OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Abd-al-Qadim (nom)

Abd-al-Qadim és un nom masculí teòfor àrab islàmic (àrab: عبد القديم, ʿAbd al-Qadīm) que literalment significa ‘Servidor de l'Etern’, essent «l'Etern» un atribut de Déu. Si bé Abd-al-Qadim és la transcripció normativa en català del nom en àrab clàssic, també se'l pot trobar transcrit d'altres formes, normalment per influència de la pronunciació dialectal o seguint altres criteris de transliteració. Com a teòfor, també el duen musulmans no arabòfons que l'han adaptat a les característiques fòniques i gràfiques de la seva llengua.

## Notes

* ↑ Castells Criballes, Margarida; Cinca Pinós, Dolors. Diccionari Àrab-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2007, p. s.v. «قدم». ISBN 978-84-412-1546-7.
* ↑ Corriente, Federico. Diccionario árabe-español. Madrid: Instituto Hispano-Árabe de Cultura, 1977, p. s.v. «قدم». ISBN 8460008428.
* ↑ Cortés, Julio. Diccionario de árabe culto moderno: Árabe-español. Madrid: Gredos, 1996, p. s.v. «قدم» (Biblioteca Románica Hispánica). ISBN 8424917944.
* ↑ A més dels 99 noms o atributs de Déu «canònics», alguns musulmans accepten l'existència d'altres atributs o epítets de Déu, documentats bé a l'Alcorà bé en els hadits del Profeta; aquest seria el cas d'al-Qadim.
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs.
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.
# Hoixanà Rabbà

Hoshaná Rabà és el darrer dia de la festivitat jueva de Sukkot. Segons la tradició jueva, els àngels lliuren a Déu el judici segellat en el dia de Yom Kippur per a la seva execució en el dia de Hoixanà Rabbà. És per això que la nit anterior a aquest dia s'acostuma a romandre despert, i recitar una selecció de capítols de la Bíblia, el Talmud i el Zohar. D'aquesta manera, si Déu veu que el sentenciat es dedica a l'estudi i la pregària, tindrà pietat d'ell.

## Vegeu també

* Roix ha-Xanà
* Sukkot

## Referències

* ↑ mesilot.org

## Bibliografia

* Ernest Gugenheim, Le judaïsme dans la vie quotidienne (tome i.), pp. 125–126, coll. Présences du judaïsme, éd. Albin Michel, Paris, 1992, ISBN 2-226-05868-0.
* Kitsour Choulhan Aroukh, abrégé du Choulhane 'Aroukh, accompagné de Yossef Da'at, vol. II, pp. 685–687, éd. Colbo, Paris, 1996/2009

## Enllaços externs

* Federació de Comunitats Jueves dels Estats Independents Arxivat 2018-12-15 a Wayback Machine. (anglès)
# Borrassa

Una borrassa és una peça teixida, com una mena de flassada o llençol de cànem o jute (modernament de malla de plàstic) usada en la collita d'olives, ametlles, garrofes o productes similars. La caiguda dels fruits madurs de l'arbre es pot provocar manualment (amb els dits -munyida-, amb raspalls o pintes, a cops de canya, escombres…) o mecànicament, fent vibrar l'arbre.
La borrassa també pot usar-se per a transportar palla, alfals i altres materials, embolicant la matèria a transportar en una borrassa i lligant el tot adequadament.

## Materials

Les borrasses tradicionals bones eren de borra de cànem (tot i que n'hi podien haver de més senzilles que eren d'arpillera). Tenien unes dimensions aproximades de 3 metres per 2 metres i eren feixugues i difícils de manejar. Plegades, eren voluminoses.
Les borrasses actuals es fabriquen de teixits de malla de plàstic i són molt més lleugeres que les tradicionals. Són de més bon manipular i ocupen menys volum quan cal plegar-les. Les dimensions de les borrasses de plàstic són molt més grans que les tradicionals. Poden arribar a 10x5m i més.

## Curiositats

A Barberà de la Conca, per Carnestoltes, sortien uns personatges anomenats “borrasses” que anaven embolicats amb una borrassa i duien una màquina de sulfatar plena d'aigua a l'esquena, amb la funció de mullar-se els uns als altres tan com podien. Normalment el públic acabava bastant remullat.

## Referències

* ↑ Borrassa. http://www.diccionari.cat/lexicx.jsp?GECART=0020638
* ↑ "borra" al DCVB: "Conjunt de fibres curtes d'una matèria tèxtil—cànem, cotó, llana, lli, etc."
* ↑ Rogeli Montalà Magriñà. Evolució del treball de la terra a Catalunya. Cossetània Edicions, 2006, p. 130–. ISBN 978-84-9791-220-4.
* ↑ JOSEP MARIA FRANQUET BERNIS. EL SECTOR PRIMARI A LES TERRES DE L'EBRE: UNA APLICACIÓ DELS MÈTODES QUANTITATIUS. José María Franquet Bernis, p. 464–. ISBN 978-84-616-0092-2.
Viccionari
# Selma (Califòrnia)

Selma és una població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 19.444 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Selma tenia 19.444 habitants, 5.596 habitatges, i 4.538 famílies. La densitat de població era de 1.729,8 habitants/km².
Dels 5.596 habitatges en un 45,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,3% hi vivien parelles casades, en un 17% dones solteres, i en un 18,9% no eren unitats familiars. En el 15,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,45 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,76.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,1% tenia menys de 18 anys, un 11,8% entre 18 i 24, un 28,6% entre 25 i 44, un 16,2% de 45 a 60 i un 10,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 99,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.713 $ i la renda mediana per família de 36.510 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.966 $ mentre que les dones 22.672 $. La renda per capita de la població era de 12.834 $. Entorn del 17,4% de les famílies i el 22,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Selma». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Selma». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Gai Juli Cèsar Estrabó Vopisc

Gai Juli Cèsar Estrabó Vopisc (en llatí Caius Julius L. F. Sextus Caesar Strabo Vopiscus) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Júlia, i era de la família dels Cèsar. Era germà de Luci Juli Cèsar (cònsol 90 aC).
Va començar la seva carrera pública l'any 103 aC quan encara era jove, acusant a Tit Albuci (que havia estat pretor a Sicília) de repetundae (extorsió) en aquella província. Gneu Pompeu Estrabó, que havia estat qüestor d'Albuci, volia conduir l'acusació, però va haver de deixar el camí a Cèsar i Albuci va ser condemnat. El discurs d'acusació de Cèsar va ser molt admirat al seu temps i més tard imitat pel dictador Juli Cèsar.
L'any 90 aC va ser edil curul quan son germà era cònsol. El 88 aC va ser candidat al consolat sense haver estat pretor, i va tenir el suport dels aristòcrates, però els tribuns Publi Sulpici Ruf i Publi Antisti van al·legar que no podia ser cònsol sense violar la llei Villia Annalis i la seva presentació es va evitar per la força de les armes. Asconi diu que aquesta va ser una de les causes importants de la Primera Guerra Civil. Sul·la va entrar al cap de poc a Roma i va expulsar els membres dels populars, però enviat a Orient a combatre a Mitridates VI Eupator, els populars, amb Mari i Cinna al capdavant, van recuperar el poder (87 aC) i Cèsar va ser executat junt amb el seu germà Luci. Llavors era membre del col·legi de pontífexs.
Gai Juli Cèsar va ser considerat com un dels principals oradors i poetes del seu temps. Ciceró el fa un dels interlocutors en el segon llibre del seu De oratore. Diu que en oratòria era superior a tots els seus contemporanis, però tenia poca energia. Va escriure diverses tragèdies, que es distingien per la facilitat d'expressió i el poliment, però tenien els mateixos defectes que la seva oratòria. Luci Acci, contemporani seu, apareix juntament amb Cèsar en una història narrada per Valeri Màxim i li retreu que considerés la poesia de Gai Juli Cèsar com a molt inferior a la d'ell. Es conserven els noms de dues de les seves tragèdies, Adrastus i Tecmessa.

## Referències

* ↑ Smith, William (editor). Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 537-538.
# Tapes

Tapes és un gènere de mol·luscs bivalves de la família Veneridae. Es proper a Ruditapes i a Venerupis, i algunes espècies han estat classificades en un gènere o l'altre en algun moment.

## Taxonomia

El gènere Tapes inclou nou espècies:
* Tapes albomarginata Preston, 1908
* Tapes araneosus (Philippi, 1847)
* Tapes belcheri G. B. Sowerby II, 1852
* Tapes conspersus (Gmelin, 1791)
* Tapes literatus (Linnaeus, 1758)
* Tapes ngocae Thach, 2016
* Tapes platyptycha Pilsbry, 1901
* Tapes sericeus Matsukuma, 1986
* Tapes sulcarius (Lamarck, 1818)
Altres espècies que havien estat assignades al gènere Tapes han estat mogudes a altres gèneres.

## Referències

* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Ruditapes Chiamenti, 1900». [Consulta: 7 març 2021].
# Abd-al-Múttalib (nom)

Abd-al-Múttalib (àrab: عبد المطلب, ʿAbd al-Muṭṭalib) és un nom masculí àrab d'època preislàmica, emprat també pels musulmans xiïtes que literalment significa ‘Servidor d'al-Múttalib’. El primer a prendre aquest nom fou Xayba ibn Hàixim, avi patern del profeta Muhàmmad: per la seva estreta relació amb el seu oncle al-Múttalib, Xayba hauria pres el nom o malnom d'Abd-al-Múttalib, pel qual és més conegut. Per la seva proximitat al profeta Muhàmmad i a l'imam Alí, del qual també era avi patern, Abd-al-Múttalib, malgrat ser un nom preislàmic, ha esdevingut un nom comú entre els musulmans xiïtes. Si bé Abd-al-Múttalib és la transcripció normativa en català del nom en àrab clàssic, també se'l pot trobar transcrit Abdul Muttalib, Abd al-Muttalib... normalment per influència de la pronunciació dialectal o seguint altres criteris de transliteració. Com a nom vinculat a la religió, també el duen musulmans xiïtes no arabòfons que l'han adaptat a les característiques fòniques i gràfiques de la seva llengua.

## Notes

* ↑ Alguns autors dubten de la historicitat d'aquesta explicació i creuen que el nom Abd-al-Múttalib ha de tenir algun significat religiós, és a dir ha de ser un nom teòfor com la majoria de noms preislàmics formats per la partícula Abd, cf. Encyclopaedia of Islam, Brill Publishers, Leiden, s.v. «ʿAbd al-Muṭṭalib b. Hāshim».
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs.
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.
# Eleccions a la Diputació Provincial de Balears de 1905

Les eleccions a la Diputació Provincial de Balears de 1905 se celebraren el diumenge 12 de març de 1905 per a renovar la meitat del ple de la Diputació Provincial de Balears.
Els tres districtes electorals que votaven diputats en aquestes eleccions eren els de Palma, Inca i Eivissa. El primer incloïa els municipis d'Algaida, Andratx, Banyalbufar, Bunyola, Calvià, Deià, Esporles, Establiments, Estellencs, Santa Eugènia, Fornalutx, Llucmajor, Marratxí, Santa Maria del Camí, Palma, Puigpunyent, Sóller i Valldemossa. El districte d'Inca comprenia els municipis d'Alaró, Alcúdia, Búger, Binissalem, Campanet, Costitx, Escorca, Inca, Sa Pobla, Lloseta, Llubí, Maria de la Salut, Muro, Pollença, Sencelles, Santa Margalida, Selva i Sineu. Per acabar, el districte d'Eivissa abastava els municipis d'Eivissa, Sant Antoni de Portmany, Santa Eulària des Riu, Formentera, Sant Josep de sa Talaia i Sant Joan de Labritja.

## Resultats

Resultat de les eleccions per districte :
| Districte | Candidats | Electe | Partit | Vots |
| PALMA (4 diputats) | Miguel Salom | Sí | PC | 8.751 |
| PALMA (4 diputats) | Francesc Socies Clar | Sí | PC | 8.541 |
| PALMA (4 diputats) | Jeroni Estades i Llabrés | Sí | PC | 7.930 |
| PALMA (4 diputats) | Miguel Pons Pons | Sí | PL | 7.144 |
| PALMA (4 diputats) | Lluís Martí i Ximenis | No | URM | 3.468 |
| PALMA (4 diputats) | | | | 35.834 |
| INCA (4 diputats) | Joan Massanet Verd | Sí | PC | 8.212 |
| INCA (4 diputats) | Pere Llobera Garau | Sí | PC | 8.047 |
| INCA (4 diputats) | Joaquín Fuster de Puigdorfila | Sí | PC | 7.812 |
| INCA (4 diputats) | Jaime Comas Socías | Sí | PL | 6.235 |
| INCA (4 diputats) | Fermín Quiñones | No | URM | 1.702 |
| INCA (4 diputats) | | | | 32.008 |
| EIVISSA (4 diputats) | Emilio Morales | Sí | PC | 2.481 |
| EIVISSA (4 diputats) | Rafael Moll | Sí | PC | 2.380 |
| EIVISSA (4 diputats) | José Alcover | Sí | PC | 2.288 |
| EIVISSA (4 diputats) | Cándido Llombart Sorá | Sí | PL | 1.441 |
| EIVISSA (4 diputats) | Vicente Tur | No | ? | 867 |
| EIVISSA (4 diputats) | Antonio Serra Torres | No | UR | 704 |
| EIVISSA (4 diputats) | | | | 10.161 |

## Referències

* ↑ https://prensahistorica.mcu.es/es/catalogo_imagenes/grupo.do?path=1002732648
* ↑ https://prensahistorica.mcu.es/es/catalogo_imagenes/grupo.do?path=1001576893
* ↑ https://prensahistorica.mcu.es/es/catalogo_imagenes/grupo.do?path=437818
* ↑ https://prensahistorica.mcu.es/es/catalogo_imagenes/grupo.do?path=431936
* ↑ https://prensahistorica.mcu.es/es/catalogo_imagenes/grupo.do?path=1002732649
# Hywel Williams

Hywel Williams (Pwllheli, 14 de maig de 1953) és un polític gal·lès i membre del Parlament per Plaid Cymru de la circumscripció de Caernarfon, ocupada prèviament per Dafydd Wigley, des de l'any 2001 fins al 2010 i actualment de la circumscripció d'Arfon.

## Biografia

Hywel Williams va nàixer a Pwllheli el 1953 i estudià a Ysgol Glan y Mor a la mateixa ciutat. Més endavant estudià psicologia a la Universitat de Gal·les de Cardiff i després practicà a la Universitat de Gal·les de Bangor abans d'esdevenir un professional del servei de salut mental.
Abans de la seva elecció al juny del 2001, treballava com a docent a la Universitat i consultant. També ha treballat com a director de projecte per a Gofal Cymru i com a portaveu del Grup d'Acció contra la Pobresa Juvenil a Gal·les. Ocupà diversos en organismes que dirigeixen la formació dels treballadors socials i ha estat a l'origen de moltes iniciatives per a desenvolupar els servicis socials en llengua gal·lesa.
Hywel fou elegit com a representant de la circumscripció de Caernarfon el 2001. Obtingué el 44% dels vots, i a les eleccions del 2005 més del 45% amb una majoria superior als 5.200 vots. Al maig del 2010 es presentà a la circumscripció d'Arfon on fou elegit amb el 35,98% i una majoria de 1.455 vots respecte al seu rival laborista.
A la Cambra dels Comuns del Regne Unit, Hywel pertany al Comitè dels Afers Gal·lesos que funciona molt a prop de l'Assemblea Nacional per Gal·les. Les seves missions parlamentàries al si del Plaid Cymru corresponen als àmbits de feina i pensions, minusvalidesa i salut.

## Implicació a favor dels drets de les minories

Hywel Williams s'ha destacat pel seu suport als drets de les minories. L'1 de setembre de 2007 Williams va visitar el Festival cultural kurd a Gelsenkirchen (Alemanya), i feu un discurs sobre la importància de conservar la llengua kurda. A més a més en una entrevista del 2007 el polític va expressar el seu suport per a la creació d'un Kurdistan independent tot declarant que aquest no representaria cap amenaça per a Turquia.
El 2010 Williams es feu més famós encara internacionalment per la moció que presentà al Parlament del Regne Unit amb el seu partit (el Plaid Cymru) i el Partit Nacional Escocès, per donar suport a Catalunya arran de la retallada de l'Estatut de Catalunya. Aquesta moció que afirma que 'Catalunya és una nació' ha rebut el suport de més d'una dotzena de diputats de la cambra.
Williams tornà a manifestar-se una altra vegada a favor de Catalunya el 10 de setembre, el dia abans la Manifestació "Catalunya, nou estat d'Europa", presentant una moció al Parlament del Regne Unit que lamenta que Catalunya no pugui decidir si vol ser independent.

## Referències

* ↑ «Kurdish Aspect - Hywel Williams interview». Arxivat de l'original el 2010-11-27. [Consulta: 22 agost 2010].
* ↑ Article al diari Ara, el 10 de setembre de 2012

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de Hywel Williams
* ePolitix.com - Hywel Williams Arxivat 2007-09-28 a Wayback Machine.
* Guardian Unlimited Politics - Hywel Williams
* TheyWorkForYou.com - Hywel Williams
* The Public Whip - Hywel Williams
# Den moderna suffragetten

Den moderna suffragetten (literalment "la sufragista moderna") és una pel·lícula de comèdia muda sueca en dos actes, estrenada el 15 de desembre de 1913. Fou dirigida per Mauritz Stiller.

## Sinopsi

La Lili i la seva amiga assisteixen a una reunió a Estocolm on la sufragista anglesa Miss Spratt de Londres exalta l'entusiasme de la petita tropa. Durant aquest temps, els homes fan maldestrament els plats i la neteja. Les sufragistes van a una habitació i trenquen les finestres amb destrals, però un foc es propaga al soterrani. S'espanten per un parell de fantasmes que ràpidament apaguen el foc; de fet eren els seus marits els que es disfressaven. En tornar a casa, la Lili té un malson horrible amb finestres trencades i la seva pròpia decapitació.
El marit de la Lili arriba a casa i li diu que és buscada per la policia a causa del devastador incendi perquè s'han trobat les seves empremtes dactilars, així com les de la seva amiga. Sorpresa, Lili abandona les seves idees i torna a ser la bona dona submisa del seu marit.

## Repartiment

* Lili Ziedner: Lili, sufragista
* Richard Lund: el marit de Lili
* Stina Berg: la minyona de la Lili
* Doris Nelson: amiga de la Lili
* Eric Lindholm: el marit de l'amic de la Lili
* Tyra Leijman-Uppström: la minyona
* William Larsson: el policia
* Jenny Tschernichen-Larsson: Senyoreta Spratt
* Georg Grönroos: el guardià de la reunió de sufragistes

## Sobre la pel·lícula

La pel·lícula es va estrenar a l'estranger amb diversos títols: a Alemanya: Die moderne Suffragette; a Noruega: Den modern Sufragette; al Gran Ducat de Finlàndia: Den moderna suffragetten (en suec) i Nykyaikainen suffragetti (en finès).

## Notes i referències

* ↑ Den moderna suffragetten a Internet Movie Database (anglès)
* 1 2 «Plot summary» (en suec). Svenska Filmdatabas..
# Selma (Carolina del Nord)

Selma és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2007 tenia 7.008 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Selma tenia 5.914 habitants, 2.254 habitatges i 1.480 famílies. La densitat de població era de 706,9 habitants per km².
Dels 2.254 habitatges en un 31,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 38,1% hi vivien parelles casades, en un 21,3% dones solteres, i en un 34,3% no eren unitats familiars. En el 28,7% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,61 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,17.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,9% tenia menys de 18 anys, un 11,6% entre 18 i 24, un 28,6% entre 25 i 44, un 20,4% de 45 a 60 i un 11,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 87.555.987 $ i la renda mediana per família de 32.430 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.886 $ mentre que les dones 21.453 $. La renda per capita de la població era de 12.101 $. Entorn del 23,1% de les famílies i el 30% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Selma». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Selma». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Thyridolepis

Thyridolepis és un gènere de plantes de la família de les poàcies. És originari d'Austràlia. Fou descrit pel botànic australià Stanley Thatcher Blake.
El nom del gènere deriva de les paraules gregues thyridos (finestra) i lepis (escala), al·ludint el seu lema inferior peculiar.
El nombre cromosòmic bàsic és x = 9, amb nombres cromosòmics somàtics de 2n = 18 i 36. 2 i 4 ploides.

## Taxonomia

* Thyridolepis mitchelliana S.T. Blake
* Thyridolepis multiculmis S.T. Blake
* Thyridolepis xerophila S.T. Blake

## Referències

* ↑ Watson L, Dallwitz MJ. «The grass genera of the world: descriptions, illustrations, identification, and information retrieval; including synonyms, morphology, anatomy, physiology, phytochemistry, cytology, classification, pathogens, world and local distribution, and references». The Grass Genera of the World, 2008. Arxivat de l'original el 2014-10-23. [Consulta: 16 març 2010].

## Enllaços externs

* Clayton, W.D., Harman, K.T. and Williamson, H. (2006 d'ara endavant). Thyridolepis. A: GrassBase - The Online World Grass Flora.
# Pioner

* No s'ha de confondre amb Pioneer.
«Pioner» té aquests significats:
* Pioner (militar), tipus de soldat d'infanteria proper al sapador
* Pioner o colon
* Pioner nord-americà gent que emigrà al Far West per tal de constituir nous assentaments on abans no s'hi havien establert altres europeus
* Moviment de Pioners Vladímir Lenin, organització juvenil de la Unió Soviètica que existí entre 1922 i 1991
* moviment dels pioners en els països comunistes del bloc de l'Est
* Pioners i Caravel·les (escoltisme), branca de l'escoltisme que aplega els joves de 14 a 17 anys
* Pioner o espècie pionera, primer tipus de vegetació que colonitza un indret
* Pioner (Rússia), localitat de l'óblast de l'Amur, a Rússia
# Abd-al-Múhsin (nom)

Abd-al-Múhsin és un nom masculí teòfor àrab islàmic (àrab: عبد المحسن, ʿAbd al-Muḥsin) que literalment significa «Servidor del Benefactor», essent (probablement) «el Benefactor» un atribut de Déu. Si bé Abd-al-Múhsin és la transcripció normativa en català del nom en àrab clàssic, també se'l pot trobar transcrit Abdul Mohsen... normalment per influència de la pronunciació dialectal o seguint altres criteris de transliteració. Com a teòfor, també el duen musulmans no arabòfons que l'han adaptat a les característiques fòniques i gràfiques de la seva llengua.

## Notes

* ↑ Castells Criballes, Margarida; Cinca Pinós, Dolors. Diccionari Àrab-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2007, p. s.v. «حسن». ISBN 978-84-412-1546-7.
* ↑ Corriente, Federico. Diccionario árabe-español. Madrid: Instituto Hispano-Árabe de Cultura, 1977, p. s.v. «حسن». ISBN 8460008428.
* ↑ Cortés, Julio. Diccionario de árabe culto moderno: Árabe-español. Madrid: Gredos, 1996, p. s.v. «حسن» (Biblioteca Románica Hispánica). ISBN 8424917944.
* ↑ A més dels 99 noms o atributs de Déu «canònics», alguns musulmans accepten l'existència d'altres atributs o epítets de Déu, documentats bé a l'Alcorà bé en els hadits del Profeta; aquest seria el cas d'al-Múhsin. Ara bé, al-Múhsin també podria fer referència, quan aquest nom és dut per musulmans xiïtes, al fill nonat de Fàtima az-Zahrà i Alí ibn Abi-Tàlib, al-Múhsin ibn Alí ibn Abi-Tàlib —no hi ha acord, però, ni sobre l'existència històrica d'aquest tercer fill de Fàtima i Alí ni, en cas d'haver existit, sobre la seva mort abans de néixer (com defenen els xiïtes) o durant la infància (com defenen alguns musulmans sunnites), cf. Encyclopaedia of Islam. Second Edition, Brill Publishers, Leiden, s.v. "(al-)Muḥassin b. ʿAlī"—, aleshores Abd-al-Múhsin significaria «Servidor d'al-Múhsin», en un clar paral·lelisme amb Abd-al-Hussayn o Abd-ar-Ridà.
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs.
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.