mota Amaral.
# Trofeu Concepción Arenal

El Trofeu Concepción Arenal és un torneig futbolístic d'estiu de caràcter amistós que se celebra cada any a la ciutat de Ferrol, des de 1953. És organitzat pel Racing de Ferrol i es tracta d'un dels tornejos futbolístics de més prestigi i antiguitar que se celebren a Espanya. Està dedicat a la coneguda escriptora ferrolana Concepción Arenal.

## Història

Enquadrar dins de les festes d'estiu de la ciutat, el que fou alcalde de Ferrol, José Manuel Alcántara Rocafort, i el seu regidor d'esports, Manuel Seijas Brea, van ser els seus principals impulsors. Durant la seva història, l'organització del torneig va anar a càrrec de l'Ajuntament de la ciutat, del Patronat Municipal d'Esports o del Racing Club de Ferrol, equip que s'encarrega d'aquesta en les últimes edicions.
Els partits es disputaven a l'antic Estadi Manuel Rivera d'O Inferniño fins a l'edició de 1992. Des de llavors es juguen a l'Estadi Municipal d'A Malata, exceptuant l'edició de 2001 que es va disputar al Camp d'A Gándara per obres a A Malata.

## Vegeu també

* Racing de Ferrol

## Enllaços externs

* Historial del Concepción Arenal a la pàgina web oficial del Racing de Ferrol Arxivat 2014-10-14 a Wayback Machine.
* Dades a l'arxiu de l'RSSSF