OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Syagrus

Syagrus és un gènere de palmeres (Arecaceae) i són plantes natives d'Amèrica del Sud. Conté unes 25 espècies.

## Distribució

A Amèrica del Sud i les Petites Antilles. Al Brasil n'hi ha unes 22 espècies.

## Descripció

Són palmeres amb una sola tija (estípit) o moltes tiges o bé sense tija o amb el tronc subterrani. S. oleracea arriba a fer 36 m d'alt.

## Hàbitat

les espècies sense tija viuen en zones àrides, la resta viuen a la selva, els boscos o altres hàbitats.

## Taxonomia

* Syagrus acaulis (Drude ex Mart.) Becc.
* Syagrus amara Mart.
* Syagrus bottryophora (Mart.) Mart.
* Syagrus cearensis Noblick - catolé/coco-viscoso
* Syagrus cocoides - piririma
* Syagrus comosa - coco babón
* Syagrus coronata (Mart.) Becc. - palma Licuri
* Syagrus × costae Glassman
* Syagrus duartei
* Syagrus flexuosa - ariri
* Syagrus glaucescens - palmerilla azul
* Syagrus graminifolia
* Syagrus harleyi
* Syagrus inajai
* Syagrus macrocarpa - maría rosa
* Syagrus x matafome - licuriroba
* Syagrus microphylla - ariri
* Syagrus oleracea - palmito amargo
* Syagrus petrea
* Syagrus picrophylla - licuri
* Syagrus pleioclada
* Syagrus pseudococos (Raddi) Glassman - coco amargo
* Syagrus romanzoffiana (Cham.) Glassman- chiriva, pindó
* Syagrus ruschiana
* Syagrus sancona H.Karst.
* Syagrus schizophylla (Mart.) Glassman - palma Arikury
* Syagrus vagans licurioba
* Syagrus werdermannii
* Syagrus yatay - palma yatay

## Ecologia

Les llavors de S. coronata i S. yatay són (o eren) l'aliment preferit dels macacos Anodorhynchus leari i Anodorhynchus glaucus, respectivament. La destrucció de moltes palmeres yatay en el riu Paranà es considera un factor clau en l'extinció del Anodorhynchus glaucus (del Hoyo et al. 1997).

## Referències

* ↑ Sinónimos en Kew Consultado el 1 de agosto de 2009
* Jones, D. L. (2000). Palmas en Australia. Reed Books.
* del Hoyo, Josep; Elliott, Andrew & Sargatal, Jordi, eds. (1997), Handbook of the Birds of the World, Volume 4: Sandgrouse to Cuckoos. Lynx Edicions. ISBN 84-87334-22-9
* José Antonio del Cañizo. Palmeras. Ediciones Mundi-Prensa, 2002. ISBN 84-7114-989-3.
# Changzhi

Changzhi (xinès: 长治) és una ciutat a nivell de prefectura al sud-est de la província de Shanxi, a la República Popular de la Xina. Limita amb les províncies de Hebei i Henan al nord-est i a l'est, respectivament. Històricament, la ciutat va ser una de les 36 àrees administratives existents sota el regnat de Qin Shi Huangdi, el primer emperador d'una Xina unificada.
La ciutat és un centre comercial, industrial i de transport en creixement a la zona sud-est de Shanxi. El 2011, el seu PIB va ocupar el primer lloc de les 11 ciutats a nivell de prefectura de la província. Segons l'últim cens del 2020, la ciutat era la llar de 3.180.884 habitants dels quals 1.214.940 vivien a la zona urbanitzada (o metropolitana) formada pels districtes de Luzhou i Shangdang. Els altres 2 districtes urbans Tunliu i Lucheng encara no estan aglomerats.

## Clima

Changzhi té un clima continental humit (Köppen Dwa) força sec, influenciat pel monsó,[6] amb hiverns freds i molt secs, i estius molt càlids i una mica humits. La temperatura mitjana mensual oscil·la entre -4,7 °C al gener i 22,5 °C al juliol, i la mitjana anual és de 9,89 °C. Degut a la influència del monsó d'Àsia oriental, la majoria dels 547 mil·límetres anuals de precipitació es produeixen de juny a agost.

## Referències

* ↑ Statistics Report of Changzhi Economy in 2011 (In Chinese)
# Casa de la Vila de Vilajuïga

La Casa de la Vila és un edifici de Vilajuïga (Alt Empordà) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. És dins del nucli urbà de Vilajuïga, al tram final del carrer de Sant Sebastià, via d'accés al veïnat de Dalt de la població. Antigament, l'edifici havia servit d'escola. Una part de l'edifici, on hi ha l'ajuntament, s'està rehabilitant per albergar el centre cívic Punt de Trobada, que està en la seva segona fase.
És un edifici rectangular format per planta baixa i pis, amb la coberta a dues vessants de teula. Presenta un porxo davant la façana principal, utilitzada com a terrassa al pis. Una llarga filada d'arcs carpanells motllurats donen accés al porxo, des del petit pati davanter de la finca. Entremig de les obertures hi ha pilastres estriades amb capitells decorats amb motius vegetals i baranes d'obra, que delimiten el porxo. Al pis, la terrassa presenta una barana correguda d'obra, amb el passamà motllurat i alguns plafons decorats. Les finestres són grans i rectangulars, amb un emmarcament a la part superior a manera de guardapols. Hi ha uns petits medallons decorats, al damunt d'algunes finestres. Les de la planta baixa presenten una fina motllura a la part superior, amb els extrems decorats. Adossat al sud hi ha un altre cos de planta rectangular, alineat amb el carrer i sense pati davanter, usat com a local social i llar d'infants. Presenta la façana rectangular, amb un gran portal al centre i dues grans finestres a cada banda, totes bastides amb els mateixos arcs carpanells que els del porxo. Es repeteix al mig de les obertures, la mateixa decoració de les pilastres. La façana posterior presenta grans obertures d'arc deprimit convex. Les originals estan delimitades per una balustrada, mentre que altres han estat convertides en finestres rectangulars. La construcció es troba arrebossada i pintada de color clar.

## Referències

* 1 2 3 4 «ANTIGUES ESCOLES, CASA DE LA VILA». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 agost 2014].
# Wilhelm Fiedler

Otto Wilhelm Fiedler (1832-1912) va ser un matemàtic alemany especialitzat en geometria descriptiva.

## Vida i Obra

Fill d'un mestre sabater, va fer els seus primers estudis gràcies al suport econòmic d'un ric industrial de Chemnitz, CA Caspary, fins que va poder començar a pagar-se els seus estudis amb el dibuix, en que era molt hàbil. Després d'estudiar a l'Escola d'Arts i Oficis de Chemnitz (1846-1849) va ingressar a la Bergakademie (actual universitat de Freiberg) on va estudiar matemàtiques amb Julius Weisbach (1849-1852). El 1858 va obtenir el doctorat a la universitat de Leipzig amb un treballs sobre la projecció central.
Va ser professor a l'Escola d'Arts i Oficis de Chemnitz (1852-1864), a la Universitat Tècnica de Praga (1864-1867) i al Politècnic de Zuric (1867-1907) fins al seu retir.
A partir de 1859, va posar-se d'acord amb el matemàtic britànic George Salmon per traduir els seus llibres al alemany. Les primeres edicions eren traduccions literals al alemany, però en les següents edicions va fer adaptacions lliures, incorporant abundants materials de la seva pròpia recerca.
El seu camp de treball va ser la geometria descriptiva i va tenir notable influència sobre els geòmetres italians del segle xix i començament del XX. Els seus principals llibres originals són:
* Die Methodik der darstellenden Geometrie zugleich als Einleitung in die Geometrie der Lage (La metodologia de la geometria descriptiva amb una introducció a la geometria de posició) (1867)
* Die darstellende Geometrie (Geometria Descriptiva) (1871)

## Referències

* ↑ O'Connor & Robertson, MacTutor History of Mathematics.
* ↑ Fuchs, Dictionaire Historique de la Suisse.
* ↑ Cajori, 1999, p. 297.
* ↑ Gow, 1997, p. 40.
* ↑ Menghini, 2006, p. 39.

## Bibliografia

* Cajori, Florian. A History of Mathematics (en (anglès)). American Mathematical Society, 1999. ISBN 0-8218-2102-4.
* Gow, Rod «George Salmon 1819 - 1904: His Mathematical Work and Influence» (en (anglès)). Irish Mathematical Society Bulletin, Vol. 39, 1997, pàg. 26-76. Arxivat de l'original el 2017-02-02. ISSN: 0791-5578. Arxivat 2017-02-02 a Wayback Machine.
* Menghini, Marta «The Role of Projective Geometry in Italian Education and Institutions at the End of the 19th Century» (en (anglès)). International Journal for the History of Mathematics Education, Vol. 1, Num. 1, 2006, pàg. 35-55. ISSN: 1932-8818.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Wilhelm Fiedler» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* Fuchs, Thomas. «Fiedler, Wilhelm». Dictionnaire historique de la Suisse. [Consulta: 16 maig 2017].
# Megalaià

Subdivisions del període Quaternari :
| Sistema | Sèrie | Estatge | Edat (Ma) |
| Quaternari | Holocè | Megalaià | 0,0042 |
| Quaternari | Holocè | Norgripià | 0,0082 |
| Quaternari | Holocè | Grenlandià | 0,0117 |
| Quaternari | Plistocè | Superior | 0,129 |
| Quaternari | Plistocè | Chibanià | 0,774 |
| Quaternari | Plistocè | Calabrià | 1,80 |
| Quaternari | Plistocè | Gelasià | 2,58 |
| Neogen | Pliocè | Plasencià | més antic |
El Megalaià és el tercer i últim estatge faunístic de l'època de l'Holocè. Comprèn el període entre fa uns 4.200 anys i l'actualitat. Concretament, s'ha fixat com a data d'inici el 2250 aC. Fou ratificat el juny del 2018 per la Comissió Internacional d'Estratigrafia juntament amb els dos altres estatges que formen l'Holocè, el Grenlandià i el Norgripià. Deu el seu nom a l'estat indi de Meghalaya, on es troba el seu Estratotip Global de Límit.

## Referències

* ↑ «Taula Cronostratigràfica Internacional v. 2018/08». Comissió Internacional d'Estratigrafia. [Consulta: 5 setembre 2021].
# Joan Oliver (desambiguació)

«Joan Oliver» té aquests significats:
* Joan Oliver i Fontanet (Barcelona, 1955), economista i periodista català
* Joan Oliver i Sallarès (Sabadell, 1899 - Barcelona, 1986), poeta i dramaturg de la literatura catalana que emprà el pseudònim Pere Quart
* Joan Miquel Oliver Ripoll (Sóller, 1974), escriptor, cantant i guitarrista en llengua catalana
# Hetereleotris

Hetereleotris és un gènere de peixos de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Taxonomia

* Hetereleotris apora (Hoese & Winterbottom, 1979)
* Hetereleotris bipunctata (Tortonese, 1976)
* Hetereleotris caminata (Smith, 1958)
* Hetereleotris diademata (Rüppell, 1830)
* Hetereleotris georgegilli (Gill, 1998)
* Hetereleotris kenyae (Smith, 1958)
* Hetereleotris margaretae (Hoese, 1986)
* Hetereleotris nebulofasciata (Smith, 1958)
* Hetereleotris poecila (Fowler, 1946)
* Hetereleotris readerae (Hoese & Larson, 2005)
* Hetereleotris sticta (Hoese & Larson, 2005)
* Hetereleotris tentaculata (Smith, 1958)
* Hetereleotris vinsoni (Hoese, 1986)
* Hetereleotris vulgaris (Klunzinger, 1871)
* Hetereleotris zanzibarensis (Smith, 1958)
* Hetereleotris zonata (Fowler, 1934)

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 Hoese, D. F. & H. K. Larson. 2005. Description of two new species of Hetereleotris (Gobiidae) from the south Pacific, with a revised key to species and synonymization of the genus Pascua with Hetereleotris. Zootaxa Núm. 1096: 1-16.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ AQUATAB.NET
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Dictionary of Common (Vernacular) Names (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
# Christian Bohr

Christian Harald Lauritz Peter Emil Bohr (1855-1911) fou un fisiòleg danès. Va néixer el 1855 a Copenhagen, on estudià medicina, i va rebre el títol el 1880. Sis anys després va començar a treballar com a professor de fisiologia a la Universitat de Copenhagen. El 1881 va contraure matrimoni amb Ellen Adler. Fou pare del físic Niels Bohr i del matemàtic Harald Bohr.
El 1891 va descobrir l'espai mort, la porció de volum inhalat que no intervé en l'intercanvi gasos. Als 48 anys va descriure el fenomen conegut com a efecte Bohr, descrivint les condicions òptimes d'afinitat de l'hemoglobina. Va morir a Copenhagen el 1911.
# Casa de la Vila de Vimbodí

Casa de la Vila de Vimbodí és un edifici de Vimbodí i Poblet (Conca de Barberà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entre mitgeres format per la planta baixa, un pis i una terrassa. A la planta baixa s'obre un porxo mitjançant dos arcs de mig punt adovellats. El primer pis, amb el parament fet de carreuons, té dues finestres, amb columna central, i tres balcons. Al damunt d'aquesta estructura hi ha un esgrafiat que representa una barana i, al centre, un mig cercle decorat amb motius vegetals, un escut i un rellotge.

## Referències

* ↑ «Casa de la Vila de Vimbodí». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 12 febrer 2019].

## Enllaços externs

* «Casa de la Vila de Vimbodí». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Txantxingorri

Les coques de chanchigorri o txantxigorri (denominades també coques de chalchigorri) són unes postres molt típiques de la cuina navarresa tradicional. Aquestes postres tenen forma rodona. S'elaboren durant el període de la matança del porc (“matatxerri”), entre els seus principals ingredients es troben els materials greixosos fets a partir de residus fregits del llard de porc, massa de pa i sucre. Solen servir-se temperades. Es comercialitzen sobretot en els mesos de tardor.

## Esments en la literatura

Les coques de chanchigorri apareixen en la Trilogia del Baztán de l'escriptora Dolores Redondo.

## Referències

* ↑ José María Iribarren, Ricardo Ollaquindia, (1984), Vocabulário navarro, Primera edición, - Página 174

## Vegeu també

* Coca de llardons
# WGS84

El WGS84 és un sistema de coordenades cartogràfiques mundial que permet localitzar qualsevol punt de la Terra (sense necessitar cap altre punt de referència) per mitjà de tres unitats donades. WGS84 són les sigles en anglès de World Geodetic System 84 (Sistema Geodèsic Mundial de l'any 1984).
Es tracta d'un estàndard en geodèsia, cartografia, i navegació, que data de 1984. L'última versió, revisada l'any 2004, és la WGS 1984-EPSG:4326.
S'estima un error de càlcul menor a 2 cm, per la qual cosa és utilitzat en el Sistema de Posicionament Global (GPS).
Consisteix en un patró matemàtic de tres dimensions que representa la terra per mitjà d'un geoide i d'un el·lipsoide, un cos geomètric més regular que la Terra, que s'anomena WGS 84. L'estudi d'aquest i d'altres models que busquen la representació cartogràfica el més acuradament possible, s'anomena Geodèsia.

## Coordenades cartesianes

Per una qüestió de practicitat, se sol projectar aquest sistema de coordenades geodèsiques (expressats en graus, minuts, segons) a un altre sistema de coordenades cartesià (el que implica passar d'un model 3D a un 2D) amb el centre de coordenades al centre de la terra. Aquests métodes són els anomenats sistemes de projecció, típicament UTM, que s'expressen en metres (amb vista a la seva relació a un punt d'origen arbitrari) que facilita càlculs de distància i superfície.

## Paràmetres

* Semieix Major a: 6.378.137 m
* Semieix Menor b: 6.356.752,3142 m
* Aplatament f: 1/298, 257223563
* Producte de la Constant Gravitacional (G) i la Massa de la Terra (M): GM = 3,986004418 x10¹⁴ m³/s²
* Velocitat Angular de la Terra ω: 7,292115 x10⁵ rad/s

## Vegeu també

* Geografia
* Projecció Universal Transversa de Mercator

## Referències

* ↑ «World Geodetic System website of the NGA (archived April 2012)». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2012-04-02. [Consulta: 21 agost 2013].
* ↑ «The EGM96 Geoid Undulation with Respect to the WGS84 Ellipsoid». NASA.

## Enllaços externs

* NIMA Technical Report TR8350.2 Arxivat 2017-07-04 a Wayback Machine. Departament de defensa dels EUA (anglès)
* Pàgina sobre models gravitacionals terrestres Arxivat 2020-03-11 a Wayback Machine. (anglès)
# Mater Ecclesiae

Mater Ecclesiae (en llatí: Mare de l'Església) és un monestir situat dins de la Ciutat del Vaticà.
El monestir, que té el nom d'un dels títols catòlics aplicats a Maria, està situat al turó Vaticà, dins dels Jardins vaticans i prop de la font Aquilone. Va ser construït entre 1992 i 1994 en lloc d'un edifici administratiu de la policia vaticana. La seva estructura està incorporada a la muralla lleonina. Està dividit en dues parts: la capella occidental i les cambres comunitàries i cel·les a orient (de forma rectangular, al costat de la font Aquilone, amb 4 pisos, amb 12 cel·les monàstiques al segon i al tercer pis, amb un refectori, magatzem, cuina, infermeria, arxius i oficina-estudi a la planta baixa i al soterrani). Al costat del monestir hi ha un hort.
Mater Ecclesiae va ser fundat pel Papa Joan Pau II per tal de tenir un grup de monges monàstiques dins del Vaticà, que preguessin pel Papa i per l'Església. Aquesta tasca inicialment va ser encarregada a l'orde de Santa Clara. Aquest nomenament, però, canvia cada 5 anys cap a un altre orde religiós femení. Amb l'inici de les tasques de renovació al novembre de 2012, les darreres monges marxaren.
El Papa emèrit Benet XVI es retirà al monestir el 2 de maig de 2013.

## Ordes religiosos residents

* Clarisses (1994–1999)
* Carmelites descalces (1999–2004)
* Benedictines (2004–2009)
* Visitadines (2009–2012)

## Notes

* ↑ Francesco Oggiano. «Il Papa? Andrà nel monastero fatto costruire da Giovanni Paolo II». vanityfair.it. [Consulta: 14 febrer 2013]. (italià)
* ↑ ; Roberts, Hannah «Now will there be TWO Popes?». Daily Mail, 12-02-2013 [Consulta: 14 febrer 2013].

## Fonts

* Nicola Gori. «Monache per vocazione - E per il Papa anche contadine e sarte». L'Osservatore Romano, 26-08-2009. [Consulta: 14 febrer 2013]. (italià)
# Jaumandreu

Jaumandreu és una masia de Fonollosa (Bages) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia de planta basilical coberta amb doble vessant i amb el carener perpendicular a la façana, orientada a migdia.
És en la façana que al segle xviii s'hi van afegir dos cossos a banda i banda: una torre quadrada coberta a quatre vessants i un cos amb galeria d'arc de mig punt.

## Història

Masia del terme del Castell de Fals, pertanyia a la batllia de Fals al segle xvii i al ducat de Cardona. La seva vinculació a la important casa cardonina es remunta al segle xi.

## Referències

* 1 2 3 «Jaumandreu». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 14 gener 2019].
# Teorema de Taniyama-Shimura

El teorema de Taniyama–Shimura estableix una connexió important entre les corbes el·líptiques, que són objectes de la geometria algebraica, i les formes modulars, que són determinades funcions holomorfes habituals en teoria de nombres. El teorema fou demostrat (i per tant abandonà la seva categoria de conjectura) entre 1995 i 1999 per Andrew Wiles, Christophe Breuil, Brian Conrad, Fred Diamond i Richard Taylor.
Si p és un nombre primer i E una corba el·líptica sobre Q (els nombres racionals), podem reduir l'equació que defineix E mòdul p; per a tots excepte un conjunt finit de valors de p obtindrem una corba el·líptica sobre el cos finit F$_p$, amb n$_p$ elements. Llavors considerem la successió
    a$_p$ = p+1−n$_p$,
que és un invariant important de la corba el·líptica E. Per altra banda, tota forma modular també genera una successió de nombres a través d'una transformada de Fourier. Una corba el·líptica la successió de la qual coincideix amb la generada per una forma modular s'anomena modular. El teorema Taniyama–Shimura afirma que:
   Totes les corbes el·líptiques sobre Q són modulars.
El teorema fou conjecturat per Yutaka Taniyama el 1955. Amb Goro Shimura incrementà el seu rigor. Posteriorment atragué l'atenció d'André Weil, però no fou fins als anys 1980 quan es manifestà la seva veritable importància, ja que es demostrà que la seva afirmació implicava la de l'últim teorema de Fermat. Aquest resultat fou obra de Gerhard Frey, que mostrà que qualsevol contraexemple del teorema de Fermat donaria lloc a una corba el·líptica no modular. El 1995, Andrew Wiles i Richard Taylor provaren un cas especial de la conjectura, suficient per demostrar l'últim teorema de Fermat. La conjectura fou finalment demostrada completament el 1999 per Breuil, Conrad, Diamond i Taylor.

## Referències

* ↑ Singh 2007, p. 193
* ↑ Christophe Breuil, Brian Conrad, Fred Diamond, Richard Taylor: On the modularity of elliptic curves over Q: Wild 3-adic exercises, Journal of the American Mathematical Society 14 (2001), pp. 843–939. Contains the proof of the modularity theorem

## Bibliografia

* Singh, Simon. «5. Prueba por contradicción». A: El enigma de Fermat. Segunda. Editorial Planeta, 2007. ISBN 9788408046790.
# Cohort (estadística)

Una cohort, en estadística i demografia, és un grup d'individus, habitualment persones, d'una determinada població, definida per compartir un mateix esdeveniment (generalment, la data de naixement) en un determinat lapse de temps i lloc. Per exemple: el conjunt de les dones irlandeses nascudes l'any 1950, o els treballadors de la construcció que han fumat entre els 25 i 45 anys, o els bombers de Barcelona. Cadascun d'aquests conjunts forma una cohort, que es pot estudiar des de punts de vista tals com la seva morbiditat o mortalitat, o l'educació o el nivell econòmic, per buscar-ne uns patrons que donin informació significativa en els seus determinants de salut o demogràfics. També s'utilitzen en l'estudi de cohorts.

## Referències

* ↑ «BLS Information». Glossary. U.S. Bureau of Labor Statistics Division of Information Services, 28-02-2008.

## Enllaços externs

* Cohort in glossary, U.S. Bureau of Labor Statistics Division of Information Services
Viccionari
# Casuarinàcies

Casuarinàcia (Casuarinaceae) és una família de plantes amb flors dins l'ordre fagales, consta de 3 o 4 gèneres i unes 70 espècies d'arbres o arbusts natius de l'àmbit paleotropical, Indo-malai, Austràlia i illes del Pacífic. Anteriorment a 1982 totes les espècies d'aquesta familia s'havien inclòs en el gènere Casuarina.
Els membres d'aquesta família estan caracteritzats per tenir les fulles semblants als equisets (cues de cavall). Les arrels fan la fixació del nitrogen mitjançant l'associació amb l'actinomicet Frankia.
L'espècie més comuina és Casuarina equisetifolia molt plantada en jardins de gran part del món i també als Països Catalans, per exemple a la Plaça Universitat de Barcelona.

## Notes

* ↑ Steane, Dorothy A.; Wilson, Karen L.; Hill, Robert S. «(fulltext) Using matK sequence data to unravel the phylogeny of Casuarinaceae». Molecular Phylogenetics and Evolution, vol. 28, 2003, pàg. 47–59 [Consulta: 12 novembre 2010].

## Enllaços externs

* Grup de recerca de IRD que treballa sobre les micorrizes de Frankia en les Casuarinaceae i simbiosi de fixació de nitrogen