OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Kastelruth

Kastelruth (italià Castelrotto, ladí Ciastel) és un municipi italià, dins de la província autònoma de Tirol del Sud. És un dels municipis del districte i de Salten-Schlern. L'any 2007 tenia 6.428 habitants. Comprèn les fraccions de Seiser Alm (Alpe di Siusi), Pufels (lad. Bula, it. Bulla), Runggaditsch (lad. Roncadic, it. Roncadizza), St. Michael (San Michele Siusi), St. Oswald (Sant'Osvaldo), St. Valentin (San Valentino), St. Vigil (San Vigilio), Tagusens (Tagusa), Tisens (Tisana) i Überwasser (lad. Sureghes, it. Oltretorrente). Limita amb els municipis de Barbian, Campitello di Fassa, Völs am Schlern, Lajen, Urtijëi, Waidbruck, Ritten, Santa Cristina Gherdëina i Tiers.

## Situació lingüística

| Pertinença lingüística (cens 2001) | 82,83% alemany |
| Pertinença lingüística (cens 2001) | 3,43% italià |
| Pertinença lingüística (cens 2001) | 14,74% ladí |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Hartmann Reichhalter | SVP |

## Personatges il·lustres

* Eduard Burgauner (pintor)
* Peter Fill, esquiador
* Denise Karbon, esquiadora
* Norbert Rier (cantant i líder del grup Kastelruther Spatzen)
* Kastelruther Spatzen, grup musical folk
* Leo Santifaller, històric i diplomàtic austríac
* Oswald von Wolkenstein (poeta, compositor i diplomàtic)
# Wang Shishen

Wang Shishen (en xinès tradicional i simplificat: 汪士慎; en pinyin: Wāng Shìshèn), conegut també com a Jinren i Chaolin, fou un pintor xinès, poeta, artesà de segells (per a tinta) i cal·lígraf que va viure sota la dinastia Qing. Va néixer, segons les fonts, a Shexian o a Xiuning, província d'Anhui el 1686 i va morir el 1759(?). D'origen molt humil però dedicant-se a la pintura va deixar enrere la pobresa malgrat que es veia obligat a l'austeritat. Va residir a Yangzhou. La coneixença que va establir amb el comerciant Ma Yueguan va ser decisiva en la seva carrera. Molt amic de Jin Nong.
Va destacar com gran pintor de flors, especialment de prunera. També va ser notable pintant figures humanes i paisatges (pero escassos). Va estar influït per Shitao. Feia servir el pinzell sec. Va dedicar-se a la investigació artística. Va ser un membre del col·lectiu conegut en la història de l'art com “Els Vuit Excèntrics de Yangzhou”. Al Museu de Canton i al Metropolitan Museum of Art de Nova York hi ha pintures seves.

## Bibliografia

* Lifestyle and Entertainment in Yangzhou de Lucie Olivová iVibeke Børdahl. ISBN 978-87-7694-035-5. Pàg. 327 i 339.
* The Art Book of Chinese Paintings. Editorial Long River Press.
* Dictionnaire des peintres, sculpteurs, dessinateurs et graveurs (Dictionnaire Bénézit) d'Emmanuel Bénézit.

## Referències i enllaços externs

* http://www.chinaonlinemuseum.com/painting-wang-shishen.php
* http://arts.cultural-china.com/en/77Arts7033.html Arxivat 2015-03-10 a Wayback Machine.
* http://www.china-on-site.com/pages/painter/1126.php Arxivat 2008-07-20 a Wayback Machine.
* http://www.metmuseum.org/collection/the-collection-online/search/49240
* http://www.chinaculture.org/gb/en_artqa/2003-09/24/content_39619.htm Arxivat 2005-12-03 a Wayback Machine. (Sobre els “Vuit Excèntrics de Yangzhou”)
# Khalid ben Yazid ben Useid al-Sulamí

Khàlid ibn Yazid ibn Ussayd as-Sulamí fou ostikan d'Armènia vers el 793, designat pel visir barmàquida al-Fadl ibn Yahya.
Al-Fadl va enviar-li, per donar-li suport, unes forces militars (uns cinc mil homes) a les ordres d'Abd-al-Màlik ibn Khalifa al-Haraixí però foren derrotats pels armenis.

## Nota

* ↑ Les fonts parlen d'un lloc anomenat Varthan però podria tractar-se d'un nakharar de nom Vardan

## Referències

* L'Arménie entre Byzance et l'Islam, depuis la conquête arabe jusqu'en 886, per J. Laurent, París 1919
# Khalida Messaoudi

Khalida Messaoudi (Bouira, 13 de març de 1958), també coneguda com a Khalida Toumi, és una política algeriana, feminista i militant pels drets humans. De 2002 a 2014, fou ministra de Comunicació i Cultura, a més de portaveu del govern, la primera dona que ocupà aquest càrrec en un govern d'Algèria.

## Biografia

Va nàixer quatre anys abans de la independència algeriana, i va créixer al costat d'altres set germans a Cabília. Des de menuda interioritzà l'islam algerià tradicional, que es caracteritza per ser tolerant i laic. De fet, es considera una creient musulmana. Son pare treballà la vida de secretari de l'ajuntament. Gràcies als bons resultats de Khalida després de la primària, obtingué una beca que li permeté estudiar en un liceu d'Alger. S'hi trobà amb la creixent arabització del sistema educatiu algerià, que introduïa l'àrab clàssic, en comptes del francés, l'idioma imposat durant la colonització francesa; i l'àrab dialectal, que és l'idioma parlat per la població algeriana.
El 1981 milità en el col·lectiu de dones que denunciaren el Codi de Família Algerià per la discriminació que suposava davant la llei.
El 1982 comença a treballar com a professora de matemàtiques. El 1984 fou presidenta de l'Associació per la Igualtat d'Homes i Dones davant la Llei.
El 1985 entrà al comité de la Lliga pels Drets Humans creada per Omar Menouer.
Des de finals de 2019 és a la presó esperant un judici per actuacions en la seua època de ministra.

## Trajectòria política

Fou cofundadora i vicepresidenta del Moviment per la República (MPR). L'elegiren diputada pel partit Agrupació per la Cultura i la Democràcia (RCD) al 1997, del qual era vicepresidenta encarregada de qüestions de gènere. El 2000 fou cap parlamentària del partit, càrrec que ocupà fins al 2001, i després en dimití. L'exclogueren del RCD per desavinences ideològiques en la línia del partit.
Fou ministra de Comunicació i Cultura el 2002, a més de portaveu del govern d'Ali Benflis, la primera vegada que una dona ocupava aquest càrrec en un govern algerià. Des del 2004 fou ministra de Cultura en el govern d'Ahmed Ouyahia.

## Premi

* 1998 - Prize for Freedom per part de Liberal International

## Bibliografia

* SCHEMLA, Élisabeth. Une Algérienne debout. Editions Flamarion. 1995. ISBN 2-277-24077-X.

## Referències

* 1 2 «Khalida Toumi, cible d’une campagne de dénigrement à cause de ses convictions religieuses - Algérie Focus» (en francès). Algérie Focus, 22-04-2013. [Consulta: 30 març 2016].
* ↑ «Lumi dall’Islam» (en anglés). Instituto de Cultura Italiano, 30-04-2004. [Consulta: 30 març 2016].
* ↑ «Khalida Toumi transférée à la prison de Koléa».
* ↑ «Khalida Messaoudi (1998) - Prize For Freedom - Politics - Liberalism». www.liberal-international.org. Arxivat de l'original el 24 de març de 2016. [Consulta: 30 març 2016].
* ↑ «Une Algérienne debout - Khalida Messaoudi - Babelio» (en francès). Babelio. [Consulta: 30 març 2016].

## Enllaços externs

* Entrevista en YouTube sobre la dificultat de la seua militància (en francès)
# La Fassina del Solà

La Fassina del Solà, popularment Porxo del Rector, fou una fassina, fàbrica d'aiguardent, del terme municipal de Monistrol de Calders, de la comarca del Moianès.
Està situada a tocar del poble, al seu sud-est, darrere de l'església parroquial de Sant Feliu i de la Rectoria, o Mas Guardiola, prop de l'extrem nord del carrer del Molí, al costat nord de la Fàbrica Nova.
Fou construïda a darreries del segle xvii pels del mas del Solà per tal de convertir en aiguardent una part de la immensa collita de raïm que hi havia en aquell moment a les seves terres. Un segle més tard, ja no funcionava, i fou donada a l'església, juntament amb el mas Guardiola.

## Bibliografia

* ERILL I PINYOT, Gustau, GUAL I PURTÍ, Jordi (fotografies) i MANENT I ORISTRELL, Llibert (cartografia). Monistrol de Calders: El poble dels pagesos enginyers. Moià-Monistrol de Calders: Gràfiques Ister. Ajuntament de Monistrol de Calders, 2006. (Col·lecció Pedra i aigua, 1). DL. B-54.339/2006
* PERARNAU I LLORENS, Jaume i PIÑERO I SUBIRANA, Jordi. Monistrol de Calders. La seva història i el seu patrimoni. Monistrol de Calders: Ajuntament de Monistrol de Calders, 1993. Sense ISBN.
# Konrad Sweynheim

Konrad Sweynheim, Schweinheim o Schweynheym (Magúncia, 25 de gener circa 1430 - Roma, 1 de gener 1477) va ser un monjo i impressor alemany.

## Biografia

Va viure al segle xv. Va ser Clergue del Capítol de la Catedral de Magúncia i té el mèrit, juntament amb Arnold Pannartz, d'haver introduït a Itàlia la impremta de tipus mòbils.
Després de treballar amb Johann Fust i Peter Schöffer, es va traslladar a Itàlia després del setge de Magúncia (1462). Va ser a Subiaco al voltant de l'any 1464, juntament amb Arnold Pannartz de Praga, tal vegada, per invitació del cardenal espanyol Juan de Torquemada i probablement per recomanació de Nicolás de Cusa. A Subiaco va imprimir els primers incunables coneguts d'Itàlia: un «De oratore» de Ciceró, un «De divinis institutionibus adversus gentes» de Lactanci datat a 29 d'octubre de 1465 (el llibre imprès amb indicació de data més antic d'Itàlia) i un «De Civitate Dei» d'Agustí d'Hipona datat a 12 de juny de 1467. Els dos tipògrafs van imprimir també, probablement l'any 1464, un «Donatus pro puerulis» (és a dir, una gramàtica llatina per a nens) de la qual no es conserva cap còpia. El monestir benedictí de Santa Escolàstica albergava en aquest moment a una immensa majoria de monjos de llengua alemanya o flamenca.
L'any 1467, protegits per l'humanista Giovanni Andrea Bussi, Sweynheim i Pannartz es van traslladar a Roma on van obrir, a l'habitatge de Pietro Massimo al carrer Mercatoria, un taller tipogràfic que es va mantenir actiu fins a 1475. Van publicar la «Epistulae ad Familiars» de Ciceró (tal vegada al setembre de 1467) i successivament una sèrie de clàssics italians, així com també el comentari bíblic de Nicolás de Lira (en 1471 -1472). Van demanar després una ajuda econòmica a Sixt IV per poder seguir treballant però, encara que van aconseguir l'ajuda, la societat amb Pannartz es va dissoldre l'any 1473. Sweynheim va començar a treballar en la «Cosmografía» de Claudi Ptolemeu, que després de la seva mort va ser completada per Arnold Buckinck i publicada l'any 1478.

## Referències

* ↑ «Konrad Sweynhei» (en anglès). New Advent. [Consulta: 23 desembre 2021].
* ↑ Encyclopedia of Library and Information Science. 23. CRC Press, 1978. ISBN 9780824720230.
* ↑ Mistretta, Enrico. L'editoria - un'industria dell'artigianato. Bolonia: Il Mulino, 2008.

## Bibliografia

* «Sweynheym ‹svàinhaim›, Conrad». En: Enciclopèdia Biografica Universale, Vol. XVIII, Roma: Istituto dell'Enciclopèdia Italiana, 2007
# Waukon

Waukon és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 4.131 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Waukon tenia 4.131 habitants, 1.790 habitatges, i 1.068 famílies. La densitat de població era de 542,5 habitants/km².
Dels 1.790 habitatges en un 26,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,5% hi vivien parelles casades, en un 9,4% dones solteres, i en un 40,3% no eren unitats familiars. En el 36,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,21 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,8% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 23,3% entre 25 i 44, un 21,7% de 45 a 60 i un 24,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 81,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.325 $ i la renda mediana per família de 41.068 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.532 $ mentre que les dones 18.833 $. La renda per capita de la població era de 17.047 $. Entorn del 8,3% de les famílies i el 12,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Waukon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Waukon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Waukomis

Waukomis és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 1.261 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Waukomis tenia 1.261 habitants, 510 habitatges, i 352 famílies. La densitat de població era de 158,6 habitants per km².
Dels 510 habitatges en un 36,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,5% hi vivien parelles casades, en un 10,4% dones solteres, i en un 30,8% no eren unitats familiars. En el 27,8% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,05.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,7% tenia menys de 18 anys, un 9,7% entre 18 i 24, un 27,6% entre 25 i 44, un 23,7% de 45 a 60 i un 11,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.014 $ i la renda mediana per família de 40.208 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.959 $ mentre que les dones 21.641 $. La renda per capita de la població era de 14.213 $. Entorn del 12,8% de les famílies i el 14,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Waukomis». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Waukomis». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Krpeľany

Krpeľany és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país. El 2022 tenia 1.079 habitants.

## Referències

* ↑ «Žilinský kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities» (en anglès), 12 abril 2022. [Consulta: 11 juny 2022].
# Krshuniq

Krshuniq (o Krjruniq) fou un districte de Vaspurakan a la part del naixement del riu Kotor. La capital fou Krshruniq, al nord-est. Limitava al nord amb el Metsnuniq; a l'est i sud-est amb l'Andzakhí Dzor; i a l'oest i sud-oest amb el Kulanovit.
# Play (pel·lícula)

Play és una pel·lícula de 2005 dirigida per la cineasta i professora Alicia Scherson. Fou seleccionada per representar Xile a l'Oscar a la millor pel·lícula de parla no anglesa als Premis Oscar de 2005, però finalment no fou nominada.

## Sinopsi

En aquesta pel·lícula es mostren els successos esdevinguts a Cristina, una jove maputxe que es dedica a cuidar a un ancià, mentre viu en Santiago. Un dia es creua amb Tristan, qui acaba de perdre la maleta i la noia que estima. La pel·lícula comença amb un proverbi que diu: «Eren temps durs, però moderns».

## Repartiment

* Aline Kuppenheim
* Coca Guazzini
* Viviana Herrera
* Marcial Tagle
* Alejandro Sieveking
* Daniel Muñoz
* Isabel Bauzá
* Andrés Waissbluth
* Alicia Scherson
* Mateo Iribarren

## Premis

| Any | Esdeveniment | Premi o Categoria | Resultat |
| 2005 | Festival de Cinema de Tribeca | Millor nou director | Guanyadora |
| 2006 | XLVIII edició dels Premis Ariel | Nominada a Millor pel·lícula iberoamericana | Nominada |

## Referències

* ↑ «Play». Imdb. [Consulta: 18 març 2016].
* 1 2 «Alicia Scherson». Instituto de la Comunicación e Imagen (Universidad de Chile). [Consulta: 18 març 2016].
* ↑ «"Play" aspira al Oscar y "Mi mejor enemigo" a los premios Goya» (en castellà). Emol, 28-09-2005. [Consulta: 11 setembre 2019].
* ↑ «Play». filmaffinity.com. [Consulta: 18 març 2016].
* ↑ Mezcal, a la cabeza con 15 nominaciones para el Ariel Arxivat 2021-05-16 a Wayback Machine., Crónica, 10 de febrer de 2006

## Enllaços externs

* Escena de la pel·lícula a YouTube
* lloc web
# Fatih Akyel

Fatih Akyel (Istanbul, 26 de desembre de 1977) és un exfutbolista turc de la dècada de 2000.
Fou 64 cops internacional amb la selecció turca.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de Galatasaray SK, Fenerbahçe SK i RCD Mallorca.
Com a entrenador ha dirigit a clubs com Gümüşhanespor, Kocaeli Birlik Spor i Zonguldak Kömürspor.

## Palmarès
### Galatasaray

* Süper Lig: 1997-98, 1998-99, 1999-00
* Copa turca de futbol: 1995-96, 1998-99, 1999-00
* Copa de la UEFA: 1999-00
* Supercopa d'Europa de futbol: 2000

### Fenerbahçe

* Süper Lig: 2003-04

## Referències

* ↑ Mamrud, Roberto. «Fatih Akyel - International Appearances». RSSSF, 16-01-2009. [Consulta: 27 abril 2014].
* ↑ «FATİH AKYEL». tff.org. [Consulta: 27 setembre 2010].
* ↑ «Fatih Akyel hoca oldu! İşte kulübü» (en turc). spor.haber7.com, 02-07-2015.
* ↑ «Kocaeli Birlikspor’da Fatih Akyel dönemi» (en turc). fanatik.com.tr, 20-10-2016.
* ↑ Zonguldak Kömürspor, Fatih Akyel'e emanet‚ hurriyet.com.tr, 8 febrer 2018
# Ferrier (cràter)

Ferrier és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 29,1 km de diàmetre. Porta el nom de Kathleen Ferrier (1912-1953), cantant d'òpera anglesa, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1991.

## Referències

* ↑ «Ferrier». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Piła

Piła (alemany: Schneidemühl) és una població situada al nord-oest de Polònia per on passa el riu Gwda. El 2006 tenia 75.1044 habitants. Va ser la capital del voivodat de Piła entre el 1975 i el 1998, i des del 1999 és capital del voivodat de Gran Polònia. És una ciutat coneguda pels seus parcs i passejos i els densos boscos que l'envolten. És un important nus ferroviari i de carreteres, ja que s'hi passa per anar de Poznań a Szczecinek i de Bydgoszcz a Krzyz.

## Referències

* ↑ «Localidad de Piła (Wielkopolskie)». ciudades.co. communes.com. [Consulta: 25 octubre 2013].

## Enllaços externs

* Portal de Piła
* Fòrum Dyskusyjne Pilskiej Społeczności Internetowej Arxivat 2006-08-13 a Wayback Machine.
* Informació històrica sobre Piła
* Życie Piły - notícies de Piła
* Història de l'antiga comunita jueva de Schneidemühl Arxivat 2010-05-02 a Wayback Machine.
# Cantó de Niort-Nord

El cantó de Niort-Nord és un cantó francès del departament de Deux-Sèvres, situat al districte de Niort. Té sis municipis i part del de Niort.

## Municipis

* Chauray
* Échiré
* Niort (part)
* Saint-Gelais
* Saint-Maxire
* Saint-Rémy
* Sciecq

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1970 | Henri Lambert | radical |
| 1970-1982 | René Gaillard | PS |
| 1982-1988 | Alain Garcia | RPR |
| 1988-1994 | Roger Rougeau | PS |
| 1994-2008 | Jacques Brossard | UDF |
| 2008-2010 | Françoise Billy | PS |
| 2010- | Bernard Millet | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2008 |
| - | - | - | - | - | 28.872 | 31.478 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Xantos (poeta)

Xantos (en grec antic: Ξάνθος, llatí: Xanthus fou un poeta líric de l'antiga Grècia del qual no es conserva cap obra ni cap fragment. Va viure, probablement, a començament del segle vi aC, i era originari, probablement, de Sicília o la Magna Grècia.
És conegut per una referència d'Ateneu de Nàucratis, en el qual cita Megaclides. Ateneu afirma que Xantos era anterior a Estesícor, atès que l'esmenta en un dels seus poemes, i que, a més, s'inspira en Xantos en molts altres poemes, com ara en la seva Orestea. També diu que Xantos, en un dels seus poemes, tractava Hèracles en l'estil homèric, a diferència d'altres, contemporanis seus. D'això es pot deduir que Xantos tenia una obra que tractava sobre Hèracles.
Claudi Elià també l'esmenta, citant una opinió de Xantos sobre Electra, la filla d'Agamèmnon, que sens dubte està treta de l'Orestea.

## Referències

* 1 2 Smith, William. «1.Xanthus». A: A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. Vol. III. Boston: Little, Brown & Comp, 1867, p. 1287.
* 1 2 «Xanthos 26». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
# Golubovka (Dalneretxenski)

* Per a altres significats, vegeu «Golubovka».
Golubovka (en rus: Голубовка) és un poble del krai de Primórie, a l'Extrem Orient de Rússia, que en el cens del 2010 tenia 78 habitants. Pertany al districte rural de Dalneretxenski.

## Referències

* ↑ Законодательное собрание Приморского края. Сборник «Муниципальные образования Приморского края»
# Graham Whitehead

Graham Whitehead va ser un pilot de curses automobilístiques anglès que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Graham Whitehead va néixer el 15 d'abril del 1922 a Harrogate, Anglaterra i va morir el 15 de gener del 1981 a Lower Basildon, Berkshire.

## A la F1

Va debutar a la tercera temporada de la història del campionat del món de la Fórmula 1, la corresponent a l'any 1952, disputant el 19 de juliol el GP de Gran Bretanya, que era la cinquena prova del campionat.
Graham Whitehead va arribar a participar en aquesta única cursa puntuable pel campionat de la F1, acabant-la en dotzena posició.
Fora de la F1 va competir a diverses curses, fent com a millor resultat un segon lloc a les 24 hores de Le Mans del 1958.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | Posició | Punts |
| 1952 | Peter Whitehead | Alta | Alta | SUI | 500 | BEL | FRA | GBR 12 | ALE | HOL | ITA | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
# Gran Premi de Gran Bretanya del 1995

Resultats del Gran Premi de la Gran Bretanya de Fórmula 1 de la temporada 1995, disputat al circuit de Silverstone el 16 de juliol del 1995.

## Resultats

| Posició | Número | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 2 | Johnny Herbert | Benetton - Renault | 61 | 1h 34' 35. 093 | 5 | 10 |
| 2 | 27 | Jean Alesi | Ferrari | 61 | + 16.479 s | 6 | 6 |
| 3 | 6 | David Coulthard | Williams - Renault | 61 | + 23.888 s | 3 | 4 |
| 4 | 26 | Olivier Panis | Ligier - Mugen - Honda | 61 | + 1' 33.168 min. | 13 | 3 |
| 5 | 7 | Mark Blundell | McLaren - Mercedes | 61 | + 1' 48.172 min. | 10 | 2 |
| 6 | 30 | Heinz-Harald Frentzen | Sauber - Ford | 60 | + 1 Volta | 12 | 1 |
| 7 | 23 | Pierluigi Martini | Minardi - Ford | 60 | + 1 Volta | 15 | |
| 8 | 4 | Mika Salo | Tyrrell - Yamaha | 60 | + 1 Volta | 23 | |
| 9 | 29 | Jean-Christophe Boullion | Sauber - Ford | 60 | + 1 Volta | 16 | |
| 10 | 24 | Luca Badoer | Minardi - Ford | 60 | + 1 Volta | 18 | |
| 11 | 14 | Rubens Barrichello | Jordan - Peugeot | 59 | Col·lisió | 9 | |
| 12 | 16 | Bertrand Gachot | Pacific - Ilmor | 58 | + 3 Voltes | 21 | |
| Ret | 22 | Roberto Moreno | Forti F1 - Ford | 48 | Motor | 22 | |
| Ret | 1 | Michael Schumacher | Benetton - Renault | 45 | Col·lisió | 2 | |
| Ret | 5 | Damon Hill | Williams - Renault | 45 | Col·lisió | 1 | |
| Ret | 9 | Massimiliano Papis | Footwork - Hart | 28 | Virolla | 17 | |
| Ret | 3 | Ukyo Katayama | Tyrrell - Yamaha | 22 | Sense combustible | 14 | |
| Ret | 17 | Andrea Montermini | Pacific - Ilmor | 21 | Virolla | 24 | |
| Ret | 8 | Mika Häkkinen | McLaren - Mercedes | 20 | Part elèctrica | 8 | |
| Ret | 28 | Gerhard Berger | Ferrari | 20 | Rodes | 4 | |
| Ret. | 25 | Martin Brundle | Ligier - Mugen - Honda | 16 | Virolla | 11 | |
| Ret. | 10 | Taki Inoue | Footwork - Hart | 16 | Virolla | 19 | |
| Ret. | 21 | Pedro Diniz | Forti F1 - Ford | 13 | Caixa canvi | 20 | |
| Ret. | 15 | Eddie Irvine | Jordan - Peugeot | 2 | Part elèctrica | 7 | |

## Altres

* Pole: Damon Hill 1' 28. 124
* Volta ràpida: Damon Hill 1' 29. 752 (a la volta 37)

## Referències

* «La web Oficial de la Fórmula 1». [Consulta: 17 - 03 - 2010].