OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lantana camara

Lantana camara, també coneguda com a lantana, ou i tomaca o spanish flag (bandera espanyola pels dos colors de les seves flors) és una espècie de planta ornamental dins la família Verbenaceae, és una planta nativa d'Amèrica tropical. També es considera una planta invasora en alguns llocs on ha estat introduïda.

## Hàbitat i distribució

El rang natiu de L. camara inclou Al-Hasakah, Mèxic, Amèrica central, les Antilles Grans, Bahames. Colòmbia i Veneçuela. Es creu que és indígena de la Vall inferior del Rio Grande de Texas. S'ha naturalitzat en regions tropicals i càlides a tot el món. A les terres altes de Kenya creix en moltes zones que reben una quantitat mínima de pluja.

## Toxicitat

Hi ha informes que els animals emmalalteixen després d'ingerir-la. Els triterpenoids de les seves fulles causen hepatotoxicitat i fotosensibilitat en animals de pastura, i en cavalls.

## Ús ornamental

És popular en els jardins perquè és una planta resistent. No és afectada per plagues ni per malalties, necessita poca aigua i tolera la calor extrema. És una de les plantes preferides per les papallones i es fa servir en les exposicions de papallones vives als Estats Units.

## Referències

* 1 2 «Lantana camara L.». Germplasm Resources Information Network. United States Department of Agriculture, 29-05-2007. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 28 agost 2010].
* ↑ «[https://dlc.iec.cat/Results?DecEntradaText=Lantana&AllInfoMorf=False&OperEntrada=0&OperDef=0&OperEx=0&OperSubEntrada=0&OperAreaTematica=0&InfoMorfType=0&OperCatGram=False&AccentSen=False&CurrentPage=0&refineSearch=0&Actualitzacions=False Resultats de la consulta Entrada coincident: Lantana.]». DIEC2. [Consulta: 29 juny 2023].
* ↑ Efren and Luisa Gonzalez. «Fill your garden with sunshine». The Western Sun Newspaper, 2007. Arxivat de l'original el 10 d’agost 2011. [Consulta: 19 setembre 2007].
* 1 2 Floridata LC. «Lantana camara». Floridata LC, 2007. [Consulta: 19 setembre 2007].
* ↑ Moyhill Publishing. «English vs. Latin Names». Moyhill Publishing, 2007. [Consulta: 19 setembre 2007].
* ↑ New South Wales National Parks and Wildlife Service. «Lantana - fact sheet». Department of Environment and Climate Change - NSW, 2007. Arxivat de l'original el 3 de setembre 2007. [Consulta: 19 setembre 2007].
* ↑ Hagne, Martin «Native Lantana Species of the LRGV» (PDF). The Sabal. Native Plant Project, 26, 01-01-2009, pàg. 3.
* 1 2 Florida Exotic Pest Plant Council. «Florida Exotic Pest Plant Council: Lantana camanara» (PDF). Florida Exotic Pest Plant Council, 2005. Arxivat de l'original el 17 de maig 2018. [Consulta: 19 setembre 2007].
* ↑ Barceloux, Donald G. Medical Toxicology of Natural Substances: Foods, Fungi, Medicinal Herbs, Plants, and Venomous Animals. John Wiley and Sons, 2008, p. 867–868. ISBN 978-0-471-72761-3.
* ↑ Burns, Deborah. Storey's Horse-Lover's Encyclopedia: an English & Western A-to-Z Guide. Storey Publishing, 2001, p. 302. ISBN 978-1-58017-317-9.
# Lantanita-(Ce)

La lantanita-(Ce) és un mineral de la classe dels carbonats. Rep el seu nom en al·lusió a la seva composició, que conté elements de sèrie dels lantànids, amb ceri (Ce) com a element dominant.

## Característiques

La lantanita-(Ce) és un carbonat de fórmula química (Ce,La,Nd)₂(CO₃)₃·8H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1983. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. Els cristalls són en forma de plaques, aplanats en {010}, amb un contorn romboïdal, d'aproximadament 5 mil·límetres. Comunament es troba com una escorça pulverulenta. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2,5. És una espècie isostructural amb la lantanita-(La) i la lantanita-(Nd).
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la lantanita-(Ce) pertany a «05.CC - Carbonats sense anions addicionals, amb H₂O, amb elements de terres rares (REE)» juntament amb els següents minerals: donnayita-(Y), ewaldita, mckelveyita-(Y), weloganita, tengerita-(Y), kimuraïta-(Y), lokkaïta-(Y), shomiokita-(Y), calkinsita-(Ce), lantanita-(La), lantanita-(Nd), adamsita-(Y), decrespignyita-(Y) i galgenbergita-(Ce).

## Formació i jaciments

És un mineral secundari poc freqüent, format normalment per l'alteració i la meteorització de minerals que contenen elements de terres rares. Sol trobar-se associada a l'allanita-(Ce) i a la cerita-(Ce). Va ser descoberta a la mina Britannia (Snowdon Mine), al mont Snowdon, a Gwynedd (Gal·les).

## Referències

* ↑ «Lanthanite-(Ce)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 12 maig 2016].
* 1 2 «Lanthanite-(Ce)» (en anglès). Handbook of Mineralogy. [Consulta: 12 maig 2016].
# Lakewood Park

Lakewood Park és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 10.458 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lakewood Park tenia 10.458 habitants, 4.562 habitatges, i 3.166 famílies. La densitat de població era de 602,7 habitants/km².
Dels 4.562 habitatges en un 22,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,2% hi vivien parelles casades, en un 7,7% dones solteres, i en un 30,6% no eren unitats familiars. En el 25,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,71.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,8% tenia menys de 18 anys, un 5,5% entre 18 i 24, un 23,6% entre 25 i 44, un 21,6% de 45 a 60 i un 29,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.805 $ i la renda mediana per família de 41.069 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.271 $ mentre que les dones 22.872 $. La renda per capita de la població era de 19.041 $. Entorn del 8,2% de les famílies i el 9,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lakewood Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lakewood Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Lakhapadar

Lakhapadar fou un estat tributari protegit del prant de Jhalawar, a l'agència de Kathiawar, presidència de Bombai, governat per thakurs d'origen kathi. La capital era Lakhapadar, centre de la religio saji savai, situada a 21° 18′ N, 71° 10′ E﻿ / ﻿21.300°N,71.167°E﻿ / 21.300; 71.167, 30 km al sud d'Amreli i avui al districte d'Amreli. Estava format per un sol poble amb un únic tributari, amb una superfície de 13 km² i població el 1881 de 413 persones. Els ingressos s'estimaven el 1881 en 300 lliures i pagava un tribut de 16 lliures al Gaikwar de Baroda i de 3 lliures al nawab de Junagarh.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Lakhi

* Aquest article tracta sobre la serralada del Pakistan. Si cerqueu el principat arameu , vegeu «Laqi».
Les Lakhi o Laki Hills és una serralada derivada de la serralada de Kirthar al Sind, Pakistan. És la més oriental de les serres de la part occidental del Sind entre Balutxistan i l'Indus i mesura uns 80 km. L'altura oscil·la entre 500 i 600 metres. Acaba sobtadament prop de Sehwan a la vora de l'Indus.

## Referències

* ↑ Wright, Colin. «f.29' Scene in valley of Sulphur from the South. Feby 17th, 1840' (Near Lakhi Pass, Sind). Description on f. 28v.». Arxivat de l'original el 2019-04-25. [Consulta: 25 abril 2019].
* ↑ Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# La mort de l'autor

La mort de l'autor és un influent assaig de l'escriptor i crític estructuralista francès Roland Barthes, aparegut l'any 1968 com a article. Barthes el va escriure sota la influència del situacionisme, el pensament de Jacques Derrida i l'escola de Yale, alhora que assimilant una tradició que incorpora el marxisme, Walter Benjamin o algunes idees del formalisme rus. El títol de l'assaig ha acabat per significar el gir realitzat pel postestructuralisme a la teoria literària, la narratologia i el tractament de l'autor. El títol de l'obra és un joc de paraules amb Le morte d'Arthur (La mort d'Artur), un recull d'històries artúriques del segle xv, escrit per diversos autors i posteriorment reinterpretades per l'editor, Sir Thomas Malory.

## Contingut

Es tracta d'una refutació de la postura crítica i mode de lectura que suposa que la figura de l'autor pot explicar o donar la clau de la veu narrativa d'un text. Aquesta idea "biografista" té una llarga tradició darrera, amb representants com Sainte-Beuve, i que beu de posicions epistemològiques més antigues. Encara que l'autor físic precedeixi allò escrit i sigui una figura implícita en el text, no hi ha una relació directa entre allò escrit, el protagonista i l'escriptor. Considerar que un text ve a ser explicat per la figura de l'autor vindria a limitar el seu sentit, "imposar-li un límit". En l'escriptura només té importància l'enunciació, l'estat iniciat al moment de la realització del text. El llibre és un teixit de signes, no una representació fixada. Seguint una idea habitual en Barthes, l'escriptura és la destrucció de l'origen, l'estat anterior a la seva realització, i una separació necessària. La participació del lector implica la descodificació dels signes del text: El naixement del lector es paga amb la mort de l'autor. La vessant crítica que ocupa l'escola de l'estètica de la recepció vindria a estudiar aquest procés.

## Vegeu també

* Contra Sainte-Beuve, de Marcel Proust.
* L'Ansietat de la Influència, de Harold Bloom.
* Estètica de la recepció.
* Escola de Constança

## Referències

* ↑ http://www.librosgratis.org/la-muerte-del-autor-de-roland-barthes.html Arxivat 2010-07-06 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Web documentation of the works included in the issue of Aspen "Death of the Author" appeared in, including the full text of Barthes' essay.
* "Copyright and the Death of the Author in Literature and Law"
# Lang-kin

Langrin o Lang-kin és un petit estat tributari protegit del grup d'Estats Khasis a Meghalaya. El seu cap portava el títol de siem i el seu nom al darrer terç del segle XIX era U Bor. La població era de 1.152 habitants i els ingressos s'estimaven en 176 lliures. Produïa arròs, mill, xiles i cúrcuma; hi havia pedreres de pedra calcària i mines de carbó.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Legió VI Gallicana

La legió VI Gallicana va ser una legió romana d'existència dubtosa, ja que només la cita la Història Augusta a la vida d'Aurelià, una font poc fiable.
Podria haver estat de guarnició a Magúncia quan aquesta ciutat estava inclosa a l'Imperi de les Gàl·lies (260-274). Si això és cert, la va reclutar l'usurpador Lelià quan a Magúncia es va revoltar contra l'Imperi Romà amb ajuda de la Legió XXII Primigènia.

## Referències

* ↑ Lendering, Jona. «Legio VI Gallicana» (en anglès). Livius.org. [Consulta: 8 novembre 2022].
# Lamborghini Espada

Lamborghini Espada és un automòbil de gran turisme que va ser produït pel fabricant d'automòbils italià Lamborghini entre 1968 i 1978. Es van fabricar un total de 1217 unitats del Lamborghini Espada, per la qual cosa es va convertir en el model més reeixit de Lamborghini en l'època. El seu nom prové de l'espasa que els toreros fan servir per matar els braus.

## Disseny

Espada va ser basat en el prototip Marzal (que va ser mostrat en el Saló de l'Automòbil de Ginebra de 1967), i el Bertone Pirana (un prototip basat en el Jaguar E-Type). L'Espada va ser creat per ocupar el lloc d'un veritable automòbil de quatre seients en la línia de producció de Lamborghini, que ja incloïa el Lamborghini 400 GT i el Lamborghini Miura. El cotxe va ser dissenyat pel dissenyador Marcello Gandini de Bertone.

## Mecànica

L'Espada va ser equipat originalment amb un motor V12 a disposició a 60 ° amb 4 litres (3.929 cc) i 325 CV (242 kW), amb suspensió totalment independent i frens de disc a les quatre rodes. La majoria de les transmissions van manuals, i l'Espada també va introduir una de les primeres transmissions automàtiques capaços d'absorbir el parell motor d'un gran esportiu V12. Va tenir engranatges inusuals, amb 3 relacions. Des del 1968 al 1970 la potència del motor V12 de l'Espasa va ser de 325 CV, i de 1970 a 1978 la potència va ser de 350 CV.

## Versions

Durant els seus 10 anys de producció el cotxe va rebre alguns canvis, i tres diferents models van ser produïts. Aquests van ser el S1 (1968 - 1970), el S2 (1970 - 1972) i el S3 (1972 - 1978). Cada model presentava millores en la potència del motor, però només detalls menors van ser canviats en el disseny exterior. L'interior va ser alterat dràsticament entre cada model. Un tauler de comandaments totalment nou i volant es va instal·lar al S2, i l'interior va ser modernitzat de nou en el S3. El 1970, la direcció assistida s'oferia com una opció, i el 1974 la transmissió automàtica també va ser oferta. El 1975, els para-xocs d'impacte van haver de ser instal·lat per fer front als requisits de seguretat dels Estats Units, i algunes persones van considerar als cotxes produïts amb aquests para-xocs com el S4, però Lamborghini oficialment no va canviar la designació. La velocitat màxima de l'Espada S1, S2 i S3 era de 250 km / h.

## Referències

* lamborghiniworld.com
# Lamborghini Estoque

El Lamborghini Estoque és un prototip d'automòbil construït per Lamborghini. És un sedan de quatre portes que es va presentar al Saló de l'Automòbil de París de 2008. L'Estoque és el primer Lamborghini amb motor davanter des de l'LM002. Tot i ser classificat com un prototip, l'Estoque és considerat per sortir a producció. Actualment alberga un V10 de 5,2 litres, tot i que s'ha especulat que podria ser substituït per un V12, o un V8, i fins i tot un híbrid, un motor dièsel com suggereix el director de la marca Lamborghini, Manfred Fitzgerald.
Igualment com amb altres models de Lamborghini, el nom Estoque deriva de la tauromàquia. L'estoc és un tipus d'espasa utilitzada tradicionalment pels matadors, en les curses de toros.

## Referències

* ↑ «Lamborghini desmiente la cancelación del Estoque». Arxivat de l'original el 2009-03-25. [Consulta: 23 gener 2012].

## Enllaços externs

* Lamborghini Estoque Prototipo
* El Lamborghini Estoque se muestra por fin al completo
# Leptobrachella baluensis

Leptobrachella baluensis és una espècie de granota que viu a Indonèsia, Malàisia i, possiblement també, a Brunei.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Inger, R., Das, I., Stuebing, R., Lakim, M. & Yambun, P. 2004. Leptobrachella baluensis. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 13 de gener de 2008.
# Lieffrans

Lieffrans és un municipi francès situat al departament de l'Alt Saona i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2017 tenia 62 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Lieffrans era de 51 persones. Hi havia 16 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 4 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 21 habitatges, 17 eren l'habitatge principal de la família, 1 era una segona residència i 3 estaven desocupats. Tots els 21 habitatges eren cases. Dels 17 habitatges principals, 12 estaven ocupats pels seus propietaris, 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia tres cambres, 3 en tenien quatre i 13 en tenien cinc o més. 14 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 9 habitatges hi havia un automòbil i a 8 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Lieffrans el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 8 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 8 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 33 persones, 27 eren actives i 6 eren inactives. De les 27 persones actives 26 estaven ocupades (13 homes i 13 dones) i 1 aturada (1 home). De les 6 persones inactives 4 estaven estudiant i 2 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Els 2 establiments que hi havia el 2007 eren d'empreses de construcció.
Dels 2 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un paleta i 1 electricista.
L'any 2000 a Lieffrans hi havia 3 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Lieffrans a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Lieffrans a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Liedenkummer Wettern

El Liedenkummer Wettern és un wettern a Neuenfelde a l'estat d'Hamburg a Alemanya. Desguassa el pòlder de Liedenkummer a l'Este. La seva forma irregular fa presumir que es tracta d'un priel, utilitzat pel caucs des del segle XI i després pels colonitzadors holandesos convidats a l'Alte Land per transformar els aiguamolls de la vall de l'Elba en terres de conreu. Té una desena d'afluents, tots wetterns sense nom. El tram ample fora del dic vers l'Este, anomenat Liedenkummer Schleusenfleet (=canal de la resclosa de Liedenkummer) forma un petit port esportiu.

## Referències

* ↑ Stadtatlas-Großraum Hamburg, Hamburg, Editorial PAS Verlags GmbH, 2009, pàgina 57, ISBN 978-3-934272-92-7
* ↑ Josef Nyáry, Die Liedenkummer Wettern, Hamburger Abendblatt, Hamburg, 6 de novembre de 2006, (traducció: El Liedenkümmer Wettern) (alemany)
* ↑ AA.VV., Gesamtliste der Fließgewässer im Elbeeinzugsgebiet Arxivat 2012-01-31 a Wayback Machine., Magdeburg, Flussgebietsgemeinschaft Elbe Geschäftsstelle, 2011
# Laureano Ruiz

Laureano Ruiz (Escobedo, 21 d'octubre de 1937) va ser jugador professional de futbol i més tard entrenador, sent el FC Barcelona el club més important al qual va dirigir, l'any 1976. Va arribar per substituir Hennes Weisweiler, gràcies al seu coneixement del club barcelonista, ja que era un home de la casa. Després d'ell, va tornar al club Rinus Michels.
Va treballar a les categories inferiors del FC Barcelona els anys setanta i vuitanta. També va destacar la seva tasca al futbol base a través del Consell de l'Esport de la Generalitat de Catalunya fins al 1987, quan va rebre una oferta del Racing de Santander per a encarregar-se de la seva escola de futbol.
Es va especialitzar en la formació dels futbolistes joves, havent publicat diversos articles en diaris com ara El Diario Montañés, El País i Mundo Deportivo.

## Enllaços externs

* Emotivo homenaje a Laureano Ruiz, Diario SPORT (castellà)
* Laureano Ruiz en la Sociedad Cántabra de Editores (castellà)
# Lagurus

«Lagurus» té aquests significats:
* Lagurus (rosegador), gènere de rosegadors de la família dels cricètids.
* Lagurus (planta), gènere de plantes de la família de les poàcies.
# Litoria gilleni

Litoria gilleni és una espècie de granota que viu al centre d'Austràlia.

## Referències

* «Amphibian Species of the World - Litoria gilleni». [Consulta: 29 abril 2008].
* «Frogs Australia Network - Australian Frog Database - Litoria gilleni». Arxivat de l'original el 2006-10-02. [Consulta: 29 abril 2008].
* Barker, J.; Grigg, G.C. & Tyler, M.J.. A Field Guide to Australian Frogs. Surrey Beatty & Sons, 1995. ISBN 0-949324-61-2.
# Llei anti-LGBT d'Hongria

Les Esmenes a la Llei de Protecció de la Infància, la Llei de Protecció de la Família, la Llei d'Activitat Publicitària de les Empreses, la Llei de Mitjans de comunicació i la Llei d'Educació Pública, conegudes mediàticament com a llei anti-LGBT d'Hongria o similar, són esmenes legislatives que van ser aprovades pel parlament hongarès el 15 de juny de 2021, en una votació de 157-1.
Van ser condemnades pels grups de drets humans i els partits de l'oposició hongaresa d'esquerres per considerar-la discriminatòria per a la comunitat LGBT. La Unió Europea i els Estats Units també les interpreta en aquest sentit. En canvi, la majoria dels països de l'est de la UE no es van pronunciar públicament, amb l'excepció de Polònia, que va donar suport a la postura hongaresa.
Després de l'aprovació de la llei, la Comissió Europea va iniciar un procediment d'infracció contra Hongria per vulnerar les garanties de llibertat d'expressió i no discriminació de la Carta dels Drets Fonamentals de la Unió Europea. El 15 de juliol del 2022, va decidir fer un pas més i va portar Hongria al Tribunal de Justícia de la Unió Europea pels mateixos motius.

## Referències

* ↑ «Seventeen countries unite at Belgium's initiative to defend LGBTIQ rights in Europe» (en anglès), 22-06-2021.
* 1 2 Rankin, Jennifer. «Hungary passes law banning LGBT content in schools or kids' TV» (en anglès), 15-06-2021.
* ↑ «U.S. and EU condemn Hungary's new ban on "promotion" of homosexuality to minors» (en anglès americà). CBS News.
* ↑ «Hungary LGBT: Content aimed at children to be banned» (en anglès). BBC News, 11-06-2021.
* ↑ «Dutch PM Rutte: No place in EU for Hungary with anti-LGBT law» (en anglès). BBC News, 24-06-2021.
* ↑ «Press corner» (en anglès).
* ↑ Baczynska, Gabriela; Campenhout, Charlotte «EU executive will sue Hungary over LGBT law, radio broadcaster» (en anglès). Reuters, 15-07-2022.

## Vegeu també

* Referèndum d'Hongria de 2022
* Un país de contes per tothom