OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Campionats del món de ciclisme en ruta de 1980

Els Campionats del món de ciclisme en ruta de 1980 es disputaren el 30 i 31 d'agost de 1980 a Sallanches, França. Per culpa de la disputa dels Jocs Olímpics de Moscou sols es disputaren les proves professionals individuals masculina i femenina.

## Resultats

| Proves : | Or | Or | Argent | Argent | Bronze | Bronze |
| Masculines |||||||
| Cursa en línia masculina detalls | Bernard Hinault França | 7h 32' 16" | Gianbattista Baronchelli Itàlia | + 1' 01" | Juan Fernández Martín Espanya | + 4' 25" |
| Femenines |||||||
| Cursa en línia femenina detalls | Beth Heiden Estats Units | 1h 45' 15" | Tuulikki Jahre Suècia | m. t. | Mandy Jones Regne Unit | m. t. |

## Medaller

| Posició | País | Or | Plata | Bronze | Total |
| 1 | França | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 1 | Estats Units | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3 | Itàlia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3 | Suècia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5 | Regne Unit | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 5 | Espanya | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Total | Total | 2 | 2 | 2 | 6 |

## Referències

* «Cyclisme - Championnats du Monde - 1980 - Hommes» (en francès). les-sports.info. [Consulta: 23 setembre 2013].
* «Cyclisme - Championnats du Monde - 1980 - Femmes» (en francès). les-sports.info. [Consulta: 23 setembre 2013].
# Dactilologia

La dactilologia (del grec daktilos, 'dit', i logia, 'discurs', 'parlar amb els dits') és un sistema de comunicació que transmet informació mitjançant l'ús dels dits de la mà. Aquest sistema forma part de la querologia dels llenguatges signats, i també s'utilitza en signes artificials d'informació (àrbitres d'esports, senyals militars, etc.), en formes de càlcul matemàtic manual, etc.
Al llarg de la història de la humanitat, hi ha constància de diferents sistemes dactilològics per a diverses finalitats, la gran majoria concebuts per al recompte numèric, la representació d'alfabets, de sons musicals, o comunicacions xifrades. Tots aquestos s'han classificat en dos tipus principals de dactilologia:

## Vegeu també

* Alfabet dactilològic
* Llengua de signes
Viccionari
# Premières

Premières és un antic municipi francès, situat al departament de la Costa d'Or i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. El 28 de febrer de 2019 esdevé un municipi delegat, al si del municipi nou Collonges-et-Premières. L'any 2007 tenia 91 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Premières era de 91 persones. Hi havia 36 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 12 parelles sense fills, 12 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 47 habitatges, 38 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 6 estaven desocupats. 46 eren cases i 1 era un apartament. Dels 38 habitatges principals, 31 estaven ocupats pels seus propietaris, 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 3 en tenien tres, 17 en tenien quatre i 17 en tenien cinc o més. 35 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 17 habitatges hi havia un automòbil i a 19 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Premières el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 8 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 12 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 12 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 8 |
| 20 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 4 |
| 4 | 15 a 19 | 4 |
| 8 | 10 a 14 | 8 |
| 8 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 64 persones, 42 eren actives i 22 eren inactives. De les 42 persones actives 37 estaven ocupades (22 homes i 15 dones) i 5 estaven aturades (1 home i 4 dones). De les 22 persones inactives 10 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 7 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de serveis.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Premières a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Premières a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Platja de la Farella del Mig

La platja de la Farella del Mig és una platja semiurbana del municipi de Llançà (Alt Empordà) que limita al nord amb la platja de la Farella, separades per un petit promontori rocallós que s'endinsa en el mar, i pel sud té continuïtat cap a la platja de les Tonyines. Té una longitud de 97 m i una amplada mitjana de 15 m, formada per sorra fina i grava, té un pendent d'entrada a l'aigua suau. Està orientada al sud-est.

## Referències

* 1 2 «Platja de la Farella del Mig». Ajuntament de Llançà.
* ↑ «Platja de la Farella». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». @sigte_udg.
# Binic

Binic (en bretó Binig, gal·ló Binic) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Costes del Nord. L'any 1999 tenia 3.110 habitants.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| - | - | - | - | 1 828 | 2 229 | 2 324 | 2 407 | - |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 2 811 | 2 673 | 2 738 | 3 458 | 2 457 | 2 231 | 2 379 | 2 222 | 2 305 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 2 247 | 2 231 | 2 356 | 2 342 | 2 223 | 2 141 | 2 140 | 2 241 | 2 261 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 2 099 | 2 212 | 2 326 | 2 602 | 2 798 | 3 110 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1821 - 1847 | François Le Saulnier de Saint-Jouan | |
| 1847 - 1849 | Jacques Le Pommelec | |
| 1849 - 1852 | Louis Marie | |
| 1852 - 1870 | Jacques Le Pommelec | |
| 1870 - 1871 | Albert Mancel | |
| 1871 - 1874 | Jacques Le Pommelec | |
| 1874 - 1874 | François Le Saulnier de Saint-Jouan | |
| 1874 - 1881 | Yves Le Suave | |
| 1881 - 1884 | Louis Le Saulnier de Saint-Jouan | |
| 1884 - 1908 | Jacques Le Pommelec | |
| 1908 - 1912 | Gaspard Le Pommelec | |
| 1912 - 1927 | Louis Piquenais | |
| 1927 - 1929 | Henri Oriou | |
| 1929 - 1935 | Joseph Corbille | |
| 1935 - 1938 | Marcel Duval | |
| 1938 - 1941 | Joseph Corbille | |
| 1941 - 1941 | Jules Le Bras | |
| 1941 - 1944 | Charles Bernard | |
| 1944 - 1944 | Henri Collin | |
| 1944 - 1944 | Joseph Corbille | |
| 1944 - 1944 | Joseph Corbille | |
| 1944 - 1947 | Robert Bouvier | |
| 1947 - 1953 | Joseph Le Goaster | |
| 1953 - 1968 | Ange Rossignol | |
| 1968 - 1970 | Louis Boulard | |
| 1970 - 1977 | Suzanne Joret | |
| 1977 - 1983 | Georges Le Gonidec | |
| 1983 - 1989 | Jean Burlot | |
| 1989 - 1995 | Michel Laudrin | |
| 1995 - 2008 | Yvon Batard | UMP |
| 2008 - | Christian Urvoy | PS |
# Phallichthys quadripunctatus

Phallichthys quadripunctatus és una espècie de peix de la família dels pecílids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 3,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Centreamèrica: Costa Rica.

## Referències

* ↑ «Phallichthys quadripunctatus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès) i (txec)
# Emerson Spencer

Emerson Spencer (anglès: Emerson Lane «Bud» Spencer) (San Francisco, 10 d'octubre de 1906 - Palo Alto, 15 de maig de 1985), conegut esportivament com a Bud Spencer va ser un atleta estatunidenc, especialista en curses de velocitat, que va competir durant la dècada de 1920.
S'inicià en les curses de tanques, obtenint resultats destacats el 1923. Amb tot, el 1924 va patir un greu accident de cotxe que li provocà la pèrdua de visió d'un dels seus ulls i que l'impedí córrer durant tot el 1925. El 1926 va guanyar el seu primer títol important, els campionats juvenils de l'AAU en els 440 iardes tanques. El 1927 va guanyar la cursa de les 440 iardes de la NCAA i el maig de 1928 va establir un rècord mundial en els 400 metres amb un temps de 47,0", però va fallar en la classificació olímpica i només va ser seleccionat per a l'equip de relleus. Als Jocs Olímpics d'Amsterdam va guanyar la medalla d'or en la prova dels 4x400 metres relleus del programa d'atletisme, formant equip amb Frederick Alderman, George Baird i Ray Barbuti. En aquesta cursa van establir un nou rècord del món. Una setmana més tard va formar part del quartet que tornà a millorar el rècord del món dels 4x400 metres relleus i que deixà el temps en 3' 13.4".
Una vegada retirat va treballar al diari The San Francisco News i després com a entrenador d'atletisme a la Universitat Stanford.

## Millors marques

* 400 metres llisos. 47.0" (1928)

## Referències

* ↑ «Stanford Star Loses Eye In Crash». , April 14, 1924.
* ↑ «Spencer – Alger Yarn Character». , June 8, 1927.
* ↑ «NCAA Division I Championships (Men)». [Consulta: 24 abril 2022].
* ↑ IAAF World Athletics Championships. Doha 2019. Statistics Handbook. Doha: IAAF, 2019, p. 682 [Consulta: 22 abril 2022].
* 1 2 «Olympedia – Bud Spencer». [Consulta: 24 abril 2022].
* ↑ «Track and Field Statistics». [Consulta: 24 abril 2022].
# Bertelsmann Building

El Bertelsmann Building, actualment conegut com a 1540 Broadway, és un gratacel de 44 pisos dedicat a oficines situat a la plaça Times Square a Nova York, concretament al carrer 45. Fou construït entre 1989 i 1990 i mesura 187,7 metres per a quaranta-quatre pisos. Anteriorment, a la finca que ocupa l'edifici hi havia el Loew's State Theatre (1921), i abans d'aquest, l'espai l'ocupava la residència d'actors i actrius més coneguda de la ciutat, l'alberg Bartholdi Inn (1899).

## Referències

* ↑ Dunlap, David W. «Debacle on Times Square». New York Times, 25-04-1993 [Consulta: 10 gener 2008].
* 1 2 «Bertelsmann Building». Emporis.com. [Consulta: 10 gener 2008].
* ↑ «Bertelsmann Building». SkyscraperPage.com. [Consulta: 10 gener 2008].

## Bibliografia

* Jerry Adler (1994). High Rise: How 1,000 Men and Women Worked Around the Clock for Five Years and Lost $200 Million Building a Skyscraper, HarperCollins Publishers. ISBN 0-06-092456-X

## Enllaços externs

* (anglès) Skyscraperpage
* (anglès) Emporis
# Marlboro Friday

Marlboro Friday (El Divendres Marlboro) fa referència al 2 d'abril del 1993, quan Philip Morris va anunciar un retall al preu de les cigarretes Marlboro en un 20% per plantar cara als competidors que s'estaven menjant la seva posició al mercat.
Com a resultat, el valor de Philip Morris va caure un 26% i el valor d'altres productes de companyies de marca, com Heinz, Coca-Cola i RJR Nabisco va caure també. En total, el S&P 500 Index va caure un 1,98% aquell dia.
La revista Fortune va parlar del Marlboro Friday com "el dia que l'home de Marlboro va caure del cavall"". Els inversors van interpretar la baixada de preu com un reconeixement de la derrota de la marca Marlboro, que Philip Morris no podia seguir competint amb aquells alts preus si volia competir amb altres marques genèriques.
L'home de Marlboro va ser una imatge que va mantenir-se des 1954, va ser considerada una de les més grans icones del màrqueting. Els inversors van entendre que veure com l'home de Marlboro entrava en una guerra de preus deixava el màrqueting com a inefectiu. Com a resultat de la pèrdua dels valor de les més grans marques nord-americanes el 1993 va suposar un lleuger descens a les despeses per publicitat als Estats Units.
Les companyies van començar a invertir més en promocions més que no pas en publicitat. El 1983 als EUA, la mitjana de despesa en màrqueting era 70% publicitat i 20% promocions, el 1993 va fer un gir total a 70% promocions i 20% publicitat.
Va ser l'única baixada des 1970. En aquell moment, aquest moment va ser titllat com a significant de "la mort de la marca" i com l'arribada d'una generació de consumidors que donen més atenció al valor real dels productes i no als noms de les marques. Aquest punt de vista va comprovar-se erroni, perquè la resta de la dècada va ser dominat per les marques i campanyes de màrqueting de gran despesa.

## Referències

* ↑ Erdman, Andrew. «Fall for Philip Morris». Fortune, 03-05-1993. [Consulta: 10 juny 2010].
# Pouldergat

Pouldergat (en bretó Pouldregad) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Finisterre. L'any 2006 tenia 1.246 habitants. El 31 de d'octubre de 2005 el consell municipal va aprovar la carta Ya d'ar brezhoneg.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.093 | 1.114 | 1.129 | 1.304 | 1.311 | 1.277 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Gaby Le Guellec | |
# Pirocúmul

Un pirocúmul, pirocúmulus o flammagenitus és un núvol cumuliforme produït pel foc, per un volcà que entra en erupció, un gran incendi o per una deflagració industrial.
Esta mena de núvols causen l'escalfament de l'aire i generalment es caracteritzen per la seua humitat. El pirocúmul sense obstrucció es formen només si hi ha poc vent.

## Formació

Els núvols pirocúmulus s'originen a partir de l'intens escalfament de l'aire des de la superfície. L'elevació de la temperatura genera moviments convectius que eleven la massa d'aire fins a assolir un punt d'estabilitat en presència de gran humitat. Fenòmens com incendis, erupcions volcàniques i, ocasionalment, activitats industrials, poden induir a la formació d'este tipus de núvol. La detonació d'armes nuclears també pot generar-ne’n amb forma de fong nuclear, que és bàsicament formada pel mateix mecanisme. La presència d'un corrent en raig de baix nivell pot reforçar la seua formació. La condensació de la humitat de l'aire ja present en l'atmosfera, aixina com la humitat evaporada de la combustió de vegetació i els gasos volcànics ocorren fàcilment amb les partícules de cendres.

## Referències

* ↑ «Flammagenitus». TERMCAT, n.d. [Consulta: 25 juliol 2021].
* ↑ «Flammagenitus». Arxivat de l'original el 2017-03-28. [Consulta: 27 març 2017].
* ↑ Csifo, Noemi. «Fire Cloud Cumulus Cumulonimbus Weather». Sciences 360. R R Donelley. [Consulta: 22 octubre 2013].
* ↑ «Pyrocumulus by The Airline Pilots».

## Vegeu també

* Cúmulus
* Remolí de foc
* Terbolí
* Tornado
* Tromba marina
# Binicomprat

Binicomprat és una possessió situada al municipi d'Algaida, a Mallorca, al llevant de la població, al camí que uneix Algaida amb Castellitx. Les seves terres confronten per tramuntana amb els establits de Darrere ses Vinyes i l'autovia de Palma a Manacor; a llevant, amb els establits de Son Cortana i na Rafalona, i a migjorn i ponent, amb les garrigues de Son Divertit i Son Alegre. L'extensió de l'actual Binicomprat és d'unes 180 quarterades, la meitat, aproximadament, de conradís i l'altra meitat, de garriga i pinar. El topònim Binicomprat és un compost híbrid de l'àrab beni, que significa "fills", i del mossàrab comprat. En el Llibre del Repartiment de Mallorca, l'alqueria Benicomprat, de vint jovades d'extensió, fou dels cavallers hospitalaris.
Actualment la possessió es dedica a l'agroturisme. S'han transformat el que eren sestadors i les solls en set apartaments individuals, i també dues habitacions situades dins les cases, de les quals s'ha restaurat l'interior.

## Construccions

L'escut nobiliari dels Fiol (propietaris fins al segle xix), que hi ha gravat damunt el portal forà de Binicomprat, es repeteix a l'antiga posada de la possessió a la població d'Algaida. La data d'edificació d'aquesta antiga posada figurava escrita a la façana principal, és d'un poc després de l'any 1600. Les cases de la possessió segurament són del segle xvi, tret del portal forà que, segons sembla, fou reformat al segle xvii, i estan situades damunt un turonet des d'on es domina una amplíssima panoràmica. Formen un gran casal, on la planta baixa estava habilitada antigament com a casa dels amos i la superior per als senyors. Hom ha de destacar, a la part baixa dreta, la capella amb el seu altar i el gran arc central entre aiguavessos. Vora aquest arc hi havia la cuina pagesa de grans dimensions amb els fogons, el pinte i les llargues taules per menjar. A la part posterior de les cases hi havia un molí de sang, amb volta de canó. A les cases encara usen les moles d'aquest molí com a objecte ornamental.
Altres dependències interessants, però ja allunyades de les cases, eren els sestadors i la vaqueria, prop de l'era de batre, i encara més avall, dins el comellar, hi ha un pou antiquíssim que servia per abeurar el bestiar.

## Restes arqueològiques

A les terres de Binicomprat es conserva una cova prehistòrica dins un garrigó, vora el camí que des de les cases va en direcció al Pont de Cabrera. També hi ha una tomba excavada dins la roca.
Dins les garrigues de Binicomprat, prop del puig de la roca de la Verge Maria, hi ha el cementeri dels empestats, on s'enterraren una seixantena de persones el 1652, morts a causa de la darrera gran pesta de la Mediterrània. En recordança d'aquest fet, l'any 1711 es construí una creu de pedra, de planta triangular que avui resta mig abandonada i enrevoltada d'espessa garriga.

## Referències

* ↑ «Binicomprat». Web de l'Agrupació Fotogràfica d'Algaida. [Consulta: 14 juliol 2011].

## Enllaços externs

* http://www.fincabinicomprat.com/possessio.php
# Ctenomys andersoni

Ctenomys andersoni és una espècie de mamífer rosegador de la família dels ctenòmids. És endèmic del departament de Santa Cruz (Bolívia). Té una llargada total de 271 mm, la cua de 73 mm i un pes de 292 g. El seu pelatge dorsal és marró, mentre que el ventral és molt més clar. L'espècie fou anomenada en honor del biòleg estatunidenc Sydney Anderson.

## Referències

* ↑ Gardner, S. L.; Salazar-Bravo, J.; Cook, J. A. 2014. «New Species of Ctenomys Blainville 1826 (Rodentia: Ctenomyidae) from the Lowlands and Central Valleys of Bolivia». Special Publications, Museum of Texas Tech University, 62: 1-34
# Enric I de Borgonya

Enric I de Borgonya o Otó-Enric de París (946 - 1002) fou duc de Borgonya (965- 1002) i suposat comte de Nevers vers 956 a 980 i d'Auxerre vers 996-1002. Fill d'Hug el Gran, comte de París i germà per tant d'Hug Capet, primer rei de França de la dinastia Capet, així com d'Otó I de Borgonya. A la mort del seu germà Otó, Enric fou nomenat duc de Borgonya, per la mort sense descendents legítims d'aquell. Es casà el 972 amb Gerberga de Châlon, vídua d'Adalbert II d'Itàlia. D'aquesta unió no tingueren fills, però Enric I de Borgonya adoptà el fill d'aquesta, Otó-Guillem de Borgonya (962-1026), duc de Borgonya. El 992 es tornà a casar amb Garsenda de Gascunya, d'aquesta unió però no tingueren fills coneguts.
Va morir el 1102 a Palestina poc després d'acabar la Primera Croada deixant dos possibles hereus: el seu nebot Robert II de França i el seu fillastre Otó Guillem de Borgonya, vassall de l'emperador del Sacre Germànic, a qui Enric havia adoptat i nomenat el seu hereu. Els dos es van enfrontar en una guerra civil que va guanyar Robert.

## Referències

* ↑ Jacobus (de Guisia). Histoire de Hainaut, traduite en francais avec le texte latin (en francès). vol.12. Fournier, 1837, p. 384.
# Bandera de Montcada i Reixac
## Descripció

Bandera apaïsada de proporcions dos d'alt per tres de llarg, vermella amb dues fileres verticals cadascuna de quatre discs grocs de diàmetre 1/6 de l'alçària del drap, amb una separació vertical d'1/12 i horitzontal d'1/6 de l'alçària del drap. Tot el conjunt centrat sobre la divisòria entre el primer i el segon terços verticals.

## Història

Va ser publicat en el DOGC el 31 de juliol de 1996.

## Vegeu també

* Escuts i banderes del Vallès Occidental

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ d'1 de març de 1995, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de l'escut heràldic del municipi de Montcada i Reixac.» (pdf). DOGC num 2023, 01-03-1995. [Consulta: 25 juny 2010].
# Marlborough

«Marlborough» té aquests significats:

## Edifici

* Marlborough House, mansió a Westminster, Londres

## Geografia

* Marlborough (Anglaterra), Wiltshire
* Marlborough (Massachusetts)
* Marlborough (Nova Zelanda), una de les setze regions neozelandeses
* Ducat de Marlborough
* New Marlborough, població dels Estats Units a l'estat de Massachusetts
* Fort de Marlborough, fort del port de Maó (Menorca, Balears)

## Persones

* John Churchill, 1r Duc de Marlborough (1650 – 1722), militar i estadista anglès
# Mount Oliver

Mount Oliver és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 3.970 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mount Oliver tenia 3.970 habitants, 1.681 habitatges, i 983 famílies. La densitat de població era de 4.508,3 habitants/km².
Dels 1.681 habitatges en un 28,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 33,8% hi vivien parelles casades, en un 18,3% dones solteres, i en un 41,5% no eren unitats familiars. En el 34% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,36 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24% tenia menys de 18 anys, un 10% entre 18 i 24, un 30% entre 25 i 44, un 21,9% de 45 a 60 i un 14,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.990 $ i la renda mediana per família de 32.388 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.394 $ mentre que les dones 25.255 $. La renda per capita de la població era de 15.104 $. Entorn del 14,7% de les famílies i el 19,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mount Oliver». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mount Oliver». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.