# Premis Oscar de 1962

Els Premis Oscar de 1962 (en anglès: 35th Academy Awards) foren presentats el 8 d'abril de 1963 en una cerimònia realitzada al Santa Monica Civic Auditorium de Los Angeles.
La cerimònia fou presentada per l'actor i cantant Frank Sinatra.

## Curiositats

La pel·lícula més nominada de la nit fou Lawrence d'Aràbia de David Lean amb 10 nominacions, i també fou la més premiada de la nit amb set premis en total, entre ells millor pel·lícula, director, guió adaptat i música original. Gregory Peck aconseguí el premi a millor actor principal pel seu paper a To Kill a Mockingbird de Robert Mulligan, considerat un dels millors papers de la història del cinema. Per la seva banda Anne Bancroft i Patty Duke recrearen les vides d'Anne Sullivan i Helen Keller a El miracle d'Anna Sullivan d'Arthur Penn, papers pels quals aconseguiren sengles Oscars.
Ingmar Bergman aconseguí una nominació a millor guió original per Såsom i en spegel, pel·lícula que l'any anterior havia aconseguit el premi a millor pel·lícula de parla no anglesa. Henry Mancini i Johnny Mercer es convertiren en els primers compositors a repetir guardó dos anys seguits en la categoria de millor cançó amb la seva victòria per Dies de vi i roses de Blake Edwards.

## Premis

| Millor pel·lícula | Millor director |
| Lawrence d'Aràbia (Sam Spiegel per Columbia Pictures) The Longest Day (Darryl F. Zanuck per 20th Century Fox) The Music Man (Morton DaCosta per Warner Bros.) Motí a la Bounty (Aaron Rosenberg per MGM) To Kill a Mockingbird (Alan J. Pakula per Universal Pictures) | David Lean per Lawrence d'Aràbia Pietro Germi per Divorci a la italiana Robert Mulligan per To Kill a Mockingbird Arthur Penn per El miracle d'Anna Sullivan Frank Perry per David and Lisa |
| Millor actor | Millor actriu |
| Gregory Peck per To Kill a Mockingbird com a Atticus Finch Burt Lancaster per L'home d'Alcatraz com a Robert Stroud Jack Lemmon per Dies de vi i roses com a Joe Clay Marcello Mastroianni per Divorci a la italiana com a Ferdinando Cefalù Peter O'Toole per Lawrence d'Aràbia com a T. E. Lawrence | Anne Bancroft per The Miracle Worker com a Anne Sullivan Bette Davis per Què se n'ha fet, de Baby Jane? com a Jane Hudson Katharine Hepburn per Long Day's Journey Into Night com a Mary Tyrone Geraldine Page per Dolç ocell de joventut com a Alexandra Del Lago Lee Remick per Dies de vi i roses com a Kirsten Arnesen/Clay |
| Millor actor secundari | Millor actriu secundària |
| Ed Begley per Dolç ocell de joventut com a Tom Boss Finley Victor Buono per Què se n'ha fet, de Baby Jane? com a Edwin Flagg Telly Savalas per L'home d'Alcatraz com a Feto Gomez Omar Sharif per Lawrence d'Aràbia com a Sherif Ali Terence Stamp per La fragata infernal com a Billy Budd | Patty Duke per The Miracle Worker com a Helen Keller Mary Badham per To Kill a Mockingbird com a Jean Louise Finch Shirley Knight per Dolç ocell de joventut com a Heavenly Finley Angela Lansbury per El missatger de la por com a Sra. Iselin Thelma Ritter per L'home d'Alcatraz com a Elizabeth McCartney Stroud |
| Millor guió original | Millor guió adaptat |
| Ennio de Concini, Alfredo Giannetti i Pietro Germi per Divorci a la italiana Ingmar Bergman per Såsom i en spegel Charles Kaufman i Wolfgang Reinhardt per Freud Alain Robbe-Grillet per L'Année dernière à Marienbad Stanley Shapiro i Nate Monaster per That Touch of Mink | Horton Foote per To Kill a Mockingbird (sobre hist. de Harper Lee) Robert Bolt i Michael Wilson per Lawrence d'Aràbia (sobre biografia de T. E. Lawrence) William Gibson per The Miracle Worker (sobre obra teatre W. Gibson) Vladimir Nabokov per Lolita (sobre hist. pròpia) Eleanor Perry per David and Lisa (sobre hist. Theodore Isaac Rubin) |
| Millor pel·líucula de parla no anglesa |
| Les dimanches de Ville d'Avray de Serge Bourguignon (França) Electra de Michael Cacoyannis (Grècia) Le quattro giornate di Napoli de Nanni Loy (Itàlia) O Pagador de Promessas d'Anselmo Duarte (Brasil) Tlayucan de Luis Alcoriza (Mèxic) |
| Millor banda sonora - Dramàtica o còmica | Millor banda sonora - Musical o adaptació |
| Maurice Jarre per Lawrence d'Aràbia Elmer Bernstein perTo Kill a Mockingbird Jerry Goldsmith per Freud Bronislau Kaper per Motí a la Bounty Franz Waxman per Taras Bulba | Ray Heindorf per The Music Man Leigh Harline per El meravellós món dels germans Grimm Michel Magne per Gigot Frank Perkins per La reina del vodevil George Stoll per Billy Rose's Jumbo |
| Millor cançó original | Millor so |
| Henry Mancini (música); Johnny Mercer (lletra) per Dies de vi i roses ("Days of Wine and Roses") Bronislau Kaper (música); Paul Francis Webster (lletra) per Motí a la Bounty ("Love Song From Mutiny on the Bounty (Follow Me)") André Previn (música); Dory Langdon (lletra) per Two for the Seesaw ("Song From Two for the Seesaw (Second Chance)") Sammy Fain (música); Paul Francis Webster (lletra) per Tendra és la nit ("Tender Is the Night") Elmer Bernstein (música); Mack David (lletra) per La gata negra ("Walk on the Wild Side") | John Cox per Lawrence d'Aràbia Waldon O. Watson per That Touch of Mink Robert O. Cook per Bon Voyage! Joseph D. Kelly per Què se n'ha fet, de Baby Jane? George R. Groves per The Music Man |
| Millor direcció artística - Blanc i negre | Millor direcció artística - Color |
| Alexander Golitzen i Henry Bumstead; Oliver Emert per To Kill a Mockingbird Joseph C. Wright; George James Hopkins per Dies de vi i roses Ted Haworth, Leon Barsacq i Vincent Korda; Gabriel Bechir per The Longest Day George Davis i Edward Carfagno; Henry Grace i Dick Pefferle per Period of Adjustment Hal Pereira i Roland Anderson; Sam Comer i Frank R. McKelvy per The Pigeon That Took Rome | John Box i John Stoll; Dario Simoni per Lawrence d'Aràbia George W. Davis i Edward Carfagno; Henry Grace i Dick Pefferle per El meravellós món dels germans Grimm Alexander Golitzen i Robert Clatworthy; George Milo per That Touch of Mink Paul Groesse; George James Hopkins per The Music Man George W. Davis i J. McMillan Johnson; Henry Grace i Hugh Hunt per Motí a la Bounty |
| Millor fotografia - Blanc i negre | Millor fotografia - Color |
| Jean Bourgoin i Walter Wottitz per The Longest Day Burnett Guffey per L'home d'Alcatraz Ernest Haller per Què se n'ha fet, de Baby Jane? Russell Harlan per To Kill a Mockingbird Ted D. McCord per Two for the Seesaw | Freddie Young per Lawrence d'Aràbia Russell Harlan per Hatari! Robert L. Surtees per Motí a la Bounty Paul C. Vogel per El meravellós món dels germans Grimm Harry Stradling per La reina del vodevil |
| Millor vestuari - Blanc i negre | Millor vestuari - Color |
| Norma Koch per Què se n'ha fet, de Baby Jane? Don Feld per Dies de vi i roses Denny Vachlioti per Fedra Edith Head per L'home que va matar Liberty Valance Ruth Morley per The Miracle Worker | Mary Wills per El meravellós món dels germans Grimm Bill Thomas per Bon Voyage! Edith Head per My Geisha Dorothy Jeakins per The Music Man Orry-Kelly per La reina del vodevil |
| Millor muntatge | Millors efectes especials |
| Anne Coates per Lawrence d'Aràbia Samuel E. Beetley per The Longest Day Ferris Webster per El missatger de la por John McSweeney, Jr. per Motí a la Bounty William H. Ziegler per The Music Man | Robert MacDonald i Jacques Maumont per The Longest Day A. Arnold Gillespie i Milo B. Lory per Motí a la Bounty |
| Sundays and Cybele (França) Electra (Grècia) The Four Days of Naples (Itàlia) Keeper of Promises (The Given Word) (Brasil) Tlayucan (Mèxic) |
| Millor documental | Millor curtmetratge documental |
| Black Fox: The Rise and Fall of Adolf Hitler de Louis Clyde Stoumen Alvorada d'Hugo Niebeling | $Dylan Thomas de Jack Howells The John Glenn Story de William L. Hendricks The Road to the Wall de Robert Saudek |
| Millor curtmetratge | Millor curtmetratge d'animació |
| Heureux Anniversaire de Pierre Étaix i Jean-Claude Carrière Big City Blues de Martina i Charles Huguenot van der Linden The Cadillac de Robert Clouse The Cliff Dwellers de Hayward Anderson Pan de Herman van der Horst | The Hole de John i Faith Hubley Icarus Montgolfier Wright de Jules Engel Now Hear This (Warner Bros.) Self Defense ... for Cowards de William L. Snyder Symposium on Popular Songs de Walt Disney |

## Premi Humanitari Jean Hersholt

* Steve Broidy

## Presentadors

* George Chakiris: millor actriu secundària
* Rita Moreno: millor actor secundari
* Wendell Corey: millor pel·lícula de parla no anglesa
* Joan Crawford: millor director
* Bette Davis: millor guió original i adaptat
* Olivia de Havilland: millor pel·lícula
* Van Heflin: millors curtmetratges
* Audrey Hepburn i Eva Marie Saint: millor vestuari
* Gene Kelly: millor direcció artística
* Karl Malden: millor muntatge
* Donna Reed: millor fotografia
* Ginger Rogers: millor música i cançó
* Sophia Loren: millor actor
* Maximilian Schell: millor actriu
* Miyoshi Umeki: millors documentals
* Shelley Winters: millor so i efectes especials

### Actuacions

* Robert Goulet interpreta "Days of Wine and Roses" de Dies de vi i roses; "Love Song from Mutiny on the Bounty (Follow Me)" de Motí a la Bounty; "Song from Two for the Seesaw (Second Chance)" de Two for the Seesaw; "Tender Is the Night" de Tendra és la nit; i "Walk on the Wild Side" de Walk on the Wild Side

## Múltiples nominacions i premis

| Les següents pel·lícules van rebre diverses nominacions: 10 nominacions: Lawrence d'Aràbia 8 nominacions: To Kill a Mockingbird 7 nominacions: Motí a la Bounty 6 nominacions: The Music Man 5 nominacions: Dies de vi i roses, The Longest Day, The Miracle Worker i Què se n'ha fet, de Baby Jane? 4 nominacions: L'home d'Alcatraz i El meravellós món dels germans Grimm 3 nominacions: Divorci a la italiana, Dolç ocel de joventut, La reina del vodevil i That Touch of Mink 2 nominacions: Bon Voyage!, El candidat de la por, David and Lisa, Freud i Two for the Seesaw | Les següents pel·lícules van rebre més d'un premi: 7 premis: Lawrence d'Aràbia 3 premis: To Kill a Mockingbird 2 premis: The Longest Day i The Miracle Worker |

## Notes

* ↑ Anne Bancroft no fou present a la cerimònia, la prsentadora Joan Crawford acceptà el premi en el seu nom.
* ↑ Horton Foote no fou present a la cerimònia. El director de la pel·lícula, Alan J. Pakula, acceptà el premi en el seu nom.
* ↑ Inicialment només fou nominat Robert Bolt, que fou el responsable final del guió a partir del primer esborrany realitzat per Michael Wilson i que no acabà d'agradar al productor de la pel·lícula Sam Spiegel. El 26 de setembre de 1995 la Junta de Governadors decidí incloure Wilson en les candidatures.

## Enllaços externs

* (anglès) Academy Awards Database
* (anglès) IMDB