OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rome

* No s'ha de confondre amb Roma.
«Rome» té aquests significats:
* Geografia:
** Rome (Geòrgia)
** Rome (Iowa)
** Rome (Maine)
** Rome (Nova York)
** Rome (Ohio)
** Rome (Pennsilvània)
** Rome (Wisconsin)
** Rome City, població dels Estats Units a l'estat d'Indiana
** Saint-Rome-de-Dolan, municipi del departament francès de la Losera a la regió de Llenguadoc-Rosselló
* Miscel·lània:
** Prix de Rome, premi per a estudiants d'art
** Rome Total War:Barbarian Invasion, expansió del joc Rome Total War
** Age of Empires: The Rise of Rome, expansió del joc RTS Age of Empires
** CivCity: Rome, videojoc de construcció de ciutats llançat el juliol del 2006
** Rome (sèrie de televisió), sèrie de televisió
# Rome (Ohio)

Rome és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 117 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rome tenia 117 habitants, 46 habitatges, i 31 famílies. La densitat de població era de 167,3 habitants per km².
Dels 46 habitatges en un 43,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43,5% hi vivien parelles casades, en un 15,2% dones solteres, i en un 32,6% no eren unitats familiars. En el 28,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,54 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,9% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 28,2% entre 25 i 44, un 22,2% de 45 a 60 i un 12% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.136 $ i la renda mediana per família de 31.944 $. Els homes tenien una renda mediana de 19.167 $ mentre que les dones 30.500 $. La renda per capita de la població era de 12.026 $. Aproximadament el 28,9% de les famílies i el 24,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rome». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rome». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Resolució 1587 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1587 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 15 de març de 2005. Després de recordar les resolucions anteriors sobre la situació a Somàlia, en particular les resolucions 733 (1992), 1519 (2003) i 1558 (2004), el Consell va restablir un grup per supervisar l'embargament d'armes contra el país durant sis mesos més.

## Observacions

El Consell de Seguretat va oferir el seu suport al procés de reconciliació somali, inclosa la Conferència de Reconciliació Nacional de Somàlia. Va condemnar el flux il·legal d'armes a través de Somàlia i en violació de l'embargament d'armes, demanant millores per al seguiment de l'embargament.

## Actes

Actuant sota el Capítol VII de la Carta de les Nacions Unides, el Consell va subratllar que tots els països haurien de complir l'embargament. Es va demanar al secretari general Kofi Annan que restablís un grup de seguiment per supervisar l'aplicació de l'embargament d'armes contra Somàlia, actualitzar les llistes sobre els qui violen les sancions, cooperar amb un Comitè establert a la Resolució 751 (1992) i formulés recomanacions. També es va demanar al Comitè que formulés recomanacions sobre les maneres de millorar l'eficàcia de l'embargament.

## Referències

* ↑ «Security Council re-establishes group monitoring Somalia arms embargo for further six months». United Nations, 15-03-2005.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1501 a la 1600 (2003 - 2005)
* Guerra Civil somali

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Rildo da Costa Menezes

Rildo da Costa Menezes (Recife, 23 de gener de 1942 - Los Angeles, 16 de maig de 2021), conegut com a Rildo, fou un futbolista brasiler i entrenador.

## Selecció del Brasil

Va formar part de l'equip brasiler a la Copa del Món de 1966.

## Referències

* ↑ Salsa Coach Resigns Under Pressure
* ↑ Rildo: From World Cups to Kennedy's Small World
* ↑ NASL/MISL stats
* ↑ «FIFA player profile». Arxivat de l'original el 2013-11-06. [Consulta: 1r abril 2018].
* ↑ «Todos os brasileiros - 1966» (en portuguès). FolhaOnline, 09-12-2005. [Consulta: 16 desembre 2017].
# Riku Riski

Riku Olavi Riski (Turku, 16 d'agost de 1989) és un futbolista finlandès que juga a l'Helsingin Jalkapalloklubi. Anteriorment havia jugat al Turun Palloseura, al KS Widzew Łódź polonès, al Hønefoss BK, Rosenborg Ballklub i Odds Ballklubb noruecs, i també va estar cedit un temps a l'Örebro SK i l'IFK Göteborg suecs i al Dundee United Football Club escocès.
Va formar part de la selecció de futbol sub-21 de Finlàndia durant la classificació per a l'Eurocopa sub-21 de 2011. Va debutar amb la selecció absoluta el 9 de febrer de 2011 contra la selecció de Bèlgica.
Riski va rebutjar una convocatòria de la selecció finlandesa per a un campus d'entrenament d'hivern i dos partits amistosos a Qatar durant el gener del 2019 invocant «raons ètiques» en referència a les vulneracions de drets humans existents al país del Golf Pèrsic i les condicions d'explotació laboral amb què s'estaven construint els estadis per a la Copa del Món de Futbol de 2022.

## Referències

* ↑ Gol Riku Riskiego dla reprezentacji Finlandii 25 March 2011, 90minut.pl
* ↑ «Finland forward Riku Riski refuses to play match in Qatar for 'ethical reasons'». The Guardian, 08-01-2019.
* ↑ «El capitán de la selección finlandesa de fútbol condena la vulneración de los derechos humanos en Qatar». [Consulta: 7 febrer 2023].
# Resolució 2121 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2121 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 10 d'octubre de 2013. El Consell, després de condemnar el cop d'estat a la República Centreafricana, va canviar el mandat de BINUCA al país i va prometre mesures contra aquells que s'oposaven a una solució pacífica del conflicte.

## Antecedents

La situació a la República Centreafricana s'havia tornat molt greu. El país era inestable políticament, la llei no s'aplicaven i es violaven els drets humans a gran escala pels grups rebels, principalment Séleka però també l'Exèrcit de Resistència del Senyor, que hi era força actiu. Es va referència a la Resolució 2117 sobre el comerç d'armes, així com el comerç d'animals salvatges. Això havia provocat una creu crisi humanitària, agreujada encara més pels atacs als treballadors i personal de l'ONU.
Després del cop d'estat al març, la República Centreafricana fou suspesa com a membre de la Unió Africana. Al juliol, la UA també va decidir enviar una missió de suport anomenada MISCA.

## Actes

El Consell de Seguretat recolza els Acords de Libreville de l'11 de gener de 2013, la Declaració de Ndjamena del 18 d'abril de 2013 i els acords fets a la cimera de Ndjamena, que constitueixen la base d'una solució política pacífica. Segons aquests acords, s'havia d'iniciar un període de transició el 18 d'agost de 2013, que seria seguit per eleccions presidencials i parlamentàries després de divuit mesos. El Consell de Seguretat estava disposat a prendre mesures contra els que violessin els acords i obstaculitzaven la pau, la seguretat i l'estabilitat. Seleka havia d'entregar les armes.
Es va ajustar el mandat de l'oficina de l'ONU al país, encarat a ajudar a restaurar l'ordre, organitzar les eleccions, sufocar conflictes, mantenir la seguretat i salvaguardar els drets humans. També esperaven un ràpid desplegament de la Missió Internacional de Suport a la República Centreafricana sota Direcció Africana (MISCA), acordada per la Unió Africana el juliol de 2013, i que proporcionaria l'estabilitat necessària. Es va demanar als països africans que participessin en aquesta missió.

## Referències

* ↑ Nacions Unides. «SC expresses readiness to consider "appropriate measures" against those fuelling violence in CAR», 10-10-2013.
* ↑ Transfer of authority from MICOPAX to MISCA, peaceau.org, 23 December 2013

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2101 a la 2200 (2013 - 2015)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 2123 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2123 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 12 de novembre de 2013. Després de recordar les resolucions anteriors sobre Bòsnia i Hercegovina i donant suport a la plena aplicació de l'acord de Dayton, el Consell va ampliar el mandat d'EUFOR Althea durant un any.

## Detalls

El Consell assenyala que EUFOR Althea ha treballat amb èxit en l'enfortiment i la formació dels serveis propis de seguretat de Bòsnia i Hercegovina i els ha reforçat quan la situació ho ha requerit. El 21 d'octubre de 2013, els ministres d'Afers Exteriors europeus també van decidir que la missió continuaria exercint un paper militar. La idea era que Bòsnia i Hercegovina s'integrés en els països occidentals, cosa que requeria una transició cap a un país europeu funcional, modern i democràtic.
El Consell també va demanar que es completés l'agenda 5 + 2 com a condició per al tancament de l'Oficina de l'Alt Representant. El progrés en aquesta àrea no s'havia materialitzat. Es va cridar als líders de Bòsnia i Hercegovina a abstenir-se de fer retòrica inflamatòria.
Els països implicats van rebre permís per mantenir la missió de la UE i la seu de l'OTAN a Bòsnia i Hercegovina durant almenys altres 12 mesos. EUFOR Althea va ser el principal factor estabilitzador d'aquest país en el marc de la part militar de l'acord de pau. També se'ls va concedir permís per fer complir el contingut dels apèndixs 1 i 2 (els aspectes militars, inclòs el control de l'espai aeri i els límits) de l'acord de pau amb els mitjans necessaris.

## Referències

* ↑ Nacions Unides. «SC adopts #2123, renewing mandate of EUFOR in Bosnia and Herzegovina», 12-11-2013.
* ↑ Nacions Unides. «The "5+2" Agenda», 01-01-2012.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2101 a la 2200 (2013 - 2015)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 522 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 522 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou aprovada per unanimitat el 4 d'octubre de 1982, després de recordar la Resolució 479 (1980) i la Resolució 514 (1982), el Consell va demanar un alto el foc immediat entre Iran i Iraq, demanant la retirada d'ambdues parts a les seves fronteres internacionalment reconegudes.
El Consell va reconèixer que l'Iraq havia acordat aplicar la Resolució 514 i va instar a l'Iran a fer el mateix, el que pressionava el seu avantatge. La resolució també va debilitar el dret a la legítima defensa de l'Iran.
La resolució va afirmar la necessitat d'aplicar observadors de les Nacions Unides a la regió per fer un seguiment de l'alto el foc i la retirada, i va demanar a tots els altres Estats membres que s'abstinguessin d'accions que perllonguessin el conflicte. Finalment, la Resolució 522 va demanar al secretari general Javier Pérez de Cuéllar que informés al Consell sobre els intents d'implementar la resolució en un termini de setanta-dues hores.

## Referències

* 1 2 Allain, Jean. International law in the Middle East: closer to power than justice. Ashgate Publishing, Ltd, 2004, p. 137. ISBN 978-0-7546-2436-3.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 501 a la 600 (1982 - 1987)
* Guerra Iran-Iraq

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 524 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 524 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou aprovada per unanimitat el 29 de novembre de 1982, va considerar un informe del Secretari General de les Nacions Unides sobre la Força de les Nacions Unides d'Observació de la Separació. El Consell va observar els seus esforços per establir una pau duradora i justa a l'Orient Mitjà però també va expressar la seva preocupació per l'estat de tensió vigent a la zona.
La resolució va demanar a les parts implicades que implementessin de manera immediata la Resolució 338 (1973) va renovar el mandat de la Força d'Observadors durant uns altres sis mesos fins al 31 de maig de 1983 i va demanar al Secretari General que enviés un informe sobre la situació al final d'aquest període.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 501 a la 600 (1982 - 1987)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 520 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 520 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou aprovada per unanimitat el 17 d'agost de 1982, després de l'assassinat del President del Líban Bashir Gemayel i la reafirmació de les resolucions 509 (1982) i 516 (1982), el Consell va exigir que Israel es retirés immediatament del Líban, i que es respectés la sobirania libanesa per restaurar un govern estable al Líban.
La resolució va exigir el retorn a les posicions ocupades per Israel abans del 15 de setembre de 1982, com a primer pas cap a la plena implementació de la resolució. També va reafirmar resolucions 512 (1982) i 513 (1982) que exigeixen el respecte dels drets de les poblacions civils sense discriminació i repudia tots els actes de violència contra aquestes poblacions.
El Consell va donar suport als esforços del Secretari General de les Nacions Unides per aplicar la Resolució 516 (1982) relativa al desplegament d'observadors de les Nacions Unides per supervisar la situació a Beirut i els seus voltants, demanant a totes les parts interessades que cooperin plenament en l'aplicació d'aquesta resolució. Finalment, també va demanar al Secretari General que informés al Consell sobre les novetats al més aviat possible i no més tard de vint-i-quatre hores.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 501 a la 600 (1982 - 1987)
* Guerra del Líban de 1982
* Conflicte Israel-Líban
* Setge de Beirut

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Røssvatnet

El Røssvatnet (en sami meridional: Reevhtse) és un gran llac de Noruega, embassat artificialment, localitzat a la part nord del país, prop de la frontera amb Suècia. Pertany als municipis de Hattfjelldal i Hemnes, al comtat de Nordland.
És un llac de forma bastant irregular, amb una zona central més oberta -pràcticament dividida en dos per un estret de només 600 m- connectada amb diverses badies laterals; a la part sud hi ha una gran illa, Røssvassholmen, de 8,5 km de llargada. El llac es troba a una altitud de 374 msnm i té una superfície de 219 km² -2º llac del país- i una longitud màxima d'uns 38 km, amb una amplada molt variable d'entre 2 i 10 km (sense l'embassament, que ha regulat el llac des del 1957, tindria 190 km² i seria el 3r. llac més del país). La seva profunditat és de 240 m i el seu volum es calcula al voltant de 15 km³.
Al llac hi desguassen molts petits rierols de la seva conca natural, i el seu únic emissari és el riu Røssåga, un rierol que drena en direcció nord i que neix en una de les badies laterals de la part occidental. El Røssåga, després de 50 km de recorregut, desguassa en un dels ramals interiors del Ranfjorden, un intricat fiord de la mar de Noruega.
Diverses carreteres segueixen les riberes del llac en gairebé tot el seu perímetre: la 73 per la ribera sud; la FV291 bordejant per l'oest en direcció nord, i que creua el llac dues vegades aprofitant dos estrets; i una de local, la FV292, per tota la riba oriental. La zona del llac ha estat ocupada des de l'Edat de Pedra.

## Referències

* ↑ Seppälä, Matti (2005), The Physical Geography of Fennoscandia, Oxford University Press, p. 145, ISBN 978-0-19-924590-1, <http://books.google.cat/books?id=q33WekTp7tgC&pg=PA145>

## Enllaços externs

* Article arqueològic (en noruec)
# Roser de flor petita

El roser de flor petita (Rosa micrantha) és un arbust de la família de les rosàcies, també conegut com a gavarrera de flor petita, roser boscà, roser de guilla o roser de marge. A Catalunya el podem trobar gairebé a la totalitat del territori en zones de bardisses i alzinars.
És un arbust que pot arribar a fer fins a 3 metres d'alçada amb branques plenes d'agullons corbats i desiguals. Les fulles són compostes amb 5-7 folíols, d'1,5 a 4 cm de llargada i doblement dentats.
La floració té lloc entre els mesos de maig i juliol. Les flors mesuren entre 2,5 i 5 cm. i de color rosat.
Els fruits són d'aproximadament d'1 cm. i de color vermell.

## Referències

* ↑ «Roser de flor petita». Arxivat de l'original el 2021-01-16. [Consulta: 12 desembre 2015].
* ↑ Pascual, Ramon. Guia dels arbustos dels Països Catalans. 1a edició. Pòrtic, p. 57. ISBN 84-7306-407-0.
# Saint-Grégoire-du-Vièvre

Saint-Grégoire-du-Vièvre és un municipi francès situat al departament de l'Eure i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 335 habitants.

## Demografia

El 2007 la població de fet de Saint-Grégoire-du-Vièvre era de 335 persones. Hi havia 128 famílies que vivien en 189 habitatges (135 habitatges principals, 43 segones residències i 11 desocupats). Tots els 188 habitatges eren cases. La població ha evolucionat segons el següent gràfic:

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 214 persones, 140 eren actives i 74 eren inactives. Hi havia una empresa de fabricació de productes industrials, una empresa de construcció, una de transport, una financera, una fusteria i dues d'entitats de l'administració pública.
L'any 2000 a Saint-Grégoire-du-Vièvre hi havia dotze explotacions agrícoles que conreaven un total de 522 hectàrees. El 2009 hi havia una escola elemental.

## Referències

* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
# Saint-Hubert

«Saint-Hubert» té aquests significats:
* Bèlgica: Saint-Hubert (Bèlgica), a la província de Luxemburg (Valònia)
* França: Saint-Hubert (Mosel·la), a la Mosel·la
# Rudolf Lipschitz

Rudolf Otto Sigismund Lipschitz (Königsberg, Prússia, 14 de maig de 1832 - Bonn, Imperi Alemany, 7 d'octubre de 1903) va ser un matemàtic alemany que va establir la condició de Lipschitz, una desigualtat que garanteix la solució única de determinades equacions diferencials.

## Vida i Obra

Fill d'un ric terratinent jueu, Lipschitz va rebre una bona educació. Als quinze anys ja havia ingressat a la universitat de Königsberg, però va acabar els seus estudis a la de Berlín, on es doctorà el 1853 sota la direcció de Dirichlet i Martin Ohm. El 1857 va obtenir l'habilitació a Berlín i el mateix any es va casar.
Després d'uns anys de professor adjunt a Berlín, va ser nomenat professor titular a Breslau, on només hi va estar dos anys, de 1862 a 1864. A partir d'aquesta última data va ser professor titular de la universitat de Bonn, de la que va ser el primer professor jueu, ocupant la càtedra de matemàtiques des de 1869 fins a 1903.
Els seus camps de recerca principals van ser l'anàlisi matemàtica, la geometria diferencial i la física matemàtica, tot i que també va estudiar en camps com la teoria de nombres i àlgebra lineal. Va publicar un centenar d'articles de recerca i un llibre de text, Grundlagen der Analysis (Fonaments de l'anàlisi) (1877), en el que es formalitzava per primera vegada a aquest nivell tota la visió weierstrassiana de les funcions.
A més dels seus treballs de recerca va ser un actiu administrador, fundant un seminari matemàtic, construint la biblioteca i implementant un tercera càtedra de matemàtiques a la que es va incorporar Hermann Minkowski. L'alumne més conegut de Lipschitz va ser Felix Klein.

## Referències

* ↑ Weisstein, MathWorld.
* ↑ McElroy, 2005, p. 176.
* ↑ Purkert, 2012, p. 88.
* ↑ Scharlau, 1986, p. 165.

## Bibliografia

* McElroy, Tucker. A to Z of Mathematicians (en anglès). Facts on File, 2005. ISBN 0-8160-5338-3.
* Purkert, Walter. «Bonn». A: Birgit Bergmann, Moritz Epple, Ruti Ungar (eds.). Transcending Tradition: Jewish Mathematicians in German Speaking Academic Culture (en anglès). Springer, 2012, p. 88-113. ISBN 9783642224645.
* Scharlau, Winfried «The mathematical correspondence of Rudolf Lipschitz» (en anglès). Historia Mathematica, Vol. 13, Num. 2, 1986, pàg. 165-167. DOI: 10.1016/0315-0860(86)90029-7. ISSN: 0315-0860.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Rudolf Lipschitz» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* Schoeneberg, Bruno. «Lipschitz, Rudolf Otto Sigismund». Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 21 maig 2017].
* Todd, Rowland; Weisstein, Eric W. «Lipschitz Function». MathWorld. [Consulta: 21 maig 2017].
* Weisstein, Eric W. «Lipschitz Condition». MathWorld. [Consulta: 21 maig 2017].
# Round Lake (Minnesota)

Round Lake és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 424 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Round Lake tenia 424 habitants, 191 habitatges, i 109 famílies. La densitat de població era de 157,4 habitants per km².
Dels 191 habitatges en un 29,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,2% hi vivien parelles casades, en un 6,3% dones solteres, i en un 42,9% no eren unitats familiars. En el 38,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,99.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,6% tenia menys de 18 anys, un 9% entre 18 i 24, un 29% entre 25 i 44, un 20% de 45 a 60 i un 18,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.938 $ i la renda mediana per família de 36.125 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.278 $ mentre que les dones 17.596 $. La renda per capita de la població era de 15.476 $. Entorn del 10,7% de les famílies i l'11,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Round Lake». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Round Lake». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Salvadoràcies

Salvadoràcia, Salvadoraceae, és una família de plantes de l'ordre Brassicales, comprèn 3 gèneres amb un total de 12 espècies. Es troben a Àfrica, inclòs Madagascar; també s'han trobat a Java, suggerint que es troben a gran part de Malèsia. Sovint es troben en zones càlides i seques.
El nom de Salvadoraceae és per la família de botànics catalans del segle xviii de cognom Salvador
Lessalvadoràcies abans s'assignaven a l'ordre Celestrales, però actualment ho són a Brassicales.

## Gèneres

* Azima
* Dobera
* Salvadora