OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Yurmarinita

La yurmarinita és un mineral de la classe dels arsenats. Rep el seu nom en honor del mineralogista i petròleg rus, especialista en estudis de jaciments minerals, el professor Yuriy B. Marin (1939).

## Característiques

La yurmarinita és un arsenat de fórmula química Na₇(Fe$^{3+}$,Mg,Cu)₄(AsO₄)₆. Cristal·litza en el sistema trigonal. Es troba en forma de cristalls equants ben formats, de fins a 0,3 mm de grandària. La seva duresa a l'escala de Mohs és 4,5.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la fumarola Arsenàtnaia, a l'erupció de la Gran Fissura del volcà Tolbàtxik, que es troba a l'óblast de Kamtxatka (Districte Federal de l'Extrem Orient, Rússia), l'únic indret on ha estat trobada. Sol trobar-se en sublimats volcànics associada a altres minerals com: hatertita, bradaczekita, johil·lerita, hematites, tenorita, tilasita i aftitalita.

## Referències

* ↑ «Yurmarinite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 9 agost 2016].
# Chipley (Florida)

Chipley és una ciutat petita del Comtat de Washington de l'estat estatunidenc de Florida. La població era de 3.592 persones segons el de l'any 2000. Segons les estimacions de l'Oficina del Cens calculen que la població era de 3.779 residents l'any 2008. És la seu del comtat del Comtat de Washington.
Originalment la ciutat s'anomenava Orange, tanmateix la comunitat va ser rebatejada amb l'actual Chipley l'any 1882 en honor del conductor de ferrocarrils i ex-senador de l'estat de Florida William Dudley Chipley.

## Referències

* ↑ «Population Estimates» (CSV). 2008 Population Estimates. United States Census Bureau, 01-07-2009. [Consulta: 30 setembre 2009].
* ↑ «Find a County». National Association of Counties. Arxivat de l'original el 2008-06-26. [Consulta: 31 gener 2008].
# Kertzfeld

Kertzfeld (en alsacià Kerzfald) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 2006 tenia 1.293 habitants.
Forma part del cantó d'Erstein, del districte de Sélestat-Erstein i de la Comunitat de comunes del cantó d'Erstein.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 770 | 770 | 812 | 831 | 947 | 1.121 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 2001-2008 | Lydie Sipp |
| 2008-2014 | Christophe Saettel |
| 2014-2020 | Claude Schoettel |
# Unitat pel Socialisme

Unitat pel Socialisme fou una coalició electoral a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1980, formada per la Lliga Comunista Revolucionària (LCR), el Moviment Comunista de Catalunya (MCC), l'Organització Comunista d'Espanya (Bandera Roja) (OCE-BR) i el Partit del Treball de Catalunya (PTC), les quatre principals organitzacions comunistes d'extrema esquerra de l'època. El cap de llista per Barcelona era Manuel Gracia Luño del PTC.
Va obtenir 33.086 vots (l'1,22% dels vots emesos) i cap escó. La desfeta del Partit del Treball i, en general, la paràlisi de l'extrema esquerra en l'època del desencís posterior a la Transició van fer que la coalició no reeixís.

## Referències

* ↑ http://governacio.gencat.cat/ca/pgov_ambits_d_actuacio/pgov_eleccions/pgov_dades_electorals/resultats-2/?a=a&id_eleccions=A19801&id_territori=CA09 Arxivat 2017-03-13 a Wayback Machine. Resultats d'Unitat Popular del Socialisme C.U.P.S. a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1980] (en aquest registre legal es va confondre Unitat pel Socialisme, nom que figura en tota la propaganda del grup, amb la CUPS de les eleccions de 1977 que tenia com a primer candidat a l'independent Salvador Casanova
# Isabel Franco Carmona

Isabel Franco Carmona (Sevilla, 27 de novembre de 1985) és una política espanyola, diputada per Huelva al Congrés durant la XI i XII legislatura.

## Biografia

És diplomada en Relacions Laborals, llicenciada en Ciències del Treball per la Universitat de Sevilla i posseeix un màster en Estudis Avançats en Treball i Ocupació per la Universitat Complutense de Madrid. També compta amb formació en Anàlisi i Avaluació de Polítiques Públiques. Ha treballat com a assessora laboral, administrativa laboral i formadora per a aturats en autoocupació i igualtat de gènere. Forma part del Sindicat de Treballadors d'Andalusia.
Com a militant de Podem, és part del Consell Ciutadà Estatal i del Consell Ciutadà de Sevilla. Al desembre de 2015 va formar part de les llistes al Congrés i va ser triada diputada per Huelva, sent reelegida en 2016.

## Referències

* ↑ Podemos. «Isabel Franco Carmona». Arxivat de l'original el 2017-09-24. [Consulta: 24 setembre 2017].
* ↑ Congreso de los Diputados. «Franco Carmona, Isabel». [Consulta: 24 setembre 2017].
* ↑ «Isabel Franco será la candidata de Podemos Huelva al Congreso de los Diputados». , 11-11-2015 [Consulta: 24 setembre 2017].
# Cua (cometa)

En astronomia, la cua d'un cometa és la porció de gas i pols que es desprèn del nucli formant el que s'assembla a una gran cua.
A mesura que un cometa s'acosta al sol, per raó de l'escalfament, les porcions volàtils s'evaporen i es desprenen quedant prop del cometa, formant una espècie d'atmosfera al voltant del nucli del cometa. Al seu torn, l'expulsió d'aquestes porcions volàtils desprenen pols i partícules més sòlides, que també es queden a prop del cometa. A tot aquest conjunt se l'anomena coma.

## Origen

Simultàniament ocorre un altre fenomen: La pressió de la llum del sol i el vent solar incideixen sobre aquest gas, pols i partícules, fent que es desplacin en direcció contrària al sol. El gas -al constar de molècules soltes i lleugeres- són les que més es desplacen en aquesta direcció, i en segon lloc la pols i partícules, desplaçant menys. A poc a poc es va a formant una acumulació de materials en direcció contrària al sol, i això és el que forma la cua del cometa.

## Cua de gas i cua de pols

En observar un cometa generalment s'adverteix que té dues cues més o menys diferenciades. Una d'elles, generalment la menys visible, és la que té una direcció gairebé contrària a la del sol, i és la que està formada majorment per gas. Atès que el gas, en ser més lleuger, és més susceptible de canviar si direcció a causa del vent solar i a la pressió de la llum, forma una cua en sentit oposat al sol.
L'altra cua, generalment de major grandària i visibilitat, està formada per partícules més pesades que el gas, formades per pols i altres fragments. En ser partícules més pesades, la inèrcia que tenen fa que la pressió de la llum i el vent solar les desviïn menys de la seva direcció, formant-se una cua secundària també en sentit contrari al sol, però decantada lleugerament en sentit contrari a la trajectòria orbital.

## Referències

* 1 2 «¿Qué es lo que impulsa un cometa?». Arxivat de l'original el 2018-05-29. [Consulta: 15 abril 2017].
* 1 2 Jennifer Bergman. «Cola de un Cometa», 09-01-2004. [Consulta: 15 abril 2017].
* 1 2 «Las colas de los cometas». [Consulta: 15 abril 2017].

## Vegeu també

* Cometa
* Coma (astronomia)

## Enllaços externs

* Comets a Curlie
* Comets Page Arxivat 2011-02-19 a Wayback Machine. a NASA's Solar System Exploration
* material a la Web
* Sabíeu que si es condensava tota la cua d'un cometa, ni tan sols ompliria una piscina?
# Vicente Sánchez Peral

Vicente Sánchez Peral (Granada, 1937 - Castelló de la Plana, 3 d'agost de 2005) fou un polític espanyol, governador civil primer i subdelegat del govern després a la província de Castelló durant el govern de José María Aznar.
Doctorat en enginyeria agrònoma, el 18 de setembre fou delegat a la província de Castelló de l'IRYDA, posteriorment del Ministeri d'Agricultura i delegat del Ministeri d'Obres Públiques i Transports (l'antic MOPU). Militant del Partido Popular, després de la victòria de José María Aznar a les eleccions generals espanyoles de 1996 fou nomenat governador civil de la província de Castelló, i quan el 1997 els governs civils es transformaren en subdelegacions del govern, continuà en el mateix càrrec. Fou destituït després de la victòria de José Luis Rodríguez Zapatero a les eleccions generals espanyoles de 2004. Aleshores fou nomenat director territorial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència. Va morir a Castelló el 3 d'agost de 2005 després d'una llarga malaltia.

## Referències

* ↑ Vicente Sánchez Peral, ex subdelegado del Gobierno en Castellón, El País, 4 d'agost de 2005
* ↑ Dolor y consternación en la provincia por la muerte de Vicente Sánchez Peral, El Periódico Mediterráneo,. 4 d'agost de 2005
* ↑ Una juez investiga el intento de favorecer a la nuera del subdelegado del Gobierno en Castellón en una oposición, El País, 30 d'abril de 2003
* ↑ Emotivo último adiós a Vicente Sánchez Peral, El Periódico Mediterráneo, 5 d'agost de 2005
# Campionat del Món de velocitat per equips femení

El Campionat del món de velocitat per equips femenins és el campionat del món de Velocitat per equips organitzat anualment per l'UCI, dins els Campionats del Món de Ciclisme en pista,
Es porta disputant des del 2007 i l'equip d'Austràlia és el que té més victòries amb 3.

## Pòdiums de les Guanyadores

| Proves | Or | Plata | Bronze |
| 2007 | Regne Unit Victoria Pendleton Shanaze Reade | Països Baixos Yvonne Hijgenaar Willy Kanis | Austràlia Kristine Bayley Anna Meares |
| 2008 | Regne Unit Victoria Pendleton Shanaze Reade | R.P. de la Xina Gong Jinjie Zheng Lulu | Alemanya Dana Glöss Miriam Welte |
| 2009 | Austràlia Kaarle McCulloch Anna Meares | Regne Unit Victoria Pendleton Shanaze Reade | Lituània Gintarė Gaivenytė Simona Krupeckaitė |
| 2010 | Austràlia Kaarle McCulloch Anna Meares | R.P. de la Xina Gong Jinjie Junhong Lin | Lituània Gintarė Gaivenytė Simona Krupeckaitė |
| 2011 | Austràlia Kaarle McCulloch Anna Meares | Regne Unit Victoria Pendleton Jessica Varnish | R.P. de la Xina Gong Jinjie Guo Shuang |
| 2012 | Alemanya Miriam Welte Kristina Vogel | Austràlia Kaarle McCulloch Anna Meares | R.P. de la Xina Gong Jinjie Guo Shuang |
| 2013 | Alemanya Miriam Welte Kristina Vogel | R.P. de la Xina Gong Jinjie Guo Shuang | Regne Unit Rebecca James Victoria Williamson |
| 2014 | Alemanya Miriam Welte Kristina Vogel | R.P. de la Xina Lin Junhong Zhong Tianshi | Regne Unit Rebecca James Jessica Varnish |
| 2015 | R.P. de la Xina Gong Jinjie Zhong Tianshi | Rússia Dària Xmeliova Anastassia Vóinova | Austràlia Kaarle McCulloch Anna Meares |
| 2016 | Rússia Dària Xmeliova Anastassia Vóinova | R.P. de la Xina Gong Jinjie Zhong Tianshi | Alemanya Miriam Welte Kristina Vogel |
| 2017 | Rússia Dària Xmeliova Anastassia Vóinova | Austràlia Kaarle McCulloch Stephanie Morton | Alemanya Miriam Welte Kristina Vogel |

## Enllaços externs

* Web de l'UCI
* Palmarès en Velocitat per equips a memoire-du-cyclisme.eu
# Municipi d'Aabenraa

El municipi d'Aabenraa és un municipi danès que va ser creat l'1 de gener del 2007 com a part de la Reforma Municipal Danesa, integrant els antics municipis de Bov, Lundtoft, Rødekro, Tinglev i Aabenraa. El municipi és situat al sud de la península de Jutlàndia, a la Regió de Syddanmark, abastant una superfície de 941 km² i fent frontera amb l'estat alemany de Slesvig-Holstein, amb el que també comparteix part del fiord de Flensborg (Flensburger Förde, en alemany). L'illa de Barsø pertany a aquest municipi al que hi viu la major part de la minoria alemanya de Dinamarca.
La ciutat més important i seu administrativa del municipi és Aabenraa (16.042 habitants el 2009), situada a la costa de l'estret del Petit Belt, al fons del fiord d'Aabenraa. Altres poblacions del municipi són:
* Bjerndrup
* Bolderslev
* Bovrup
* Bylderup-Bov
* Fårhus
* Felsted
* Genner
* Hellevad
* Hjordkær
* Holbøl
* Hostrupskov
* Hovslund St.
* Kliplev
* Kollund Østerskov
* Kollund
* Kruså
* Løjt Kirkeby
* Padborg
* Ravsted
* Rens
* Rødekro
* Søgård
* Stubbæk
* Tinglev
* Uge
* Varnæs

## Consell municipal

Resultats de les eleccions del 18 de novembre del 2009:
| Partit | vots | % vots |
| Socialdemokratiet | 13366 | 43,7 |
| Det Radikale Venstre | 382 | 1,2 |
| Det Konservative Folkeparti | 1649 | 5,4 |
| Socialistisk Folkeparti | 1813 | 5,9 |
| Dansk Folkeparti | 2506 | 8,2 |
| Slesvigsk Parti | 2090 | 6,8 |
| Venstre | 8804 | 28,8 |

### Alcaldes

| Alcalde | Període | Partit |
| Tove Larsen | 1-1-2007 a 31-12-2009 | Socialdemokratiet |
| | 1-1-2010 a 31-12-2013 | |

## Referències

* ↑ (danès) Resultats eleccions municipals a Aabenraa
# Karakol (Altai)

Karakol (en rus Еланда) és un poble de la República de l'Altai, a Rússia. El 2016 tenia 6 habitants.> La població es troba a 25 km d'Elekmonar.

## Referències

* ↑ «Оценка численности постоянного населения Республики Алтай по населённым пунктам за 2012-2016 годы». Arxivat de l'original el 2019-03-04. [Consulta: 24 setembre 2018].
# Intuïcionisme

L'intuïcionisme és una escola de la lògica matemàtica que estableix que les matemàtiques tenen prioritat sobre la lògica; els objectes matemàtics són construïts i operats mentalment pel matemàtic i és impossible definir les propietats dels objectes matemàtics establint simplement un conjunt d'axiomes. En concret, els intuïcionistes rebutgen la Llei del Terç Exclòs que permet fer demostracions per reducció a l'absurd.
Les matemàtiques són considerades, doncs, com el resultat d'una activitat constructiva mental més que com el descobriment de principis fonamentals. En aquest sentit, l'intuïcionisme s'oposa frontalment al formalisme.
La història de l'intuïcionisme comença amb les polèmiques generades pels nombres transfinits ideats per Georg Cantor i als que es va oposar aferrissadament Leopold Kronecker. Les disputes més importants van ser però a començaments del segle XX entre Brouwer i Hilbert, sense que la polèmica hagi quedat tancada definitivament, tot i que la majoria de matemàtics rebutgen aquest plantejament per improductiu.

## Bibliografia

* Heyting, Arend. Intuitionism: An Introduction (en anglès). North Holland, 1971. ISBN 9780444534064.
# Musaranya de Sicília

La musaranya de Sicília (Crocidura sicula) és una espècie de mamífer de la família de les musaranyes que es troba a Itàlia i Malta.

## Subespècies

* Crocidura sicula aegatensis (Hutterer, 1991). Itàlia
* Crocidura sicula calypso (Hutterer, 1991). Malta
* Crocidura sicula esuae (Kotsakis, 1984). Sicília (extinta, es coneix per fòssils del Plistocè mitjà)
* Crocidura sicula sicula (Miller, 1900). Sicília

## Referències

* ↑ Giovanni Amori (2016). "Crocidura sicula." 2016 Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, edició 2016. [Consulta: 4 abril 2023]
* ↑ Mammal Species of the World (anglès)
* ↑ ZipCodeZoo (anglès)
* ↑ Mammal Species of the World (anglès)
* ↑ ZipCodeZoo (anglès)
* ↑ Mammal Species of the World (anglès)
* ↑ Sarà, Maurizio: The Sicilian (Crocidura sicula) and the Canary (Crocidura canariensis) shrew (Mammalia, Soricidae): Peripheral isolate formation and geographic variation. Italian Journal of Zoology, Vol. 62, Issue 2, 1995, pàgines 173 - 182.
* ↑ http://cubits.org/theextinctioncubit/db/extinctmammalsplacen/view/92007/ Arxivat 2016-02-15 a Wayback Machine.
* ↑ Mammal Species of the World (anglès)
* ↑ «Crocidura sicula sicula (Sicilian Shrew)» (en anglès). ZipcodeZoo.com. Arxivat de l'original el 18 d’abril 2014. [Consulta: 4 juliol 2014].
* ↑ «Crocidura sicula». Catalogue of Life. (anglès)

## Bibliografia

* Gippoliti, S. i Amori, G., 2006. Ancient introductions of mammals in the Mediterranean Basin and their implications for conservation. Mammal Review 36: 37-48.
* Maddalena, T., Vogel, P. i Hutterer, R., 1990. Crocidura sicula (Miller, 1901) - Sizilienspitzmaus. A: J. Niethammer i F. Krapp (editors), Handbuch der Säugetiere Europas. Band 3/I, Insectivora, Primates, Aula Verlag, Wiesbaden, Alemanya.
* Sarà M.; Vitturi R., Crocidura populations (Mammalia, Soricidae) from the sicilian-maltese insular area. Hystrix, 1996; 8 (1-2): 121-132. «PDF». Arxivat de l'original el 2006-05-15. [Consulta: 19 abril 2010].
* Sarà M, 1998: I mammiferi delle isole del Mediterraneo, L'Epos. ISBN 9788883021855.
* Vogel, P., 1999. Crocidura sicula. A: A. J. Mitchell-Jones, G. Amori, W. Bogdanowicz, B. Kryštufek, P. J. H. Reijnders, F. Spitzenberger, M. Stubbe, J. B. M. Thissen, V. Vohralík i J. Zima (editors), The Atlas of European Mammals, Academic Press, Londres, la Gran Bretanya.

## Enllaços externs

* uBio (anglès)
* The Taxonomicon (anglès)
# Cresta dels Gémena

La Cresta dels Gémana és una serra de la Vall de Boí (Alta Ribagorça), situada dins del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici.
La seva cresta discorre de nord-nord-oest a sud-sud-est, dividint la Vall de Llubriqueto, amb el Circ de Gémena al nord-est i el sector de l'Estany Roi al sud-oest. El Pic del Cap d'Estany Roi (2.827,3 m) marca el seu límit septentrional i el Pic de l'Estany Gémena (2.553,1 m) el meridional.

## Referències

* ↑ ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Pic del Cap d'Estany Roi. [Consulta: 01/10/2013]
* ↑ ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Pic de l'Estany Gémena. [Consulta: 01/10/2013]

## Bibliografia

* Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)
* Institut Cartogràfic de Catalunya. Parc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici [mapa], Segona edició, 1:25.000. (abril 1998)
# Can Margens

Can Margens és una masia del municipi de les Franqueses del Vallès (Vallès Oriental) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una masia formada per dues cases. La més nova situada a la dreta i més endavant que l'altra, s'uneix per un dels costats. Ambdues tenen la façana orientada a migdia. La més antiga està envoltada d'un barri tancat amb dos portals d'accés, en un d'ells està gravada la inscripció: "Margens 1650". És de planta rectangular, consta de tres crugies i tres pisos d'alçada. Té un gran portal adovellat en el centre i tres finestres d'estil gòtic. En la finestra central hi ha un escut amb la data 1587. La casa més nova (segle xvii) té la mateixa estructura. Té adossada una galeria d'arcades a la dreta, ocupa tota l'amplada de la casa.
Com a element característic hi ha una finestra situada a la façana de la Sala, que dona a l'habitació més important de la casa i que conserva mobiliari antic. Està emmarcada per carreus de pedra, amb un petit ampit motllurat i coronada per un arc conopial, a sota del qual hi ha dos lleons sostenint un escut amb la data de 1587 i traceria de carotes. A la imposta de l'arc exterior hi ha dues carotes. Els brancals de la finestra són fines columnes.
També hi ha la Capella de Santa Margarita Es tracta d'una construcció de planta rectangular (10 x 3 m), coberta per voltes de llunetes, dividida en tres trams. A la base de les voltes hi ha una cornisa continua que recorre la llargada del parament interior, aguantada per mènsules amb decoració floral. Presenta dues finestres d'ull de bou. Està adossada a la casa per la banda de l'altar, on no hi ha paret, sinó un parament de fusta on s'obre una porteta i amb una fornícula al centre amb la imatge de Santa Margarida. Aquesta fusteria és neogòtica, amb decoracions d'arcs ogivals i floretes tipus gòtic. A l'exterior hi ha una porta allindanada i una petita espadanya.

## Història

El cognom Margens ja apareix en el fogatge del 1553, cognom que perdura fins als nostres dies. La casa antiga es degué aixecar el s. XVI com ens ho indica la data de l'escut (1587), i també la tipologia de les finestres pròpia d'aquesta època. A mitjans dels s. XVII es degué construir la casa nova, de dimensions més grans que l'anterior. Una de les finestres de la cara nord porta gravada la data 1647. També el barri que uneix ambdues cases és d'aquesta època, ja que porta la data 1650. Posteriorment, probablement al s. XVIII, es va afegir la galeria d'arcades.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Can Margens». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 3 setembre 2015].
# Municipi d'Aeròdrom

El municipi d'Aerodrom (en macedònic: Општина Аеродром) és un dels vuitanta-quatre municipis en què se subdivideix administrativament Macedònia del Nord.
Es troba en el territori que abasta la regió estadística de Skopje.

## Població

La superfície d'aquest municipi abasta una extensió de territori d'uns 21,85 quilòmetres quadrats. La població d'aquesta divisió administrativa és de 72.009 persones (segons les xifres que del cens dut a terme l'any 2002). Mentre que la seva densitat poblacional és d'uns 3.296 habitants per cada quilòmetre quadrat.

## Referències

* ↑ 2002 census results in English and Macedonian (PDF)
# Kleider machen Leute

Kleider machen Leute (L'hàbit fa al monjo) és una òpera còmica en un pròleg i dos actes amb música d'Alexander Zemlinsky i llibret de Leo Feld, basat en la novel·la curta de Gottfried Keller. La primera versió es va estrenar a la Volksoper de Viena el 2 de desembre de 1910.

## Personatges

| Personatge | Tessitura | Repartiment de l'estrena Segona versió Praga, 20 d'abril de 1922 (Director: Alexander Zemlinsky) |
| Wenzel Strapinski, un aprenent de sastre de Seldwyla | tenor | Richard Kubla |
| Primer aprenent de sastre, amic de Wenzel | tenor | |
| Segundo aprenent de sastre, amic de Wenzel | baríton | |
| Administrador (Der Amtsrat) | barítono | |
| Nettchen, la seva filla | soprano | Maria Müller |
| Melchior Böhni | baríton | |
| Kutscher | baríton | |
| Litumlei | baix | |
| Federspiel | tenor | |
| Häberlein | tenor | |
| Innkeeper | baríton | |
| Pütschli | baríton | |

## Referències

* 1 2 «Eventos musicales del 2 de diciembre de 1910». Italia: AmadeusOnline. Arxivat de l'original el 2011-07-23. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Alexander Zemlinsky - Kleider machen Leute». Universal Edition. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Eventos musicales del 20 de abril de 1922». Italia: AmadeusOnline. Arxivat de l'original el 2011-07-23. [Consulta: 14 agost 2010].
* András Batta: Opera - Komponisten, Werke, Interpretin
# Intza

Intza és una localitat i un consell del municipi d'Araitz, dins la Comunitat Foral De Navarra. Situat en la Merindad de Pamplona, a la comarca de Leitzaldea i a 25 km de la capital de la comunitat, Pamplona. La seva població el 2011 va ser de 68 habitants (INE). El consell té una superfície de 8,97 km²; i una densitat de població de 8,03 hab/km²;.

## Geografia física
### Situació

La localitat s'assenta en l'extrem sud-est de la vall d'Araitz situada al seu torn a la part nord-est de la Comunitat de Navarra, al costat del bassal que porta el seu nom que és un afluent del riu araxes, al peu de la muntanya Irumugarrieta (1.427 m) i a una altitud de 321 m. El seu terme municipal té una superfície de 8,97 km²;.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2011 |
| 75 | 75 | 71 | 74 | 72 | 72 | 76 | 78 | 76 | 78 |

## Monuments
### Monuments religiosos

* Església de l'apòstol: Construïda el 1725, del seu interior destaca el retaule major renaixentista, en el qual combinen harmònicament escultures i pintures de temàtica variada.
* Ermita de Santa Creu

## Cultura
### Festes

* Festes patronals: Són en honor de la Nativitat i se celebren el 8 de setembre.

## Vegeu també

* Araitz
* Llista de consells de Navarra

## Referències

* Dades d'Inza - Govern de Navarra Informació i dades d'entitats locals de Navarra.
* ↑ «Intza». Enciclopedia Auñamendi. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Nomenclàtor. Relació de unidades poblacionales». Institut Nacional d'Estadística (Espanya). [Consulta: 3 agost 2010].
* 1 2 «Llocs i gent». Ajuntament d'Araitz. Arxivat de l'original el 2010-06-23. [Consulta: 3 agost 2010].

## Enllaços externs

* «Gent i llocs». Ajuntament d'Araitz. Arxivat de l'original el 2010-06-23. [Consulta: 3 agost 2010].
* Dades d'Intza - Federació Navarra de Municipis i Consells
* Dades d'Intza - Govern de Navarra Informació i dades d'entitats locals de Navarra.
* Ajuntament de la Vall d'Araitz Arxivat 2010-06-23 a Wayback Machine.