OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# St. Lorenzen

Sankt Lorenzen (italià San Lorenzo di Sebato) és un municipi italià, dins de la província autònoma de Tirol del Sud. És un dels municipis del vall de Pustertal. L'any 2007 tenia 3.572 habitants. Comprèn les fraccions d'Ellen (Elle), Fassing (Fassine), Runggen (Ronchi), Montal (Mantana), Pflaurenz (Floronzo), Saalen (Sares), Sonnenburg (Castelbadia), Stefansdorf (Sante Stefano), St. Martin (San Martino), Moos (Palù), Lothen i Onach. Limita amb els municipis de Bruneck, Kiens, Pfalzen, Lüsen, Mareo i Rodeneck.

## Situació lingüística

| Pertinença lingüística (cens 2001) | 96,96% alemany |
| Pertinença lingüística (cens 2001) | 2,04% italià |
| Pertinença lingüística (cens 2001) | 1,34% ladí |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Helmut Graber | SVP |
# St. Louis Bombers

Els St. Louis Bombers fou un equip de la Basketball Association of America (que després es va transformar en l'NBA, del que ja no és equip) amb seu a Saint Louis, Missouri. Només van ser equip de la BAA i la NBA 4 anys, dels equips que es van retirar més ràpid.

## Trajectòria

Nota: G: Partits guanyats P:Partits perduts %:porcentatge de victòries
| Temporada | G | P | % | Play-offs | Resultats |
| St. Louis Bombers (BAA) ||||||
| 1946-47 | 38 | 23 | 0.623 | 1-2 | Perd en quarts de final |
| 1947-48 | 29 | 19 | 0.604 | 3-4 | Perd a semifinals |
| 1948-49 | 29 | 31 | 0.483 | 0-2 | Perd a semifinals |
| St. Louis Bombers (NBA) ||||||
| 1949-50 | 26 | 42 | 0.382 | |
# Stethaprion crenatum

Stethaprion crenatum és una espècie de peix de la família dels caràcids i de l'ordre dels caraciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 8,5 cm de llargària total.

## Hàbitat

Viu en zones de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conques dels rius Purus, Madeira i Amazones.

## Referències

* ↑ Cope, E. D. 1870. Contribution to the ichthyology of the Marañon. Proc. Am. Philos. Soc. v. 11: 559-570.
* ↑ Eigenmann, C. H. 1916. New and rare fishes from South American rivers. Ann. Carnegie Mus. v. 10 (núms. 1-2): 77-86, Pls. 13-16.
* ↑ «Stethaprion crenatum». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, Herbert Richard (1996): Exotic Tropical Fishes. T.F.H. Publications. ISBN 0-87666-543-1.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Géry, J. 1977. Characoids of the world. T.F.H. Publications, Inc., Nova Jersey. 672 p.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Lima, F. C. T.; Malabarba, L. R.; Buckup, P. A.; Pezzi da Silva, J. F.; Vari, R. P.; Harold, A.; Benine, R.; Oyakawa, O. T.; Pavanelli, C. S.; Menezes, N. A.; Lucena, C. A. S.; Malabarba, M. C. S. L.; Lucena, Z. M. S.; Reis, R. E.; Langeani, F.; Cassati, L.; Bertaco, V. A. «Genera Incertae sedis in Characidae». A: Reis, R. E.; Kullander, S. O.; Ferraris Jr., C. J. Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America (en anglès). EDIPUCRS, 2003, p. 106–168. ISBN 9788574303611.
* Mills, D. i G. Vevers 1989. The Tetra encyclopedia of freshwater tropical aquarium fishes. Tetra Press, Nova Jersey. 208 p.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. 2006: Fishes of the world. Quarta edició. John Wiley & Sons, Inc. Hoboken, Nova Jersey, Estats Units. 601 p. ISBN 0471250317.
* Reis, R.E. 2003. Subfamily Stethaprioninae (Silver dollar tetras). p. 209-211. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.
# Suc premsat en fred

El suc premsat en fred és el que s'extreu de la fruita i els vegetals mitjançant una premsa hidràulica, en contraposició a altres mètodes com el de centrifugació o barrina simple. El procés permet que, amb un òptim estat de conservació, el suc es pugui consumir en 30 dies. Aquest tipus de suc ha existit durant dècades, però va guanyar popularitat pública des de 2013. En general, s'adverteix que aquests sucs són més cars que altres tipus de sucs. Una ampolla de 453 grams costa 10 dòlars o de 340 g 12 dòlars. Els defensors del suc premsat en fred consideren que aquest tipus de suc és més fresc i conté més nutrients que els sucs pasteuritzats, tot i que encara no hi ha estudis científics que ho avalin.

## Referències

* 1 2 3 «Cold-Pressed Juice: Is it Worth the Hype?». U.S. News & World Report LP, 08-08-2014. [Consulta: 29 gener 2015].
* 1 2 3 4 «Why Your Cold-Pressed Juice Is So Expensive». TheHuffingtonPost.com, Inc, 07-03-2014. [Consulta: 29 gener 2015].
* 1 2 3 «The Juice-Bar Brawl». The New York Times Company, 16-04-2013. [Consulta: 29 gener 2015].
* 1 2 3 4 «Cold-pressed juice, hot in L.A.». Los Angeles Times, 15-06-2013. [Consulta: 29 gener 2015].
* 1 2 «The Juice Uprising». BevNET.com, 12-09-2013. [Consulta: 30 gener 2015].
* 1 2 3 «What's Behind the Green Juice Fad?». The Wall Street Journal, 11-11-2013. [Consulta: 30 gener 2015].
* 1 2 «Suja Juice: The Unlikely Team That's Building The Country's Fastest Growing Beverage Company». Forbes, 22-01-2014. [Consulta: 30 gener 2015].
# Szolnok

Szolnok és la capital del comtat de Jász-Nagykun-Szolnok, al centre d'Hongria. Actualment té una població d'uns 75.000 habitants.

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2013-04-11 a Wayback Machine.
* Fotografia aèria de Szolnok
# Sukhànovka

«Sukhànovka» té aquests significats:
* Sukhànovka (Primórie), localitat del krai de Primórie, a Rússia
* Sukhànovka (Tula), localitat de l'óblast de Tula, a Rússia
# Sukhànovka (Primórie)

* Per a altres significats, vegeu «Sukhànovka».
Sukhànovka (en rus: Сухановка) és un poble del krai de Primórie, a l'Extrem Orient de Rússia, que en el cens del 2010 tenia 28 habitants. Pertany al districte rural de Dalnerétxenski.

## Referències

* ↑ Законодательное собрание Приморского края. Сборник «Муниципальные образования Приморского края»
# Síntesi dels aminoàcids

    Per la síntesi no biològica d'aminoàcids, vegeu Síntesi dels aminoàcids de Strecker.
La síntesi dels aminoàcids és el conjunt de processos bioquímics (rutes metabòliques) pels quals són produïts els diversos aminoàcids a partir d'altres compostos. Els substrats d'aquests processos són diversos compostos de la dieta de l'organisme o dels seus mitjans de creixement. No tots els organismes són capaços de sintetitzar tots els aminoàcids; per exemple, els humans només poden sintetitzar 12 dels 20 aminoàcids estàndard.
Un problema fonamental pels sistemes biològics és l'obtenció de nitrogen en una forma fàcilment utilitzable. Aquest problema és resolt per determinats microorganismes capaços de reduir la molècula inert N=N (gas nitrogen) en dues molècules d'amoníac, en una de les reaccions més notables de la bioquímica. El nitrogen en la forma d'amoníac és la font de nitrogen de tots els aminoàcids. Els nuclis de carboni provenen de la ruta glicolítica, la ruta del fosfat de pentosa, o el cicle de Krebs.
En la producció d'aminoàcids, es troba un problema important en la biosíntesi, el control estereoquímic. Com que tots els aminoàcids tret de la glicina són quirals, les rutes biosintètiques han de generar l'isòmer correcte amb una alta fidelitat. En cadascuna de les 19 rutes de generació d'aminoàcids quirals, l'estereoquímica de l'àtom d'α-carboni és establerta per una reacció de transaminació que implica el fosfat piridoxal. Gairebé totes les transaminases que catalitzen aquestes reaccions descendeixen d'un avantpassat comú, il·lustrant de nou que les solucions eficients a problemes bioquímics són conservades durant l'evolució.
Les rutes biosintètiques sovint estan altament regulades de manera que els elements bàsics només se sintetitzin quan quedin poques reserves. Molt sovint, una concentració alta del producte final d'una ruta inhibeix l'activitat dels enzims que funcionen al principi de la ruta. Sovint estan presents enzims al·lostèrics capaços de detectar i respondre a concentracions d'espècies reguladores. Aquests enzims tenen propietats funcionals similars a les de l'aspartat transcarbamilasa i els seus reguladors. Els mecanismes de retroalimentació i al·lostèrics asseguren que tots els vint aminoàcids es trobin en quantitats suficients per la síntesi de proteïnes i altres processos.
# Sutton (Nebraska)

Sutton és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 1.447 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Sutton tenia 1.447 habitants, 586 habitatges, i 407 famílies. La densitat de població era de 328,6 habitants per km².
Dels 586 habitatges en un 30,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,1% hi vivien parelles casades, en un 4,6% dones solteres, i en un 30,5% no eren unitats familiars. En el 28,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,41 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,6% tenia menys de 18 anys, un 5,5% entre 18 i 24, un 23,1% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 23,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.830 $ i la renda mediana per família de 42.273 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.452 $ mentre que les dones 20.536 $. La renda per capita de la població era de 17.683 $. Aproximadament el 6% de les famílies i el 7,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sutton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sutton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Sutton (districte)

Sutton és un districte Londinenc, Regne Unit. Exactament de l'àrea coneguda com a Sud de Londres. Cobreix una àrea de 43 km². És un dels districtes més al sud de Londres i limita amb el districte de Merton al sud, Croydon a l'oest i Kingston upon Thames a l'est.

## Barris de Sutton

El districte de Sutton està format pels següents barris:
| Beddington Beddington Corner Belmont Benhilton Carshalton Carshalton Beeches Carshalton on the Hill Cheam Hackbridge | Little Woodcote North Cheam Rosehill St. Helier South Beddington Sutton The Wrythe Wallington Worcester Park |
# Sutruk-Nakhunte III

Sutruk-Nakhunte III o Šutruk-Nahhunte III va ser rei d'Elam. Va governar de l'any 717 aC al 699 aC, aproximadament. Va succeir a Humbanikaix I, segurament el seu oncle.
Aquest rei es coneix sobretot per les Cròniques babilòniques, les fonts assíries i les inscripcions trobades a Susa. Els textos de Susa parlen sobretot de les obres de construcció de diversos temples.
Va lluitar contra Sargon II en dues batalles, una l'any 710 aC i l'altra el 708 aC, però va haver de retrocedir vençut. L'any 703 aC Babilònia es va revoltar una vegada més contra Assíria. El seu rei, Marduk-Apal-Iddina II va signar una aliança amb Sutruk-Nakhunte III per lluitar contra els assiris, i li va enviar per convèncer-lo una part dels tresors del temple d'Esagila. El rei d'Elam li va proporcionar un exèrcit nombrós, manat pel seu lloctinent Imbappa i deu generals més. El rei assiri Sennàquerib va derrotar aquesta coalició l'any 702 aC, obligant al rei babiloni a refugiar-se a la Baixa Mesopotàmia.
Més tard, l'any 700 aC, Marduk-Apal-Iddina II es va tornar a revoltar contra els assiris, i una altra vegada Sennàquerib el va derrotar. El rei de babilònia va haver de refugiar-se a Elam. El rei d'Assíria va instal·lar al tron de babilònia al seu fill Asshur-Nadinshum. Mentrestant, el 699 aC, una revolta al palau d'Elam va portar a la mort al rei Sutruk-Nakhunte III, i el seu germà més jove, Hallushu, es va apoderar del tron.

## Referències

* ↑ Cassin, Elena (et al.) (eds.). Los imperios del antiguo Oriente III: la primera mitad del primer milenio. Madrid: Siglo XXI, 1979, p. 54, 58-59. ISBN 8432301183.
* ↑ Potts, Daniel T. The Archaeology of Elam: Formation and Transformation of an Ancient Iranian State. Nova York: Cambridge University Press, 2016, p. 264-268. ISBN 9781107094697.
# Sutruk-Nakhunte

Sutruk-Nakhunte o Šutruk-Naḫḫunte va ser fill i successor d'Hallutush-Inshushinak com a rei d'Elam, el segon de la dinastia sutrúquida. Va regnar entre els anys 1185 aC i 1160 aC.
Va reclamar el tron de Babilònia i va dirigir les primeres expedicions a Mesopotàmia. Per les inscripcions se sap que va saquejar Akkad, Babilònia, Sippar i Eshunna, de la darrera de les quals se'n va emportar les estàtues de Manixtuixu. Va imposar a les ciutats conquerides fortíssims tributs. Aquest rei va portar a Susa el codi d'Hammurabi i l'Estela de Naram-Sin. Cap a l'any 1158 aC va matar el rei cassita Zababaixumaiddina, va fer desaparèixer el seu govern i va assolir el tron de Babilònia on, quan va retornar al seu país, hi va col·locar al seu propi fill gran Kutir-Nakhunte.
A la mort del seu pare, Kutir-Nakhunte de Babilònia, el va succeir també com a rei d'Elam.

## Referències

* ↑ Cassin, Elena (et al.) (eds.). Los imperios del Antiguo Oriente II: el fin del segundo milenio. Madrid: Siglo XXI, 1979, p. 27. ISBN 8432301183.
# Sutton

«Sutton» té aquests significats:
* Sutton (constructor), constructor estatunidenc de cotxes de competició
* Toponímia:
** Anglaterra:
*** Sutton (districte), districte de Londres, Regne Unit
*** Sutton (Londres), barri de Londres
** Estats Units:
*** Sutton (Massachusetts), població dels Estats Units a l'estat de Massachusetts
*** Sutton (Nebraska)
*** Sutton (Nou Hampshire)
*** Sutton (Vermont)
*** Sutton (Virgínia de l'Oest)
*** Sutton-Alpine, concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Alaska
** Irlanda Sutton (Dublín), suburbi residencial de Dublín, Irlanda
* Biografies:
** Chris Sutton (1973), jugador de futbol anglès
** Chris Sutton (motociclista) (1959), pilot de trial anglès
** Christopher Sutton (Caringbah, Sydney, 1984), ciclista australià
** Len Sutton (Portland, Oregon, 1925 - 2006), pilot automobilístic estatunidenc
** Sutton Vane (Anglaterra, 1888 - Hastings, Sussex, 1963), guionista de cinema i televisió
** Walter Sutton (1877 - 1916), metge i genetista estatunidenc
# Teologia del Papa Francesc

La teologia del papa Francesc se centra en allò que més es va assenyalar durant el seu pontificat, incloses les comparacions amb els seus predecessors immediats (el papa Joan Pau II i Benet XVI).
Elegit el 13 de març de 2013, Francesc va ser el primer membre de la Companyia de Jesús a ser nomenat papa i el primer no europeu que va ocupar el càrrec des del segle VIII. Va descriure el seu nom papal com a assenyalador del que vol emular a sant Francesc d'Assís: tenir una església pobra, per als pobres, sempre sortint al marge, i mostrar preocupació pel medi ambient. El seu lema papal Miserando atque eligendo ("El va mirar amb misericòrdia i el va escollir") conté un tema central del seu papat, la misericòrdia de Déu, que ha portat a conflictes amb els tradicionalistes en qüestions com la recepció de la comunió per part dels catòlics casats de nou. En abordar situacions de la vida real, sovint apel·la directament a l'èmfasi en Jesús, en continuïtat amb el Concili Vaticà II, que mostrava un èmfasi renovat en les fonts del Nou Testament de l'ensenyament catòlic. Ha posat més èmfasi en els sínodes de l'església i en la consulta i el diàleg generalitzats, elevant el paper dels laics i de les dones en l'església catòlica i criticant el clericalisme.
La preocupació de Francesc pels pobres es nota en les seves crítiques al capitalisme, el seu suport visible als refugiats i els migrants i la seva difusió en la teologia de l'alliberament a l'Amèrica Llatina que estava sota pressió durant el papat de Joan Pau II.
La seva exhortació apostòlica Evangelii gaudium (L'alegria de l'Evangeli), publicada vuit mesos després de la seva elecció, ha estat descrita com a programàtica i "un document central d'aquest pontificat", segons les seves pròpies paraules, "assenyalant nous camins per a l'Església". Un viatge per als propers anys". S'ha fet conegut també per les seves "observacions agudes i sense guions".

## Referències

* ↑ Rogers, Simon. «Every Pope ever: the full list» (en anglès). The Guardian, 13-02-2013. [Consulta: 24 setembre 2019].
* ↑ «Pope Francis explains name, calls for church 'for the poor' - CNN», 17-03-2013. Arxivat de l'original el 17 March 2013. [Consulta: 24 setembre 2019].
* ↑ «The Coat of Arms of Pope Francis». The Holy See. [Consulta: 1r octubre 2019].
* ↑ «Latin American Catholics' problem with Pope John Paul II» (en anglès americà). The Seattle Times, 11-04-2005. [Consulta: 12 setembre 2020].
* ↑ «Francis: This is how the joy of the Gospel can reform the Church». La Stampa. [Consulta: 7 juny 2017].
* ↑ Pope Francis. «Evangelii Gaudium: Apostolic Exhortation on the Proclamation of the Gospel in Today's World». Vatican, 24-11-2013. [Consulta: 7 juny 2017].
* ↑ «The pope said what? Six stunners from Francis» (en anglès). . Arxivat 2021-03-25 a Wayback Machine.
# Takanelita

La takanelita és un mineral de la classe dels òxids que pertany al grup de la birnessita. Rep el nom en honor de Katsutoshi Takane (1899-1945), professor de mineralogia de la Universitat de Tohoku, al Japó.

## Característiques

La takanelita és un òxid de fórmula química (Mn,Ca)Mn₄O$_9$·H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1970, sent publicada per primera vegada el 1971. Cristal·litza en el sistema hexagonal. La seva duresa a l'escala de Mohs és 5. És l'anàleg de manganès de la rancieïta.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la takanelita pertany a «04.FL: Hidròxids (sense V o U), amb H2O+-(OH); làmines d'octaedres que comparetixen angles» juntament amb els següents minerals: trebeurdenita, woodallita, iowaïta, jamborita, meixnerita, fougerita, hidrocalumita, kuzelita, aurorita, calcofanita, ernienickelita, jianshuiïta, woodruffita, asbolana, buserita, rancieïta, birnessita, cianciul·liïta, jensenita, leisingita, akdalaïta, cafetita, mourita i deloryita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Nomura, a la ciutat de Seiyo (Prefectura d'Ehime, Japó). Tot i tractar-se d'una espècie no gaire habitual ha estat descrita en tots els continents del planeta a excepció de l'Antàrtida.

## Referències

* ↑ «Takanelite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 febrer 2022].
# Takanezawa

Takanezawa (高根沢町, Takanezawa-machi) és una vila i municipi de la prefectura de Tochigi, a la regió de Kanto, Japó i pertanyent al districte de Shioya. Takanezawa és una vila principalment agrícola que viu del cultiu de l'arròs, el tabac, el blat, les fraules i les peres. Tot i això, recentment ha esdevés una ciutat dormitori per a la ciutat d'Utsunomiya, capital prefectural.

## Geografia

El municipi de Takanezawa està situat a les planes del centre-est de la prefectura de Tochigi amb una elevació mitjana sobre el nivell de la mar de 109-195 metres. Prop del 65 percent de l'àrea total del municipi està dedicada a l'agricultura. Per Takanezawa també passa el riu Kinu (Kinu-gawa) El terme municipal de Takanezawa limita amb els de Sakura i Nasukarasuyama al nord; amb Utsunomiya a l'oest i amb Ichikai i Haga a l'est.

### Clima

Takanezawa té un clima continental humid caracteritzat per estius càlids i hiverns freds amb fortes nevades. La temperatura mitjana anual és de 13,2 graus. La mitjana anual de precipitacións és de 1.424 mil·límetres, sent setembre el mes més humid. La temperatura mitjana és més alta a l'agost, amb una mitjana de 25,4 i la més baixa al gener, amb 1,8 graus sota zero.

## Història

Fins a la restauració Meiji, la zona on actualment es troba Takanezawa formava part de l'antiga província de Shimotsuke. L'1 d'abril de 1889, amb la creació del nou sistema de municipis, es funden els pobles d'Akutsu, Kita-Takanezawa i Niita, tots ells pertanyents al districte de Shioya. El 1953 Akutsu esdevé vila i el 1954 el poble de Niita es dissol en diverses parts que s'integren al poble de Kita-Takanezawa i la vila d'Ujiie. L'1 d'abril de 1958, Akutsu i Kita-Takanezawa es fusionen per a crear la nova vila de Takanezawa.

## Política i govern
### Alcaldes

En aquesta taula només es reflecteixen els alcaldes democràtics, és a dir, des de l'any 1947. En el cas concret de Takanezawa, des de 1958.
| Alcalde | Inici del mandat | Fi del mandat | Partit |
| Hiromi Kobayashi | 1958 | 1966 | Ind |
| Jōichi Akabane | 1966 | 1978 | Ind |
| Shoichi Akutsu | 1978 | 1986 | Ind |
| Jun Suzuki | 1986 | 1993 | Ind |
| Yukio Okada | 1993 | 1998 | Ind |
| Katsunori Takahashi | 1998 | 2013 | PLD |
| Kimihiro Katō | 2013 | - | Ind |

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1980 |
| ND | ND | ND | ND | 21.479 | 20.662 | 22.765 |
| 1990 | 2000 | 2010 | 2020 | 2030 | 2040 | 2050 |
| 26.328 | 29.777 | 30.435 | 29.141 | - | - | - |

## Transport
### Ferrocarril

* Companyia de Ferrocarrils del Japó Oriental (JR East)
** Hōshakuji - Shimotsuke-Hanaoka - Niita

### Carretera

* Nacional 4 - Nacional 408

## Referències

* ↑ https://map.yahoo.co.jp/address?ac=09386
* ↑ Nasu climate data
* ↑ Mor al càrrec
* ↑ Independent com a alcalde
* ↑ Statistics Bureau of Japan
# Territoris de la Unió

Els territoris de la Unió són una divisió administrativa subnacional de l'Índia. A diferència dels estats de l'Índia, que tenen els seus propis governs electes, els territoris de la Unió es regeixen directament pel govern federal de l'Índia; el President de l'Índia anomena un administrador o un tinent governador per a cada un dels territoris de la Unió
A partir de l'any 2009 hi ha set territoris de la Unió. Nova Delhi, la capital de l'Índia, també un territori de la Unió. Nova Delhi i Puducherry se'ls ha donat la condició d'estat parcial. Nova Delhi es redefineix com Territori de la Capital Nacional de Delhi. Nova Delhi i Puducherry tenen els seus propis elegits en les Assemblees Legislatives i el poder executiu en els consells de ministres, però els seus poders són limitats, determinades disposicions han de ser reservades per a la "consideració i aprovació" del president de l'Índia.
Els territoris de la Unió són:
* Illes Andaman i Nicobar
* Chandigarh
* Dadra i Nagar Haveli
* Territori de la Capital Nacional de Delhi
* Daman i Diu
* Jammu i Caixmir
* Lakshadweep
* Pondicherry

## Referències

* ↑ «Union Territories National Portal of India Web (anglès)». Arxivat de l'original el 2009-08-15. [Consulta: 9 setembre 2011].
* ↑ Estats i territoris de la unió (anglès)
# Teodor (metge segle V)

Teodor (en llatí Theodorus, en grec antic Θεόδωρος) era un metge romà autor d'un llibre curt en llatí titulat Diaeta sive de Rebus Salutaribus Liber.
Aquesta obra es va publicar per primera vegada l'any 1533.
Alguns erudits l'assimilen a Teodor Priscià, però no sembla cert, ja que els manuscrits l'anomenen només Theodorus.

## Referències

* ↑ W.A.G., 6.Theodorus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. Vol. III. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1058
# Teodor (escultor)

Teodor (Theodorus, Θεόδωρος) fou un escultor grec d'època desconeguda que va esculpir els famosos baixos relleus coneguts com la Tabula Iliaca. El seu nom apareix a una inscripció a sota que diu: ΘΕΟΔΩΡΗΟΣΗΙΤΕΧΝΗ, és a dir Θεοδώρειος ἡ τέχνη.