OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Trofeu Ciudad de La Linea

El Trofeu Ciudad de la Línea és un torneig amistós de futbol, que se celebra a la ciutat de La Línea de la Concepción, a Andalusia (Espanya). Es disputa a l'Estadio Municipal de La Línea de la Concepción, on juga de manera habitual l'equip de la ciutat: la Real Balompédica Linense.
Va iniciar-se l'any 1970, proclamant-se guanyador el València CF.

## Finals

| Any | Equip campió | Subcampió | Tercer classificat | Quart classificat |
| 1970 | València CF | Sevilla FC | San Lorenzo de Almagro | Anderlecht |
| 1971 | Rapid de Viena | Celta de Vigo | CD Málaga | Dinamo de Bucarest |
| 1972 | Dukla Praha | FK Sarajevo | Granada CF | CD Málaga |
| 1973 | Reial Betis | Os Belenenses | Eintracht Frankfurt | CD Málaga |
| 1974 | Hajduk Split | Reial Betis | València CF | Unión Española |
| 1975 | RCD Espanyol | Steaua de Bucarest | Sevilla FC | Hajduk Split |
| 1976 | CD Málaga | València FC | Dinamo Tbilisi | FC Amsterdam |
| 1977 | UD Salamanca | Nacional de Montevideo | Stoke City FC | Cadis CF |
| 1978 | Birmingham City FC | Sporting de Gijón | Slovan Bratislava | Reial Saragossa |
| 1979 | Sel. Olímpica d'Hongria | Club de Fútbol Monterrey | CD Málaga | AD Almería |
| 1980 | Algeciras CF | Real Balompédica Linense | Lusitano de Évora | Kenitra |
| 1981 | Reial Madrid | Leeds United | Partizan de Belgrad | Sporting de Gijón |
| 1982 | Reial Madrid | Athletic Club | Vojvodina | Nottingham Forest |
| 1983 | Atlètic de Madrid | Cadis CF | Liverpool FC | Dinamo de Bucarest |
| 1984 | No disputat | | | |
| 1985 | FC Barcelona | Atlético Mineiro | Boavista | Cadis CF |
| 1986 | Reial Madrid | Fluminense | Nacional de Montevideo | Sporting de Gijón |
| 1987 | Spartak de Moscou | RCD Mallorca | | |
| 1988 | No disputat | | | |
| 1989 | Atlètic de Madrid | Sevilla FC | Slovan Bratislava | Palmeiras |
| 1990 | SS Lazio | Reial Madrid | CA Peñarol | Cadis CF |
| 1991 | FC Barcelona | Honvéd SE Budapest | | |
| 1992 | Atlètic de Madrid | Flamengo | | |
| 1993 | València CF | Sevilla FC | | |
| 1994 | Reial Madrid | PSV Eindhoven | | |
| 1995 | FC Barcelona | Olympique Lyon | | |
| 1996 | No disputat | | | |
| 1997 | Reial Valladolid | Reial Betis | | |
| 1998 | Aston Villa FC | Sevilla FC | | |
| 1999 | Real Balompédica Linense | Màlaga CF | | |
| 2000 | FC Barcelona | Màlaga CF | | |
| 2001 | Sevilla FC | Màlaga CF | | |
| 2002 | Sevilla FC | Nacional de Montevideo | | |
| 2003 | Sevilla FC | Real Balompédica Linense | | |
| 2004 | Atlètic de Madrid | Reial Saragossa | | |

## Palmarès

4 títols
* Atlètic de Madrid
* FC Barcelona
* Reial Madrid CF
3 títols
* Sevilla FC
2 títols
* València CF
1 títol
* Rapid de Viena
* Dukla Praha
* Reial Betis
* Hajduk Split
* RCD Espanyol
* CD Málaga
* UD Salamanca
* Birmingham City FC
* Selecció Olímpica d'Hongria
* Algeciras CF
* Spartak de Moscou
* SS Lazio
* Reial Valladolid
* Aston Villa FC
* Real Balompédica Linense

## Enllaços externs

* RSSSF (castellà)
# Hípies (geòmetra)

Hípies o Hípias (en llatí Hippias, en grec antic Ἱππίας) fou un mecànic i geòmetra grec, contemporani de Llucià de Samosata, que va escriure un llibre amb una detallada descripció d'un bany que havia construït ell mateix. (Llucià. Hippias, seu Balneium, vol. III pp. 66-74).

## Referències

* ↑ 4.Hippias a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 479
# Mbaqanga

Mbaqanga és un estil de música de la República de Sud-àfrica que mescla les tradicions zulus, el Rhythm and blues i el jazz. Aquesta música es va crear després de la Segona Guerra Mundial. El seu nom prové d'un menjar típic sud-africà.
# Tossal del Cogomar

El Tossal del Cogomar, és un cim de 1.995,9 metres d'altitud situat dins del terme de Sarroca de Bellera, a l'antic terme de Benés, de l'Alta Ribagorça. Es troba molt a prop del límit amb el terme del Pont de Suert, a l'Alta Ribagorça, dins de l'antic terme de Malpàs.
És a la part nord-occidental del terme, prop i a llevant del poble d'Erta, que ja pertany al Pont de Suert. Es troba també a ponent del Mesull i de Manyanet.
# T.TV

T.TV (inicialment anomenat Tango TV) va ser un canal de televisió luxemburguès que va emetre per satèl·lit, cable, internet i mòbil. Va començar a emetre el 2 de febrer de 2002 com a competidor del canal nacional de facto RTL Télé Lëtzebuerg. El canal va ser una filial de l'empresa de telecomunicacions sueca Tele2, que aquell temps era la segona major empresa de telefonia mòbil a Luxemburg. Va emetre en luxemburguès, francès i alemany, però també en anglès i espanyol. T.TV aturar les seves emissions el 2007.
# Cassia obtusifolia

Senna obtusifolia (senna de la Xina és una planta lleguminosa que creix a Amèrica, Àsia i Oceania. Esta considerada una mala herba molt important en algunes zones. Sovint es confon amb Senna tora.
De les fulles fermentades se n'obté un producte altament ric en proteïna anomenat "kawal", que es consumeix a molts llocs del Sudan com a substitut de la carn. En la medicina popular es fan servir també parts de la planta, especialment com laxant. Les llavors proporcionen goma de càssia d'interès comercial. A lamedicina tradicional coreana es fa una infusió de les fulles i també al Kampō (medicina tradicional japonesa

## Sinònims

Senna obtusifolia ha tingut molts noms, alguns d'ells erronis:
* Cassia humilis Collad.
    Cassia humilis Steud. sinònim de Chamaecrista kunthiana
    Cassia numilis Collad. aparentment un error i es refereix a Senna tora
* Cassia obtusifolia L.
* Cassia tora auct. non L.
    Cassia tora L. sinònim de Senna tora
* Cassia tora L. var. b Wight & Arn.
* Cassia tora L. var. humilis (Collad.) Collad.
* Cassia tora L. var. obtusifolia (L.) Haines
* Cassia toroides Raf.
* Cassia toroides Roxb.
* Diallobus falcatus Raf.
* Diallobus uniflorus Raf.
* Senna toroides Roxb.
* Senna obtusifolia - Jue ming zi en xinès

## Notes

* ↑ «BSBI List 2007» (xls). Botanical Society of Britain and Ireland. Arxivat de l'original el 2015-01-25. [Consulta: 17 octubre 2014].
* ↑ Dirar, Hamid «Kawal, meat substitute from fermented Cassia obtusifolia leaves». Economic Botany. Springer New York, 38, 3, 01-07-1984, pàg. 342–349. DOI: 10.1007/bf02859013. ISSN: 00130001. JSTOR: 3793107.
* ↑ ILDIS (2005), USDA (2007)

## Referències

* International Legume Database & Information Service (ILDIS) (2005): Genera Cassia and Senna. Version 10.01, November 2005. Retrieved 2007-DEC-17.
* United States Department of Agriculture (USDA) (2007): Germplasm Resources Information Network - Senna obtusifolia Arxivat 2013-10-29 a Wayback Machine.. Retrieved 2007-DEC-20.

## Enllaços externs

* Cassia Seed page Arxivat 2011-06-13 a Wayback Machine. from ENaturalHealthCenter.com site
* Photos Arxivat 2010-11-25 a Wayback Machine. from Missouriplants.com site
# Tulinges

Els tulinges (en llatí Tulingi) van ser un poble gal que l'any 58 aC, quan els helvecis van decidir abandonar el seu país, van convèncer als latobriges juntament amb als ràuracs (rauraci) i els tulinges (tulingi), que eren els seus veïns, que emigressin amb ells cap a la Gàl·lia. Van cremar les seves cases, les seves ciutats i pobles per unir-se a aquella emigració. Els latobriges eren uns 14.000 i els tulinges uns 36.000.

## Referències

* ↑ Cèsar, Juli. «Llibre I, V.4». A: Guerra de les Gàl·lies (en llatí i català). Traducció: Icart, Joaquim. 3 vol. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1974, p. 83. DL B. 48252-1974. ISBN 8472250938.
* ↑ Juli Cèsar, De bello gallico
* ↑ Smith, William (ed.). «Latobrigi». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 4 agost 2022].
# Isle (Minnesota)

Isle és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 707 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Isle tenia 707 habitants, 323 habitatges, i 198 famílies. La densitat de població era de 130 habitants per km².
Dels 323 habitatges en un 23,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,4% hi vivien parelles casades, en un 10,5% dones solteres, i en un 38,4% no eren unitats familiars. En el 35,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 21,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,19 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,81.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,2% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 21,4% entre 25 i 44, un 24,2% de 45 a 60 i un 24,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.375 $ i la renda mediana per família de 37.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.083 $ mentre que les dones 21.731 $. La renda per capita de la població era de 19.609 $. Entorn del 3,2% de les famílies i el 5,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Isle». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Isle». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# McComb

* Per a altres significats, vegeu «McComb (Ohio)».
McComb és una ciutat dels Estats Units a l'estat de Mississipi. Segons el cens del 2000 tenia 13.337 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, McComb tenia 13.337 habitants, 5.265 habitatges, i 3.411 famílies. La densitat de població era de 447 habitants per km².
Dels 5.265 habitatges en un 33,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 35,5% hi vivien parelles casades, en un 25,3% dones solteres, i en un 35,2% no eren unitats familiars. En el 32% dels habitatges hi vivien persones soles el 15% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,13.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29% tenia menys de 18 anys, un 9,5% entre 18 i 24, un 24,7% entre 25 i 44, un 20% de 45 a 60 i un 16,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 71,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 22.644 $ i la renda mediana per família de 27.758 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.899 $ mentre que les dones 17.402$. La renda per capita de la població era de 13.790 $. Entorn del 27,4% de les famílies i el 31% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- McComb». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- McComb». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Tossal del Clotet (Benés)

El Tossal del Clot, és un turó de 2.385 metres d'altitud situat al límit dels termes de Sarroca de Bellera, a l'antic terme de Benés, de l'Alta Ribagorça i del Pont de Suert, a l'Alta Ribagorça, dins de l'antic terme de Malpàs.
És, per tant, una muntanya ribagorçana, tot i que ha estat inclosa administrativament en el Pallars Jussà. És a la part nord-occidental del terme de Sarroca de Bellera i a llevant del del Pont de Suert, al nord-est del poble d'Erta, que ja pertany al Pont de Suert. Es troba també al nord-oest del Mesull i de Manyanet, tots dos pertanyents a Benés.
El Tossal del Clotet és al nord-est del Tossal de Sarviscué, i és l'extrem sud-oest de la Serra del Clotet.
# Hillsboro (Alabama)

Hillsboro és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2000 tenia 608 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hillsboro tenia 608 habitants, 221 habitatges, i 169 famílies. La densitat de població era de 122,3 habitants/km².
Dels 221 habitatges en un 34,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,2% hi vivien parelles casades, en un 23,1% dones solteres, i en un 23,1% no eren unitats familiars. En el 21,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,75 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,22.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27% tenia menys de 18 anys, un 8,1% entre 18 i 24, un 31,7% entre 25 i 44, un 23,2% de 45 a 60 i un 10% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones hi havia 83,1 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 76,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.714 $ i la renda mediana per família de 52.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.979 $ mentre que les dones 22.083 $. La renda per capita de la població era de 14.457 $. Aproximadament el 3,9% de les famílies i el 7,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
# Cassia agraria

Cassia agraria va ser el nom d'una llei romana establerta a proposta del cònsol Espuri Cassi Viscel·lí, que tenia per col·lega a Pròcul Virgini Tricost Rutil, l'any 267 de la fundació de Roma (486 aC) per la qual s'ordenava el repartiment de les terres arrabassades als hèrnics a favor dels plebeus i dels llatins La llei no va tenir cap efecte.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 24.
# Tulip Computers (equip ciclista belga)

L'equip Tulip Computers va ser un equip ciclista belga que competí professionalment entre el 1990 i el 1992. No s'ha de confondre amb l'equip espanyol també anomenat Tulip Computers.
L'equip es va crear sobre la base de l'antic equip AD Renting.

## Principals resultats

* Volta a Suïssa: Luc Roosen (1991)
* Circuit de Getxo: Adri van der Poel (1991)

### A les grans voltes

* Volta a Espanya
** 1 participació (1991)
** 1 victòria d'etapa:
*** 1 al 1991: Michel Zanoli
* Tour de França
** 1 participació (1992)
** 0 victòria d'etapa:
* Giro d'Itàlia
** 1 participació (1992)
** 0 victòria d'etapa:

## Enllaços externs

* Plantilles a firstcycling.com Arxivat 2016-08-26 a Wayback Machine.
* Plantilles a memoire-du-cyclisme.eu
# Isle of the Dead

Isle of the Dead és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Mark Robson, estrenada el 1945.

## Argument

La història té lloc a una illa grega durant la primera guerra dels Balcans el 1912-1913, quan una epidèmia de pesta obliga a posar els visitants de l'illa en quarantena. Mentre van morint, una jove és acusada de ser una mena de vampir.

## Repartiment

* Boris Karloff: el general Nikolas Pherides
* Ellen Drew: Thea
* Marc Cramer: Oliver Davis
* Katherine Emery: Sra. Mary St. Aubyn
* Helen Thimig: Madame Kyra
* Alan Napier: St. Aubyn
* Jason Robards Sr.: Albrecht
* Ernst Deutsch: el doctor Drossos
* Sherry Hall: el coronel Kobestes
* Erick Hanson: l'oficial
* Skelton Knaggs: Andrew Robbins

## Al voltant de la pel·lícula

* El rodatge ha començat el 14 de juliol de 1944, però va ser interromput des del 22 de juliol per l'hospitalització de Boris Karloff. Les escenes que mancaven van ser rodades de l'1 al 12 de desembre de 1944, però abans que tot l'equip estigués de nou disponible, Boris Karloff i el productor Val Lewton van tenir temps de treballar a El Recuperador de cadàvers (1945), que es va estrenar primer.

## Referències

* ↑ «Isle of the Dead». The New York Times.

## Enllaços externs

* Critica DevilDead Arxivat 2012-06-02 a Wayback Machine.
# Mas Sagols

El Mas Sagols és una obra d'Avinyonet de Puigventós (Alt Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Mas situat a darrera del restaurant Mas Pau, i al que s'hi arriba a través del veïnat de Sta Eugènia. És un mas al que se li han annexionat nous cossos d'època moderna, tot i que això no ha fet que hagi perdut la seva estructura. Aquest mas té dues façanes disposades en angle recte, una de les quals té com a porta d'accés un arc de mig punt amb dovelles regulars fins a les impostes. D'aquesta façana també destaca una finestra allindada rebaixada. Al costat d'aquesta, una altra finestra de mides superiors i carreuada al seu voltant. Pel que fa l'altra façana no té elements destacables ja que les obertures han estat refetes. Ambdues façanes estan arremolinades i no permeten veure el parament per cap dels seus costats.

## Referències

* ↑ «Mas Sagols». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 16 maig 2020].
# Trans-sur-Erdre

Trans-sur-Erdre (en bretó Treant-an-Erzh) és un municipi francès, situat a la regió de país del Loira, al departament de Loira Atlàntic, que històricament va formar part de la Bretanya. L'any 2006 tenia 828 habitants. Limita al nord-est amb Riaillé, a l'est amb Teillé, al sud amb Mouzeil, al sud-oest amb Les Touches i al nord-oest amb Joué-sur-Erdre.

## Demografia

Evolució de la població Cassini i INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 901 | 818 | 865 | 901 | 992 | - | 1112 | 1081 | 1198 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1211 | 1177 | 1174 | 1135 | 1217 | 1180 | 1162 | 1100 | 1092 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1063 | 1026 | 1022 | 894 | 847 | 811 | 751 | 763 | 756 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 760 | 710 | 706 | 652 | 666 | 682 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Philip Squelard | UMP |
# Bivilliers

Bivilliers és un municipi francès situat al departament de l'Orne i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 65 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Bivilliers era de 65 persones. Hi havia 28 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 8 parelles sense fills, 8 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 47 habitatges, 30 eren l'habitatge principal de la família, 16 eren segones residències i 1 estava desocupat. Tots els 46 habitatges eren cases. Dels 30 habitatges principals, 21 estaven ocupats pels seus propietaris, 8 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 5 en tenien tres, 8 en tenien quatre i 16 en tenien cinc o més. 18 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 11 habitatges hi havia un automòbil i a 17 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Bivilliers el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 8 |
| 8 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 8 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 44 persones, 32 eren actives i 12 eren inactives. De les 32 persones actives 30 estaven ocupades (16 homes i 14 dones) i 2 estaven aturades (2 dones i 2 dones). De les 12 persones inactives 4 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa alimentària, 1 d'una empresa de serveis, 1 d'una entitat de l'administració pública i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
L'any 2000 a Bivilliers hi havia 6 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Bivilliers a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Bivilliers a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Ilche

Ilche és un municipi aragonès situat a la província d'Osca i enquadrat a la comarca del Somontano de Barbastre.
L'any 2009 tenia 259 habitants.
La temperatura mitjana anual és de 14,2° i la precipitació anual, 450 mm.

## Entitats de població

El municipi agrupa els nuclis següents:
* Fornillos. L'any 2009 tenia 70 habitants.
* Monesma de San Juan (Monesma de Berlastro). L'any 2009 tenia 65 habitants.
* Morilla. Està situat a 350 metres sobre el nivell del mar. L'any 1991 el llogaret tenia 90 habitants.
* Odina. L'any 1991 el llogaret tenia 9 habitants.
* Permisán. El llogaret, situat a deu quilòmetres de Barbastre, té importància pel seu castell palau de 280 metres quadrats del segle xv.

## Referències

* ↑ «Ilche». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Ilche». Arxivat de l'original el 2021-10-28. [Consulta: 19 setembre 2016].
* ↑ «Ilche». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Ilche». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Morilla». Arxivat de l'original el 2021-12-07. [Consulta: 19 setembre 2016].
* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Odina». Arxivat de l'original el 2021-12-01. [Consulta: 19 setembre 2016].
* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Permisán». Arxivat de l'original el 2021-12-07. [Consulta: 19 setembre 2016].