OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ferdinand von Schirach

Ferdinand von Schirach (Múnic, 12 de maig de 1964) és un escriptor, advocat penalista i dramaturg alemany. No és com a advocat penalista que obté popularitat, sinó quan comença a publicar, als 45 anys, fins al punt de ser autor de supervendes mundials. La major part dels seus llibres tracten de temes relacionats amb la seva professió: crims, acusacions, culpa, represàlies i embolics tràgics.
En el seu llibre Kaffee und Zigarretten del 2019 narra, en el primer de 48 relats i passatges, com als deu anys va entrar en un internat dels jesuïtes a la Selva Negra on s'hi va quedar fins a l'Abitur (selectivitat alemanya). En acabar els seus estudis de dret a Bonn i Colònia s'instal·la a Berlín on debuta en el bufet d'advocats que regenta, fins a ser nomenat ministre d'interior, Otto Schily. Sense experiència laboral i per un seguit de circumstàncies atzaroses la seva primera causa resulta ser el major cas de la postguerra: la defensa del polític de la DDR Günter Schabowski.
Sembla infactible parlar de Ferdinand von Schirach sense esmentar el seu avi patern, el dirigent nazi, líder de les Joventuts Hitlerianes, Gauleiter i Reichsstatthalter ('governador del Reich') de Viena, i un dels 24 acusats als Judicis de Nuremberg, Baldur von Schirach.
Entre els seus llibres més coneguts es troben traduïts al català per Carme Gala i publicats per Editorial Empúries, els dos primers de contes que es van editar, Crims (2011) i Culpa (2012) que compilen casos reals en els quals ell havia participat.
Von Schirach fou el 2014 un dels més de mil escriptors en llengua alemanya signants d'una carta oberta a Amazon criticant la seva política i mètode de procedir.

## Referències

* ↑ «Schriftsteller Ferdinand von Schirach - "Das Leben wird eng, wenn Sie alles nur zynisch beurteilen"» (en alemany). [Consulta: 28 novembre 2020].
* ↑ «Ferdinand von Schirach über Zigaretten, Depressionen und Robert Habeck».
* ↑ «L'advocat von Schirach i el seu mandant».
* ↑ «Article ple de faltes». [Consulta: 29 novembre 2020].
* ↑ «Crims». [Consulta: 29 novembre 2020].
* ↑ «Li garanteixo un judici com cal», 21-09-2011. [Consulta: 29 novembre 2020].
* ↑ Llort, Lluís. «Un càstig plaent - 05 oct 2019». [Consulta: 29 novembre 2020].
* ↑ «Bücher und das Internet: Schriftsteller-Protest gegen Amazon weitet sich aus» (en alemany). [Consulta: 29 novembre 2020].
# Joan Castelló (organista)

Joan Castelló (? - ?) va regir el magisteri de l'orgue de la catedral de Girona entre 1525 i 1527. François-joseph Fétis en la seva Biographie universelle des musiciens (1833-1844) afirmava que Mateu Fletxa oncle s'havia format a Barcelona sota el mestratge de Joan Castelló. Tanmateix, la presència documentada de Jaume Castelló, cantor de la capella reial de Joan II, a Barcelona durant el darrer terç del segle XV, sembla decantar vers aquest darrer la responsabilitat d'aquell magisteri.

## Referències

* ↑ Civil i Castellví, Francesc «Perspectiva musical de Gerona de los años 1000 al 1500». Annals de l'Institut d'Estudis Gironins, XXV-II, (1981), pàg. 17.
* ↑ Gregori i Cifré, Josep Maria «Jaume Castelló, un canor de la Capell Reial de Joan II present en el setge de la Força de Girona del 1462». Annals de l'Institut d'Estduis Gironins, XXXIV, (1994), pàg. 77-80.
# Jodrellia

Jodrellia és un gènere de plantes amb flors de la família de les Asphodelaceae, descrit per primera vegada com a gènere el 1978. El gènere és originari de l'Àfrica oriental, austral i central i té dues espècies reconegudes.

## Espècies

* Jodrellia fistulosa (Chiov.) Baijnath - Etiòpia, Eritrea, Tanzània, Malawi, Zàmbia, Zimbàbue
* Jodrellia migiurtina (Chiov.) Baijnath - Etiòpia, Somàlia, Kènia

## Referències

* ↑ Stevens, P.F. (en anglès) Angiosperm Phylogeny Website: Asparagales: Asphodeloideae [Consulta: 31 març 2021].
* 1 2 «Descripció del gènere». Kew World Checklist of Selected Plant Families. [Consulta: 31 març 2021].
* ↑ «Descripció del gènere» (en anglès). Flora of Zimbabwe. [Consulta: 31 març 2021].
* ↑ Edwards, S.; Demissew, S.; Hedberg, I. The National Herbarium, Addis Ababa University, Ethiopia & The Department of Systematic Botany, Upps.. Flora of Ethiopia and Eritrea (en anglès). 6, 1997, p. 586.
* ↑ Pope, G.V. (ed.) (2001). Flora Zambesiaca 12(3): 1-106. Royal Botanic Gardens, Kew.
* ↑ Whitehouse, C. Asphodelaceae. Flora of Tropical East Africa (en anglès), 2002, p. 18.
* ↑ Demissew, S.; Nordal, I. Shama Books, Addis Ababa, Ethiopia. Aloes and other Lilies of Ethiopia and Eritrea (en anglès). 2, 2010, p. 351.
# Jordi III

Jordi III és el nom dels següents personatges:
* Jordi III d'Erbach (Erbach, 1548 -1605)
* Jordi III de Geòrgia (? -1184), rei de Geòrgia (1156 -1184)
* Jordi III del Regne Unit (Norfolk House, 1738 – Londres, 1820), Rei de la Gran Bretanya i rei d'Irlanda (1760 - 1801), i rei del Regne Unit de la Gran Bretanya i d'Irlanda fins a la seva mort, elector de Hannover (1760 -1814) i rei de Hannover
* Jordi III de Schlesien-Liegnitz o Jordi III de Brieg (Brieg, 1611 -1664), noble polonès
* Joan Jordi III de Saxònia (Dresden, 1647 -Tubinga, 1691), membre de la casa de Wettin
Viccionari
# Jordi III Dadiani

Jordi III Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1546 al 1574 i un altre cop del 1574 al 1582. Va succeir al seu pare Levan I Dadiani. Va ser deposat per son germà petit Mamia IV Dadiani el 1574 però va recuperar el poder en pocs mesos, el mateix 1574. Va tenir dos matrimonis, el segon amb Thamar que havia estat la dona de Mamia II Dadiani. Va tenir un fill, Levan Dadiani la mort del qual el 1582 va deixar via lliure a l'oncle Mamia IV Dadiani, que es va proclamar mtavari en morir Jordi III.

## Referències

* Assiatiani, Nodar; Bendianachvili, Alexandre. Histoire de la Géorgie. París: Harmattan, 1997. ISBN 2-7384-6186-7.

## Enllaços externs

* Dinastia Dadiani Arxivat 2011-08-11 a Wayback Machine.
* Genealogia
# Joan Manuel de Sentmenat-Oms de Santapau i d'Oms

Joan Manuel de Sentmenat-Oms de Santapau i d'Oms (Palma, 1687 - Barcelona, 1754) va ser el tercer marquès de Castelldosrius i baró de Santa Pau. Fou germà de Manuel de Sentmenat-Oms de Santapau i de Lanuza.

## Referències

* ↑ «Joan Manuel de Sentmenat-Oms de Santapau i d'Oms». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Joan Marbres

Joan Marbres (Catalunya, segle xv), dit el Canònic, fou un filòsof català escotista i escriptor en llengua llatina.

## Biografia

Fou mestre en arts a Tolosa i canonge a Tortosa. Tenia coneixements jurídics, d'aquí el seu sobrenom d'el Canònic. No se'n coneixen gaires més dades certes.

## Obres

* Quaestiones super octo libros Physicorum Aristotelis

## Referències

* ↑ Mariàngela Vilallonga,La literatura llatina a Catalunya al segle xv. Repertori bio-bibliogràfic

## Bibliografia

* Mariàngela Vilallonga, La literatura llatina a Catalunya al segle xv. Repertori bio-bibliogràfic (1993, ISBN 978-84-7256-930-0).
* Fèlix Torres Amat, Memorias para ayudar a formar un diccionario crítico de los escritores catalanes, Barcelona, 1836.
# Festival Internacional de Cinema Fantàstic d'Elx

El Festival Internacional de Cinema Fantàstic d'Elx – FANTAELX és un esdeveniment cultural de caràcter internacional que se celebra des de 2013 anualment a la ciutat d'Elx, (Baix Vinalopó) on s'exposen curtmetratges, llargmetratges i cicles de conferències. Les projeccions s'exhibeixen al Centre de Congressos "Ciutat d'Elx", on també es realitzen activitats paral·leles.
Aquest esdeveniment desenvolupa activitats com a col·loquis en diverses disciplines, un concurs internacional de curtmetratges de gènere fantàstic obert a tots els països, exposició de conferències per experts en temàtica fantàstica, homenatges a professionals del mitjà o projeccions gratuïtes.
El Festival Internacional de Cinema Fantàstic d'Elx - FANTAELX va nàixer sota la direcció del cineasta Fran Mateu, amb el suport de l'Ajuntament d'Elx i altres entitats com la Universitat Miguel Hernández d'Elx.

## Referències

* ↑ «El "Festival de Cine Fantástico de Elche" en el Mapa de Festivales de la Comunidad Valenciana de CulturArts». CulturArts - Generalitat Valenciana, 21-04-2015.
* ↑ «El "Festival de Cine Fantástico de Elche" proyectará 10 cortos en su primera edición». La Fábrica del Terror., 13 gener 2013.. Arxivat de l'original el 20 d'agost de 2017. [Consulta: 2 març 2017].
* ↑ «El Festival de Cine Fantástico de Elche homenajea al creador de iconos fantásticos Colin Arthur». El Mundo, 29 gener 2014..
* ↑ «El Festival de Cine Fantástico de Elche rinde homenaje a El Señor de los Anillos». El Anillo Único., 07-11-2015. Arxivat de l'original el 2016-02-01. [Consulta: 26 abril 2020].
* ↑ «El Festival de Cine Fantástico de Elche rinde homenaje a "Dentro del Laberinto"». Alicante Press., 06-11-2016.
* ↑ «"La Guerra de las Galaxias" será la protagonista este año en FantaElx». Diario Información., 05-11-2017.
* ↑ «"FantaElx rinde homenaje a Frankenstein en su bicentenario». Alicante Mag - Revista de Cultura y Tendencias., 07-11-2018.
* ↑ «"Elx acull el sext Festival de cinema fantàstic amb un congrés internacional». À Punt., 22-11-2018.
* ↑ «"FantaElx 2019 homenajea el 40º aniversario de la película "Alien"». Cine Nueva Tribuna., 22-10-2019.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del festival
# Jordi Argilés i Serres

Jordi Argilés i Serres (Barcelona, 10 de desembre de 1970) és un polític català, alcalde de Vilella Alta i diputat al Parlament de Catalunya en la V Legislatura.

## Biografia

Ha treballat com a administratiu i es traslladà a la Vilella Alta (Priorat), on col·laborà a l'emissora de ràdio local. A les eleccions municipals espanyoles de 1991 fou elegit alcalde de la Vilella Alta com a independent. En 1993 es va afiliar a Convergència Democràtica de Catalunya, partit amb el qual fou elegit novament alcalde de la Vilella Alta a les eleccions municipals espanyoles de 1995, 1999 i 2003.
Durant els seus succesius mandats és realitzen gran quantitat d'obres, destacant la piscina municipal, dedicada a en Jaume Ardèvol i Cabré, o la restauració de la Societat la Veritable Aliança. edifici que acull entre d'altres la botiga o el anomenat "cafè".
Comença la urbanització de la major part de carrers de la vila, i fins i tot es canvia i adequa l'enllumentat públic.
El campanar de la parròquia de Santa Llúcia és restaurat, així com la recuperació de la Font Vella i els antics rentadors "la Solcida" per a tots els veíns.
Entre d'altes actuacions que és duen a terme cal destacar la restauració del Llibre de la Cort, de 1546, o la del teló del teatre de la Societat la Veritable Aliança, que representa a la musa del teatre Talía.
En 1995 fou nomenat vicepresident tercer del Consell Comarcal del Priorat i en 1997 va substituir en el seu escó Lluís Badia i Chancho, elegit diputat a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1995.

## Referències

* ↑ «Alcaldes de la Vilella Alta». Arxivat de l'original el 2015-07-11. [Consulta: 9 juliol 2015].
* ↑ Diputats del Parlament de Catalunya en la V Legislatura p. 91
# Jordi Aspa i Tricas

Jordi Aspa i Tricas (La Garriga, Vallès Oriental 1964) és l'actual director artístic del Festival de Circ Trapezi, juntament amb Bet Miralta.
Va néixer el 1964 a la població de la Garriga, situada a la comarca del Vallès Oriental. Després d'estudiar expressió corporal a Granollers i Barcelona va iniciar-se amb les tècniques circenses a París sota la direcció d'Anne Fratellini. L'any 1987 fundà amb Bet Miralta la companyia Escarlata Circus, amb la qual van assumir la direcció artística del Festival de Circ Trapezi, festival de circ organitzat a Reus i Vilanova i la Geltrú.
L'any 2007 ha estat guardonat, juntament amb Bet Miralta, amb el Premi Nacional de Circ, concedit per la Generalitat de Catalunya, per la seva aportació a la dignificació i el desenvolupament del circ a Catalunya, tant en el vessat artístic com per la incidència en el públic.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial d'Escarlata Circus
* Pàgina oficial del Festival de Circ Trapezi
# Jocs Olímpics de Hèlsinki

«Jocs Olímpics de Hèlsinki» té aquests significats:
* Jocs Olímpics d'Estiu de 1940 (suspesos per la II Guerra Mundial)
* Jocs Olímpics d'Estiu de 1952
# Jocs Olímpics de Lake Placid

«Jocs Olímpics de Lake Placid» té aquests significats:
* Jocs Olímpics d'Hivern de 1932
* Jocs Olímpics d'Hivern de 1980
# Josep Maria Batlle i Farran

Josep Maria Batlle i Farran (Puigverd de Lleida, 13 d'octubre 1949 — Puigverd de Lleida, 10 de maig de 2021) fou un agricultor, ramader i polític català, senador en la VII, VIII i IX legislatures d'Espanya.
Militant del PSC-PSOE, fou escollit per primer cop alcalde de Puigverd de Lleida a les eleccions municipals espanyoles de 1979 i ocupà el càrrec fins a 2003. També va ser diputat de la Diputació Provincial de Lleida de 1987 a 2003.
Escollit senador per la província de Lleida per l'Entesa Catalana de Progrés a les eleccions generals espanyoles de 2000, 2004 i 2008, al Senat d'Espanya va ser portaveu, entre mitjans 2008 i setembre de 2011, de la Comissió d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, i també de la Comissió Mixta de Relacions amb el "Defensor del Pueblo".
Es va morir el 10 de maig de 2021 després de patir un accident de tractor.

## Referències

* ↑ Alcaldes de Puigverd de Lleida
* ↑ Candidats del PSC al Senat
* ↑ Fitxa del Senat
* ↑ NacióLleida. «Mor Josep Maria Batlle, exalcalde de Puigverd i exsenador del PSC, en l'accident de tractor | NacióLleida». [Consulta: 10 maig 2021].
# Forsyth (Montana)

Forsyth és una població dels Estats Units a l'estat de Montana. Segons el cens del 2000 tenia 1.944 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Forsyth tenia 1.944 habitants, 826 habitatges, i 525 famílies. La densitat de població era de 676,2 habitants per km².
Dels 826 habitatges en un 29,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,7% hi vivien parelles casades, en un 7,4% dones solteres, i en un 36,4% no eren unitats familiars. En el 32,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,28 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,1% tenia menys de 18 anys, un 5,4% entre 18 i 24, un 25,2% entre 25 i 44, un 27% de 45 a 60 i un 17,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.533 $ i la renda mediana per família de 44.100 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.827 $ mentre que les dones 19.038 $. La renda per capita de la població era de 17.994 $. Aproximadament el 9,4% de les famílies i el 10,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Forsyth». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Forsyth». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Forma 212

Forma 212 és una escultura abstracta, obra de Josep Maria Subirachs i Sitjar, situada a l'Avinguda d'Arturo Mundet, prop del Passeig de la Vall d'Hebron, al recinte Mundet al barri de Montbau de Barcelona.
L'obra, feta en formigó, de 2,70 m de llarg i 1,80 m d'alt, s'hi va instal·lar el 1957. Va ser la primera escultura abstracta instal·lada en un indret públic de Barcelona. Per a Subirachs també va marcar la incursió en l'abstracció i la seva primera intervenció pública.

## Referències

* ↑ «Forma 212». Espai Subirachs. Arxivat de l'original el 2018-07-12. [Consulta: 8 desembre 2020].
* ↑ «Josep Maria Subirachs». Escultura Urbana, 01-07-2014. Arxivat de l'original el 2020-02-22. ISSN: 1988-5954 [Consulta: 8 desembre 2020]. Arxivat 2020-02-22 a Wayback Machine.
# Flandes való

El Flandes való (neerlandès: Waals Vlaanderen, francès: Flandre wallonne) va ser una part semi-independent del Comtat de Flandes, compost pels burggraviats de Lilla, Douai i Orchies. De vegades s'anomena Lilla–Douai–Orchies.

## Història

El Flandes való va ser una part del Comtat de Flandes des de principis de l'edat mitjana, però va ser cedit al regne de França entre el 1304 i el 1369, en el marc del Tractat d'Athis-sur-Orge, el qual acabava amb la guerra francoflamenca (1297-1305). Així, en cert grau disposava de diferències institucionals en relació a la resta del Comtat de Flandes, i en algunes relacions, fins i tot apareix com una de les Disset Províncies. A més, el Flandes való es va sumar a la Unió d'Arràs el 1579, mentre que el Comtat de Flandes es va afegir a la Unió d'Utrecht. El 1678, el Flandes való va ser annexionat a França, després del Tractat de Nimega.
Juntament amb el Westhoek, compon el Flandes francès, formant part actualment del Departement du Nord, corresponent vagament en els districtes de Lilla i Douai.

## Referències

* ↑ Robert Stein, De hertog en zijn staten: De eenwording van de Bourgondische Nederlanden (Hilversum, 2014), p. 172.

## Vegeu també

* Comtat de Flandes
* Westhoek
* Flandes francès
# Flandes (desambiguació)

«Flandes» té aquests significats:
# Fischbach (Heinerscheid)

Fischbach (en luxemburguès: Fëschbech) era una vila de la comuna de Heinerscheid fins a la fusió formal d'aquesta última comuna amb la de Clervaux l'1 de gener de 2012. Pertany al districte de Diekirch del cantó de Clervaux. Està a uns 14,8 km de distància de la ciutat de Luxemburg.

## Referències

* ↑ «Fischbach». [Consulta: 23 setembre 2015].
# Fermí Jaurrieta i Gallego

Fermí Jaurrieta i Gallego (Mollet del Vallès, Vallès Oriental, 5 d'octubre de 1926 - Mollet del Vallès, Vallès Oriental, 23 de maig de 2019) fou un empresari català i el darrer alcalde franquista de Mollet del Vallès, des del 3 de maig de 1965 fins al 26 de setembre de 1978.

## Biografia

Nasqué a Mollet del Vallès el 5 d'octubre de 1926, fill únic de Frederic Jaurrieta i Encarnació Gallego, que gestionaven una farinera del municipi, la farinera de Can Serra. Graduat en estudis de comerç i d'intendència mercantil, l'any 1942 entrà a treballar al banc Hispano Colonial, posteriorment absorbit per Banc Central. El 1952 passà a exercir de director de les oficines de Caldes de Montbui i de Banyoles. Posteriorment, deixà el banc per dedicar-se al negoci del sector metal·lúrgic a Martorelles, i tres anys més tard, establí el seu propi negoci dedicat al recanvi de cotxes i motos.
Entrà a l'Ajuntament el 5 de juliol de 1952 com a regidor i Tinent d'Alcalde d'hisenda en el consistori presidit per Jacint Maurell i Saló. Fou escollit diverses vegades com 1r tinent d'alcalde, i successivament, fou President de la Comissió d'Hisenda, Síndic municipal i representant de l'Ajuntament a la Comissió d'ajuda familiar. Finalment, el maig de 1965 fou designat alcalde de Mollet del Vallès, el de més llarga duració durant tot el període franquista, des del 1965 fins al 1978. Durant el seu mandat municipal, van fer-se les obres de les piscines municipals, el pavelló municipal, la pista poliesportiva i va millorar-se l'enllumenat i l'asfaltat de diversos carrers del municipi, així com s'amplià la clínica local. L'1 d'abril de 1969 fou acordat pel govern municipal concedir la medalla d'or de la ciutat al general Francisco Franco, que va ser lliurada en audiència el 7 de gener de 1970, al Palau del Pardo de Madrid, essent retirada durant la celebració del ple ordinari del 26 de juny de 2001. Dimití del seu càrrec el 26 de setembre de 1978.

## Referències

* 1 2 Solé Tura, Joan. «Fermí Jaurrieta Gallego». A: Mollet, cent vides, cent històries. Argentona: L'Aixernador, 1986, p. 190-191. ISBN 8486332117.
* ↑ «Esquela de Fermín Jaurrieta Gallego». La Vanguardia, 24-05-2019, pàg. 30 [Consulta: 14 juliol 2022].
* ↑ Bernal, Dolors; Corbalán, Joan; Lardín, Antoni «Els alcaldes de Mollet del Vallès: del 1939 fins al 2001» ( PDF). Notes, Vol. 16, 2001, pàg. 81-94. ISSN: 1133-7818 [Consulta: 30 març 2016].
* ↑ «L'Ajuntament de Mollet retirarà la medalla concedida a Franco». Vilaweb, 12-06-2001. [Consulta: 8 abril 2016].
* ↑ «L'Ajuntament de Mollet del Vallès retira la medalla de la ciutat, que al 1969, es va concedir al dictador Francisco Franco». Vilaweb, 30-06-2001. [Consulta: 8 abril 2016].

## Enllaços externs

* Alcaldes i alcaldesses del Vallès Oriental (des de 1901 fins a l'actualitat)
# Josep Maria Carreté i Nadal

Josep M. Carreté Nadal (Vila-seca, 1963) és un museòleg català, actual secretari general de Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.

## Trajectòria

Fou soci fundador d'una de les primeres empreses especialitzades en intervencions arqueològiques i projectes de patrimoni, CÒDEX SCCL, ha escrit nombrosos articles sobre arqueologia romana a Catalunya i sobre les mines neolítiques de can Tintorer. Va dirigir el projecte del Parc Arqueològic de les Mines Prehistòriques de Gavà i fou director-gerent del Museu de Gavà (1990-1997 i 2000-2006). Entre 1997 i 1999 dirigí el Museu Nacional Arqueològic de Tarragona, on posà en marxa els centres d'interpretació de les vil·les romanes d'Els Munts i de Centcelles. Més tard dirigí també el Museu d'Arqueologia de Catalunya (1999-2000), càrrec que va deixar per treballar al sector privat. Entre 2006 i 2009 va ser director general de Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. Entre 2012 i 2016 fou el gerent del Museu Nacional d'Art de Catalunya, i el juliol del mateix any fou nomenat gerent del MACBA. Posteriorment, el 2022 fou nomenat gerent de gerent de l'Agència Catalana de Patrimoni Cultural. El 2024 fou nomenat Secretari general de Cultura dins el govern de Salvador Illa.

## Referències

* 1 2 «El Govern avança en la seva estructura executiva amb el nomenament de secretaris i secretàries generals». [Consulta: 27 agost 2024].
* ↑ «Josep Maria Carreté i Nadal». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Antón, Jacinto «Josep Maria Carreté será el nuevo director del Museo de Arqueología». El País, 9-IX-1999.
* ↑ «Mascarell nombra a Josep Maria Carreté director general de Patrimonio». El País, 26-IV-2006.
* ↑ «Josep Maria Carreté, nou gerent de l’Agència Catalana del Patrimoni Cultural». [Consulta: 15 setembre 2022].
# Flavio Vanzella

Flavio Vanzella (Vazzola, Treviso, Vèneto, 4 de març de 1964) és un ciclista italià, ja retirat, que fou professional entre 1989 i 1998.
Com a ciclista amateur, el 1987 es proclamà campió del món per equips de contrarellotge de 100 km en ruta, formant equip amb Roberto Fortunato, Eros Poli i Mario Scirea. El 1988 va prendre part als Jocs Olímpics d'Estiu que es van disputar a Seül. En ells fou cinquè en la prova dels 100 km contrarellotge per equips.
Com a professional destaca la victòria al Giro del Vèneto de 1995 i una etapa a la Volta a Suïssa del mateix any. El 1994 va dur el mallot groc de líder durant dues etapes del Tour de França.

## Palmarès

* 1986
** 1r al Regio Tour
* 1987
** Campió del món per equips de contrarellotge de 100 km en ruta, amb Roberto Fortunato, Eros Poli i Mario Scirea
** 1r a la Piccola Sanremo
* 1993
** Vencedor d'una etapa de l'Euskal Bizikleta
* 1995
** 1r al Giro del Vèneto
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Suïssa

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1991. 93è de la classificació general
* 1992. 76è de la classificació general
* 1993. 82è de la classificació general
* 1994. 60è de la classificació general

### Resultats al Tour de França

* 1992. 59è de la classificació general
* 1993. 51è de la classificació general
* 1994. 41è de la classificació general. Porta el mallot groc durant 2 etapes
* 1995. 86è de la classificació general
* 1996. 60è de la classificació general
* 1997. 106è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1989. Abandona (21a etapa)
* 1996. Abandona (11a etapa)

## Referències

* ↑ «VANZELLA Flavio». [Consulta: 5 desembre 2022].
* 1 2 «Olympedia – Flavio Vanzella». [Consulta: 5 desembre 2022].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Flavio VANZELLA» (en italià). [Consulta: 5 desembre 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net