OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Herència virtual

L'herència virtual és una tècnica C++ que garanteix que només una còpia de les variables membres ' una classe base sigui heretada per les classes derivades dels néts. Sense herència virtual, si dues classes B i C hereten d'una classe A i una classe D hereta tant de B com de C, aleshores D contindrà dues còpies de les variables membres ' A : una a través de B i una altra a través C Aquests seran accessibles de manera independent, utilitzant la resolució d'abast.
En canvi, si les classes B i C hereten virtualment de la classe A, aleshores els objectes de la classe D només contindran un conjunt de variables membres de la classe A.
Aquesta característica és molt útil per a l'herència múltiple, ja que fa que la base virtual sigui un subobjecte comú per a la classe derivada i totes les classes que se'n deriven. Això es pot utilitzar per evitar el problema del diamant aclarint l'ambigüitat sobre quina classe ancestra s'ha d'utilitzar, ja que des de la perspectiva de la classe derivada (D a l'exemple anterior) la base virtual (A ) actua com si fos la classe base directa de D, no una classe derivada indirectament a través d'una base (B o C ).
S'utilitza quan l'herència representa la restricció d'un conjunt en lloc de la composició de parts. En C++, una classe base destinada a ser comuna a tota la jerarquia es denota com a virtual amb la paraula clau virtual.
Considereu la següent jerarquia de classes.
Com s'ha dit més amunt, una crida al bat. Eat és ambigu perquè hi ha dues classes base Animal (indirectes) a Bat, de manera que qualsevol objecte Bat té dos subobjectes diferents de classe base Animal. Per tant, un intent d'enllaçar directament una referència al subobjecte Animal d'un objecte Bat fallaria, ja que la vinculació és inherentment ambigua:
Per desambiguar, caldria convertir explícitament bat a qualsevol subobjecte de classe base:
Per trucar a Eat, cal la mateixa desambiguació o qualificació explícita: static_cast<Mammal&>(bat). Eat o static_cast<WingedAnimal&>(bat). Eat o alternativament bat. Mammal::Eat i bat. WingedAnimal::Eat. La qualificació explícita no només utilitza una sintaxi més fàcil i uniforme tant per als punters com per als objectes, sinó que també permet l'enviament estàtic, de manera que podria ser el mètode preferible.

## Referències

* ↑ «What is virtual inheritance in C++ and when should you use it?» (en anglès americà), 23-12-2020. [Consulta: 18 desembre 2023].
* ↑ «What is Virtual Inheritance?» (en anglès), 23-02-2023. [Consulta: 18 desembre 2023].
* ↑ Milea, Andrei. «Solving the Diamond Problem with Virtual Inheritance» (en anglès). Cprogramming.com. [Consulta: 8 març 2010].
* ↑ McArdell, Ralph. «C++/What is virtual inheritance?» (en anglès). All Experts, 14-02-2004. Arxivat de l'original el 2010-01-10. [Consulta: 8 març 2010].
# Hermolau

Hermolau és el nom dels següents personatges:
* Hermolau de Macedònia, patge d'Alexandre el Gran
* Hermolau de Constantinoble, escriptor romà d'Orient
# Hermodor d'Efes

Hermodor d'Efes (en grec antic: Ἑρμόδωρος, llatí: Hermodorus) fou un ciutadà notable d'Efes del segle v aC que fou desterrat de la ciutat i va anar a Roma, on va explicar als decemvirs romans les lleis gregues i els va ajudar per tant a la redacció de les Dotze Taules (451 aC). Els romans li van agrair erigint-li una estàtua. La seva participació en les lleis romanes de les dotze taules és discutida.

## Referències

* ↑ Smith, William (editor). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès), 1870.
# Hermodor de Siracusa

Hermodor de Siracusa (en grec antic: Ἑρμόδωρος, llatí: Hermodorus) va ser un filòsof de l'antiga Grècia deixeble de Plató. És conegut, gràcies a les referències de Diògenes Laerci, perquè va fer circular les obres del seu mestre i les va vendre a Sicília, d'on venia el proverbi λόγοισιν Ἑρμόδωρος ἐμπορεύεται. Va escriure dues obres, pel cap baix: Περὶ Πλάτωνος i Περὶ μαθημάτων (Sobre Plató i Sobre les matemàtiques). Jonsius l'inclogué en la seva obra De Scriptoribus Historiae Philosophicae (1659).

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Hermodorus 2». A: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Boston: Little, Brown, & Comp., 1867, p. 419.
# Hilde Lindemann

Hilde Lindemann Nelson és una filòsofa feminista de la Universitat Estatal de Míchigan, Estats Units. Lindemann és professora d'ètica pràctica i està especialitzada en bioètica, feminisme filosòfic i filosofia moral. El seu treball se centra en el feminisme i bioètica, l'ètica de les famílies i la construcció social de les identitats.

## Trajectòria

Va estudiar llengua i literatura germana (1969) i teatre (1972) a la Universitat de Geòrgia realitzant la seva tesi: “The Mask and the Music: Nietzsche’s Birth of Tragedy”. Després va estudiar filosofia a la Universitat de Fordham (1997) i va realitzar el doctorat (2000).
De 1995 a 2000 va ser directora del Centre per a l'Aplicació i Ètica Professional de la Universitat de Tennessee. De 2000 a 2007 va ser professora associada del Departament de Filosofia de la Universitat de Michigan i des de 2007 professora titular.
De 2003 a 2008 va ser editora de Hypatia: A Journal of Feminist Philosophy
De 1998 a 2008 va ser coeditora de Rowman and Littlefield's Feminist Constructions sèries amb Sara Ruddick i Margaret Urban Walker

## Publicacions

* Holding and Letting Go: The Social Practice of Personal Identities (2014) Oxford University Press.
* An Invitation to Feminist Ethics (McGraw-Hill 2005)
* Damaged Identities, Narrative Repair (2001) Cornell University Press ISBN 0801487404
* Alzheimer’s: Answers to Hard Questions for Families. New York: Doubleday, (1996) amb James Lindemann Nelson
* The Patient in the Family: The Ethics of Medicine and Families. New York: Routledge, 1995 (amb James Lindemann Nelson).

## Referències

* ↑ «Feminist Ethics and Narrative Ethics | Internet Encyclopedia of Philosophy». [Consulta: 4 abril 2016].
* ↑ «Department of Philosophy :: Hilde Lindemann». [Consulta: 1r març 2016].

## Enllaços externs

* No ethics without feminism. Entrevista a Hilde Lindemann por Richard Marshall Arxivat 2016-04-22 a Wayback Machine. 3:AM Magazine 2012 (en inglés)
* “Let Me Be Clear” contribucions en un blog feminista
# Hora babilònica

El sistema horari babilònic, denominat horae ab ortu en alguns rellotges solars, divideix el dia en 24 parts iguals, com fa el sistema d'hores itàliques. Es caracteritza per prendre com a punt de partida el fenomen de l'ortus solar (0h) fins a l'ortus de l'endemà (24h). Els astrònoms babilònics realitzaven la mesura del temps durant la nit emprant hores iguals, definides mitjançant clepsidres. Per a ells l'ortus helíac era una posició de referència natural en la mesura dels esdeveniments astronòmics. Aquesta forma de mesura fou adoptada després pels antics egipcis, quedant la denominació de babilònica a la forma de mesurar el temps en referència als ortus helíacs.
El sistema horari babilònic és similar a l'itàlic, divideix el dia en 24 hores iguals, però a diferència de l'itàlic el babilònic comença el recompte de les hores a l'alba. El sistema babilònic té com a origen del sistema horari, en qualsevol dia de l'any, el període denominat ortus. En el cas del sol la refracció atmosfèrica i la seva intensa lluentor fa difícil la determinació de l'ortus. En molts dels càlculs inicials no es tenia en compte la mitja hora que pot durar un crepuscle.
Els sistemes horaris itàlics i babilònics van ser previs al sistema d'hores civils, així es pot veure en diversos tractats de gnòmons de l'època. El sistema d'hores civils es va acomodar en l'època tardana, en la qual es va començar a emprar els rellotges mecànics. D'aquesta manera es poden trobar en les esferes d'alguns rellotges mecànics els lemes "ad modum campanae" o "concordat cum rotali". És l'època en què les meridianes solars servien d'ajust dels nous enginys precursors del rellotge de butxaca.

## Vegeu també

* Cronologia de la gnomònica

## Referències

* ↑ Orologi Solari - Trattato Completo de Gnomonica. Technimedia, 1988.
# Home Farm FC

El Home Farm Football Club és un club de futbol irlandès de la ciutat de Dublín.

## Història

El club va ser fundat el 1928 a l'àrea del nord de Dublín de Drumcondra/Whitehall. El club s'uní a la lliga irlandesa l'any 1972 després de fusionar-se amb el Drumcondra, essent breument anomenat Home Farm Drumcondra. L'any 1995 fou anomenat Home Farm Everton, per una aliança amb l'Everton F.C. i el 1999 Home Farm Fingal. L'any 2001 el club es dividí en Dublin City, que romangué a la primera divisió irlandesa, i l'original Home Farm que mantingué l'estatus júnior.

## Palmarès

* Copa irlandesa de futbol: 1
** 1975
* League of Ireland First Division Shield: 1
** 1998
* FAI Intermediate Cup: 3
** 1963, 1967, 1968
* Leinster Senior Cup: 1
** 1964

## Jugadors destacats

| Nicky Byrne Liam Brady Johnny Carey Kenny Cunningham Bill Cullen Ken DeMange Richard Dunne Paddy Farrell Gareth Farrelly Theo Foley Johnny Fullam Owen Garvan Shay Gibbons Johnny Giles | Ian Harte Joe Haverty Dave Henderson Graham Kavanagh Dermot Keely Gary Kelly Mark Kennedy Stephen Kenny Noel King Mark Kinsella Mick Martin Alan Maybury Chris McCann Stephen McPhail | Brendan Menton Sr. Brian Mooney Paddy Mulligan Martin Murray Kevin O'Flanagan Mick O'Brien Diarmuid O'Carroll Darren O'Dea Frank O'Neill Michael Synnott Liam Whelan Ronnie Whelan Ronnie Whelan Snr. Steve Archibald |

## Entrenadors destacats

* Dave Bacuzzi
* Dermot Keely
* Liam Tuohy

## Enllaços externs

* Web oficial
# Hipòtoe (nereida)

* Per a altres significats, vegeu «Hipòtoe».
Hipòtoe (en grec antic Ἱπποθόη) va ser, segons la mitologia grega, una de les cinquanta Nereides, filla de Nereu, un déu marí fill de Pontos, i de Doris, una nimfa filla d'Oceà i de Tetis.
La mencionen Hesíode que diu que era «la amable Hipòtoe», i Apol·lodor a les seves llistes de nereides. Apol·lodor diu que era la nereida «deessa dels cavalls ràpids», és a dir, de les onades ràpides.

## Referències

* ↑ Hesíode. Teogonia, 251
* ↑ Apol·lodor. Βιβλιοθήκη, I, 2, 7
# Hereford (desambiguació)

«Hereford» té aquests significats:
* Hereford, localitat i capital del comtat de Herefordshire (Anglaterra)
* Hereford (Texas), ciutat i seu del Comtat de Deaf Smith, a l'estat de Texas
* Hereford United Football Club, club de futbol anglès de la ciutat de Hereford
* Hereford (raça), raça bovina originària d'Anglaterra, productora de carn
* Castell de Hereford, castell a la ciutat de Hereford, la ciutat comtal d'Herefordshire, Anglaterra
# Heredium

Heredium era una unitat de superfície romana equivalent a 5.039,5 m², és a dir, aproximadament mitja hectàrea. Segons la tradició, aquesta quantitat de terra va ser la que el mateix Ròmul va repartir a cadascuna de les famílies nobles que van contribuir a la fundació de Roma.
La unitat patrimonial hereditària era també l'heredium (modernament l'heretat).

## Referències

* ↑ Marc Terenci Varró. De Re Rustica Libri III, I, 10, 2
* ↑ Seva i Llinares, Antoni (dir.). Diccionari Llatí-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993, p. 601. ISBN 8477396310.
# Hermann Wiener

Hermann Wiener (Karlsruhe, 15 de maig de 1857 - Karlsruhe i Darmstadt, 13 de juny de 1939) va ser un matemàtic alemany.

## Vida i Obra

Fill del matemàtic Christian Wiener, va estudiar al Institut Tecnològic de Karlsruhe mentre el seu pare donava classes allà. El seu germà, Otto, també va ser un físic destacat. El 1881 va obtenir el doctorat per la universitat de Múnic amb una dissertació sobre les corbes planes. Després d'un breu temps a la Universitat de Leipzig, el 1881 va tornar a Karlsruhe com assistent del seu pare. El 1885 va obtenir l'habilitació docent a la universitat de Halle on va romandre els nou anys següents.
El 1890 va ser un dels membres fundadors de la Societat Alemanya de Matemàtiques. El 1894 va ser nomenat professor titular de la Universitat Tècnica de Darmstadt en la qual es va retirar el 1927. Wiener ja no va tenir la mateixa activitat investigadora en aquest període final.
Wiener és recordat per haver estat un dels primers defensors del sistema axiomàtic pur. La presència d'un jove Hilbert en una conferència seva el 1891 a Halle, va impulsar Hilbert a un tractament totalment abstracte de la geometria. Tot i que força menys conegut, també se'l coneix per haver estat un dels primers matemàtics en estudiar de forma abstracta el origami.

## Referències

* 1 2 Smith, 2000, p. 314.
* ↑ Friedman, 2018, p. 165.
* ↑ Reid, 1996, p. 57.
* ↑ Friedman, 2016, p. 52 i ss.
* ↑ Gómez Villamayor, 2017, p. 2.

## Bibliografia

* Friedman, Michael «Two beginnings of geometry and folding: Hermann Wiener and Sundara Row» (en anglès). Journal of the British Society for the History of Mathematics, Vol. 31, Num. 1, 2016, pàg. 52-68. DOI: 10.1080/17498430.2015.1045700. ISSN: 1749-8430.
* Friedman, Michael. A History of Folding in Mathematics: Mathematizing the Margins (en (anglès)). Springer, 2018. ISBN 978-3-319-72486-7.
* Gómez Villamayor, Javier «Math-Origami. Aspectos algebraicos de las construcciones con origami» (en castellà). Universidad de Valladolid - Tesi de Grau, 2017.
* Reid, Constance. Hilbert (en (anglès)). Springer, 1996. ISBN 0-387-94674-8.
* Smith, James T. Methods of Geometry (en (anglès)). John Wiley & Sons, 2000. ISBN 0-471-25183-6.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Hermann Wiener» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* Eberle, Henrik. «Hermann Wiener». Universitat de Leipzig, 2017. [Consulta: 5 juliol 2018]. (alemany)
# Hyde Park (Utah)

Hyde Park és una població dels Estats Units a l'estat de Utah. Segons el cens del 2000 tenia 2.955 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hyde Park tenia 2.955 habitants, 763 habitatges, i 678 famílies. La densitat de població era de 356,5 habitants per km².
Dels 763 habitatges en un 60,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 81,3% hi vivien parelles casades, en un 6% dones solteres, i en un 11,1% no eren unitats familiars. En el 9,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,87 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,18.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 40,3% tenia menys de 18 anys, un 11,5% entre 18 i 24, un 25,1% entre 25 i 44, un 17,5% de 45 a 60 i un 5,5% 65 anys o més.
L'edat mitjana era de 24 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,2 homes.
La renda mitjana per habitatge era de 51.750 $ i la renda mitjana per família de 54.545 $. Els homes tenien una renda mitjana de 42.868 $ mentre que les dones 25.000 $. La renda per capita de la població era de 15.487 $. Entorn del 3,7% de les famílies i el 3,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hyde Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hyde Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Hirasea insignis

Hirasea insignis és una espècie de gastròpode eupulmonat terrestre de la família Endodontidae.

## Hàbitat

És terrestre.

## Distribució geogràfica

És un endemisme del Japó.

## Referències

* ↑ Tomiyama, K. (1996). "Hirasea insignis." 1996 Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, edició 1996. [Consulta: 16 abril 2023]
* ↑ Encyclopedia of Life (anglès)

## Enllaços externs

* uBio (anglès)
* Specimen Search of the Malacology Collection at the Academy of Natural Sciences, Filadèlfia (anglès)
# Huggins (cràter marcià)

Huggins és un cràter d'impacte al quadrangle Eridania de Mart, localitzat en les coordenades 49,4° de latitud sud i 204,4° de longitud oest.Té uns 86 km de diàmetre. Va rebre el seu nom com un homenatge a l'astrònom britànic William Huggins. La designació va ser aprovada el 1973 per la Unió Astronòmica Internacional (WGPSN). Les fotografies de la missió Mars Reconnaissance Orbiter mostren una sèrie de diables de pols sobre les dunes de l'interior del cràter.

## Referències

* ↑ "Huggins (cràter marcià)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
# Icos

Icos (del grec, Ἴκκος) fou un distingit atleta grec de la 77a Olimpíada (vers 470 aC), nadiu de Tàrent, que després de guanyar diverses victòries, es va retirar i fou llavors un notable mestre de gimnàstica.
Pausànies diu que fou el millor gimnasta del període; Plató també l'elogia. Iàmblic l'anomena un pitagòric (Vit. Pythag. 36), i Temisti (Orat. 23. p. 350) diu que Plató el considerava un sofista.

## Referències

* ↑ Diccionari grec-català, 2015, p. 921.
* 1 2 Smith, 1870, p. 559.

## Bibliografia

* Diccionari grec-català: d'Homer al segle II dC. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2015. ISBN 978-84-412-2422-3.
* Smith, William; Schmitz, Leonhard. «Iccus». A: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). vol. 2. Boston: Walton and Maberly, 1870.
# Hoixen Mixpat

Hoixen Mixpat (en hebreu: חושן משפט) és una secció dels llibres Arba Turim del Rabí Jacob ben Asher, i el Xulhan Arukh del Rabí Yossef Qaro. Aquesta secció tracta sobre els aspectes de la llei jueva (halacà) relatius a les finances, els greuges, els procediments legals, i els préstecs amb interès (usura), en el marc del judaisme. El Rabí Caro va crear la seva pròpia recopilació de lleis pràctiques jueves, el Xulhan Arukh, un llibre basat en l'Arba Turim. Molts comentaristes posteriors van basar els seus comentaris en aquesta obra literària. Hoixen Mixpat es pot referir a una àrea especifica de la llei jueva (halacà), que es pot trobar a les pàgines de l'Arba Turim i el Xulhan Arukh. Les altres tres seccions de l'Arba Turim i el Xulhan Arukh són les següents: Orach Chaim, Yoré Deà, i Even HaEzer.

## Referències

* ↑ «Programa de estudio del Shulján Aruj: Código de leyes judías» (en castellà). Shema Yisroel Torah Network, 07-01-2019.
* ↑ «Orthodox Union: Choshen Mishpat» (en anglès). Unió ortodoxa, 07-06-2006.
# Immortal perdedora

La Immortal perdedora és una partida d'escacs disputada entre el Gran Mestre Internacional sovètic David Bronstein i el Mestre Internacional polonès Bogdan Śliwa el 1957 a Gotha. El nom al·ludeix a la famosa Partida Immortal disputada entre Adolf Anderssen i Lionel Kieseritzky. La partida duu el nom de "perdedora" perquè Bronstein, en posició completament perduda, va parar una sèrie d'elegants paranys en un intent de capgirar el resultat i obtenir la victòria a partir d'una partida perduda, tot i que finalment Śliwa els va esquivar i va poder acabar guanyant.

## La partida

Blanques: Bogdan Śliwa Negres: David Bronstein Obertura: ECO A81
1. d4 f5 2. g3 g6 3. Ag2 Ag7 4. Cc3 Cf6
    Ambdós jugadors han fianquetat els alfils. Si les blanques haguessin fet l'actualment estàndard 4.c4 enlloc de 4.Cc3, s'hauria assolit la variant Leningrad de la defensa holandesa.
5. Ag5 Cc6 6. Dd2 d6 7. h4 e6 8. 0-0-0 h6 9. Af4 Ad7 10. e4 fxe4 11. Cxe4 Cd5 12. Ce2 De7 13. c4 Cb6?
    És millor 13...Cxf4 14.Cxf4 Df7.
14. c5! dxc5 15. Axc7! 0-0? 16. Ad6
    Les blanques guanyen la qualitat tot enfilant la dama i torre negres.
16... Df7 17. Axf8 Txf8 18. dxc5 Cd5 19. f4 Td8 20. C2c3 Cdb4? 21. Cd6 Df8 22. Cxb7 Cd4!
    Si 22...Tb8 llavors 23.Dxd7 +−.
| | a | b | c | d | e | f | g | h | |
| 8 | | | | | | | | | 8 |
| 7 | | | | | | | | | 7 |
| 6 | | | | | | | | | 6 |
| 5 | | | | | | | | | 5 |
| 4 | | | | | | | | | 4 |
| 3 | | | | | | | | | 3 |
| 2 | | | | | | | | | 2 |
| 1 | | | | | | | | | 1 |
| | a | b | c | d | e | f | g | h | |
23. Cxd8 Ab5! (diagrama) 24. Cxe6!
    Si 24.Cxb5?! llavors 24...Df5! i ara:
   * 25.Cxd4?? Cxa2#
   * 25.Dxb4?? Dc2#
   * 25.Cc3?? Cxa2+! 26.Cxa2 Cb3#
   * 25.Tde1?? Cxa2+ 26.Rd1 Db1+ 27.Dc1 Dxc1#
   * 25.b3 Dxc5+ 26.Rb1! (26.Cc3?? Ce2+! 27.Dxe2 Dxc3+ 28.Rb1 Da1#) Df5+ 27.Rc1! Dc5+ taules per escac continu
   * Les blanques probablement encara poden guanyar amb 25.Df2! Cxa2+ 26.Rd2 Cxb5 27.Re1
24... Ad3! 25. Ad5!
    Si 25.Cxf8?? llavors 25...Cxa2+ 26.Cxa2 Cb3#.
| | a | b | c | d | e | f | g | h | |
| 8 | | | | | | | | | 8 |
| 7 | | | | | | | | | 7 |
| 6 | | | | | | | | | 6 |
| 5 | | | | | | | | | 5 |
| 4 | | | | | | | | | 4 |
| 3 | | | | | | | | | 3 |
| 2 | | | | | | | | | 2 |
| 1 | | | | | | | | | 1 |
| | a | b | c | d | e | f | g | h | |
25... Df5! 26. Cxd4+ Dxd5! (diagrama) 27. Cc2!
    Si 27.Cxd5?? llavors 27...Cxa2#.
27... Axc3 28. bxc3!
    Si 28.Dxc3?? llavors 28...Cxa2+ guanya la dama.
28... Dxa2 29. cxb4! 1–0
    Si 29.Cxb4?? llavors 29...Db1#.
| | a | b | c | d | e | f | g | h | |
| 8 | | | | | | | | | 8 |
| 7 | | | | | | | | | 7 |
| 6 | | | | | | | | | 6 |
| 5 | | | | | | | | | 5 |
| 4 | | | | | | | | | 4 |
| 3 | | | | | | | | | 3 |
| 2 | | | | | | | | | 2 |
| 1 | | | | | | | | | 1 |
| | a | b | c | d | e | f | g | h | |

## Referències

* Hartston, William. Golombek's Encyclopedia of Chess. Batsford, 1977, p. 148. ISBN 0-517-53146-1. «Immortal losing game»
* Analysis Arxivat 2012-03-24 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* La partida a Chessgames.com
# Hypsugo

Hypsugo és un gènere de ratpenats pertanyent a la família dels vespertiliònids.

## Taxonomia

* H. alaschanicus
* H. anchietae
* H. anthonyi
* H. arabicus
* H. ariel
* H. bemainty
* H. bodenheimeri
* H. cadornae
* H. dolichodon
* Hypsugo imbricatus (Horsfield, 1824)
* Hypsugo kitcheneri (Thomas, 1916)
* Hypsugo lanzai (Benda, Al-Jumaily, Reiter i Nasher, 2011)
* Hypsugo lophurus (Thomas, 1915)
* Hypsugo macrotis (Temminck, 1840)
* Hypsugo musciculus (Thomas, 1913)
* Hypsugo pulveratus (Peters, 1871)
* Hypsugo savii (Bonaparte, 1837)
* Hypsugo vordermanni (Jentink, 1890)

## Referències

* ↑ Catalogue of Life Arxivat 2015-06-13 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ BioLib (anglès)

## Bibliografia

* Wilson, D. E.; Reeder, D. M. (editors). Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (en anglès). 2 volums. 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0.
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Hypsugo alaschanicus

Hypsugo alaschanicus és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids. Normalment viu a la Xina, Corea del Nord, Mongòlia i Rússia, però a vegades també se'l troba a les illes japoneses de Hokkaido i Honshū. Ocupa diversos hàbitats diferents i nia dins de coves. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.
El seu nom específic, alaschanicus, significa «d'Alashan» en llatí i es refereix a un altiplà de la Xina i Mongòlia on viu aquest animal.

## Referències

* ↑ Smith, A. T.; Johnston, C. H. Pipistrellus alaschanicus. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 22 juny 2014.
* ↑ Bóbrinski, 1926. C. R. Acad. sci. URSS, A, 1926: 98.
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :