OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Prudnik

Prudnik (alemany: Neustadt, Neustadt in Oberschlesien, txec: Prudník, llatí: Prudnicium, Neostadium) és una ciutat situada al sud-oest de Polònia, a la vora del riu Prudnik, al Voivodat d'Opole, amb una població de 21.237 habitants (2017). És la capital del comtat homònim.

## Educació

* I Liceum Ogólnokształcące im. Adama Mickiewicza
* II Liceum Ogólnokształcące im. Stefanii Sempołowskiej
* III Liceum Ogólnokształcące dla dorosłych
* Zespół Szkół Medycznych im. Janusza Korczaka
* Zespół Szkół Rolniczych
* Zespół Szkół Zawodowych
* Państwowa Szkoła Muzyczna I st. im. Karola Szymanowskiego
* Szkoła policealna dla dorosłych

## Esports

* KS Pogoń Prudnik (basquetbol)
* MKS Pogoń Prudnik (futbol)
* KS Obuwnik Prudnik (tir amb arc)
* LKS Zarzewie Prudnik (karate, escacs)
* LKJ Olimp Prudnik (hípica)
* MKS Sparta Prudnik (futbol)
* SPPS Ro-Nat GSM Prudnik (voleibol)

## Ciutats agermanades

Prudnik està agermanada amb:
* Northeim a Alemanya
* Bohumín a República Txeca
* Nadvirna a Ucraïna
* Krnov a República Txeca
* San Giustino a Itàlia

## Referències

* ↑ «Prudnik (opolskie) » mapy, nieruchomości, GUS, noclegi, szkoły, regon, atrakcje, kody pocztowe, bezrobocie, wynagrodzenie, zarobki, edukacja, tabele, demografia, przedszkola» (en polonès). [Consulta: 8 octubre 2018].
* ↑ «Miasta partnerskie - Urząd Miejski w Prudniku». Arxivat de l'original el 2020-10-01. [Consulta: 2 juny 2019].
# Presa de Fidenes

La República de Roma va derrotar els Veïs en la presa de Fidenes (Fidenae) l'any 435 aC.
Quint Servili Prisc Fidenat, després d'un incident a principis de l'any 435 aC quan els habitants de Fidenes van entrar en territori romà i el va assolar, va ser nomenat dictador pel Senat. Servili Prisc va nomenar magister equitum a l'antic cònsol Pòstum Ebuci Helva Còrnicen.
Servili Prisc va armar els ciutadans amb edat per lluitar i els va aplegar a la Porta Col·lina i des d'allà van marxar cap al nord en direcció a Fidenes. Es van enfrontar als etruscs prop de Nomentum, els va fer retrocedir fins a Fidenes. Servili Prisc va construir un vallat al voltant de la ciutat, que per la seva situació elevada i els seus abundants recursos, va decidir no assetjar ni assaltar. A una part de la ciutat hi havia unes defenses naturals no emmurallades i va dividir el seu exèrcit de manera que una part ataquessin constantment les muralles de la ciutat, mentre que uns altres obrien túnels per la part oposada. Quan finalment es va foradar el turó, els romans van entrar a la ciutat, agafant per sorpresa els habitants, que només s'havien preocupat pels atacants de les muralles.

## Referències

* ↑ Grant, Michael. History of Rome. Londres: Faber, 1993, p. 42. ISBN 9780571114610.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, IV, 21
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, IV, 22
# Presa de Glen Canyon

La presa de Glen Canyon és un embassament del Riu Colorado, al sud-oest dels Estats Units. Està situada prop de la ciutat de Page al comtat de Coconino, a Arizona. Va ser construïda entre 1957 i 1964, formant el llac Powell més amunt. L'objectiu de l'embassament és la generació d'electricitat i la prevenció d'inundacions.
# Pòncia

Pòncia és el nom dels següents personatges:
* Pòncia Postúmia, dama romana (s. I)
* Gens Pòncia, gens romana plebea
# Puig de Mussols

El Puig de Mussols és una muntanya de 935 metres que es troba al municipi d'Albanyà, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Procles (artista)

* No s'ha de confondre amb Procle (artista).
Procles (llatí: Procles, grec antic: Προκλῆς) fou un destacat medallista de l'antiga Grècia el nom del qual apareix a les monedes de Naxos i a les de Catana a Sicília.
El seu nom es va trobar per primera vegada en una moneda extremadament rara de Naxos, al peu d'una estàtua de Silenus a la part de darrere, amb caràcters tan fins que necessiten una lent per desxifrar-los. Es dubtava si el nom corresponia a l'autor de la medalla o a l'escultor de l'obra original, però es va trobar una esplèndida medalla Catana amb el seu nom, ara a la col·lecció del duc de Luynes.

## Referències

* ↑ Procles a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p.533
# Qeltita

La qeltita és un mineral de la classe dels silicats. Rep el nom del riu Wadi Qelt, molt proper a la localitat tipus.

## Característiques

La qeltita és un silicat de fórmula química Ca₃TiSi₂(Fe$^{3+}$₂Si)O$_{14}$. Es tracta del primer mineral terrestre d'alta temperatura amb una estructura de tipus langasita. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2021, i publicada en el mes de maig de 2024. Cristal·litza en el sistema trigonal.
Segons la classificació de Nickel-Strunz pertany a «09.HA - Silicats sense classificar, amb alcalins i elements terra-alcalins».
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a les col·leccions del Museu Mineralògic Fersmann, de l'Acadèmia de Ciències de Rússia, a Moscou (Rússia), amb el número de registre: 5695/1.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a Nabi Musa, dins la Governació de Jericó (Cisjordània, Palestina), l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral. Es va trobar en agregats minerals de gra fi dins de minerals principals de gra gruixut de paralava rankinita-gehlenita amb wol·lastonita subordinada, andradita amb titani i kalsilita. En aquests agregats, el mineral s'associa amb khesinita, paqueïta i pseudowol·lastonita, el que indica una gènesi a alta temperatura (~1200 °C).

## Referències

* ↑ «Qeltite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 19 abril 2022].
* 1 2 3 Galuskina, Irina O.; Stachowicz, Marcin; Vapnik, Yevgeny; Zeliński, Grzegorz; Woźniak, Krzysztof; Galuskin, Evgeny «Qeltite – the first terrestrial high-temperature mineral with a langasite-type structure from the pyrometamorphic rocks of the Hatrurim Complex». Mineralogical Magazine, 02-05-2024, pàg. 1–10. DOI: https://doi.org/10.1180/mgm.2024.38 [Consulta: 6 juliol 2024].
* ↑ «Strunz-mindat (2024) Classification - With Alkali and Alkali-earth Elements». Mindat. [Consulta: 6 juliol 2024].
# Pseudobarbus afer

Pseudobarbus afer és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 11 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-àfrica.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Skelton, P.H., 1993. A complete guide to the freshwater fishes of southern Africa. Southern Book Publishers. 388 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Pseudobalistes fuscus

Pseudobalistes fuscus és un peix teleosti de la família dels balístids i de l'ordre dels tetraodontiformes.
Pot arribar als 55 cm de llargària total.
Es troba des de les costes del Mar Roig fins a les de Durban (Sud-àfrica), les de les Illes de la Societat, sud del Japó, sud de la Gran Barrera de Corall i Nova Caledònia.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Radošina

Radošina és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Nitra, al sud-oest del país. El 2011 tenia 2.013 habitants.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1277.

## Referències

* ↑ «Resident Population by sex and age, by municipalities, 2011 Census» (en anglès). Oficina d'Estadística d'Eslovàquia. [Consulta: 25 desembre 2021].
* ↑ «Radošina» (en eslovac). Obec Radošina. [Consulta: 25 desembre 2021].
# Puntada de cadeneta

De les màquines de cosir d'una típica fàbrica de roba, la meitat poden ser màquines de puntada de cadena i l'altra meitat dividida entre màquines overlock i altres màquines especialitzades.

## Estructura

El punt cadena utilitza dos fils, un de superior i un d'inferior. El punt es denomina cadena perquè els dos fils, el superior i l'inferior, es s'"encadenen" entre si en el forat de la tela pel qual passen. El fil superior corre des d'un rodet que està situat a la part superior de la màquina, passant per un mecanisme de tensió, a través d'un braç d'extracció, i finalment pel forat de l'agulla. Per la seva banda el fil inferior es troba enroscat en una bobina, que s'allotja en un receptacle en la secció inferior de la màquina sota la tela que es cus.
Per realitzar una puntada, la màquina baixa l'agulla enfilada perforant la tela fins a la zona de la bobina inferior, on un ganxo rotatori (o un altre mecanisme d'enganxall) enllaça el fil superior en el punt en el qual travessa l'ull de l'agulla. El mecanisme d'enganxament arrossega el fil superior embolicant en forma completa la caixeta de la bobina, amb la qual cosa produeix una embolicada del fil de la bobina. Després el braç d'extracció tira del fil superior que sobra (des de la zona de la bobina) cap a la part superior, formant la cadena. Llavors les dents de transport desplacen el material o tela una distància igual a la longitud de la puntada, i es repeteix el cicle.
En forma ideal, el punt cadena es forma al mig del gruix de la tela, o sigui: idealment el fil superior s'encadena amb el fil inferior a la zona del mig de la tela. Els mecanismes de tensió del fil, un per al fil superior i un altre per al fil inferior, eviten que cadascun d'aquests fils puguin desplaçar el punt d'encreuament fora de la zona del mig de la tela.

## Referències

* ↑ puntada a Optimot
* ↑ cadeneta a Optimot
* 1 2 Jaeil Lee; Camille Steen Technical Sourcebook for Designers. A&C Black, 31 març 2014, p. 185–. ISBN 978-1-60901-856-6.
* ↑ Reader's Digest Complete Guide to Sewing. Pleasantville, New York: The Reader's Digest Association, Inc., 32-36.

## Vegeu també

* Costura
* Màquina de cosir
* Punt de creu
* Overlock
* Repunt

## Enllaços externs

* Lèxic català per al tèxtil i la confecció
* Glossari de confecció industrial
# Rafael Amar de la Torre i Puig

Rafael Amar de la Torre i Puig (Barcelona, 1802 - 30 de maig de 1874) fou un enginyer català, acadèmic fundador de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals.
Va ser inspector general del Cos d'Enginyers de Mines, president de la Junta Superior Facultativa de Mineria i Vocal de la comissió del Mapa Geològic d'Espanya a més de professor de Mineralogia i de geognòsia a les Escoles Especials de Camins i de Mines des de 1836. Va ser un dels primers en donar nocions sobre els fòssils, alhora que mostrava una postura catastrofista, defensant l'existència dels fòssils deguda a cataclismes i terratrèmols.
Casat amb Amalia Bauzá i Rabasa, van tenir una filla, María del Carmen de Amar de la Torre y Bauzá, que es casà amb Guillermo González-Arnao y Longuebean, primer marqués pontifici de Casa Arnao. En 1847 fou escollit per Isabel II d'Espanya com un dels acadèmics fundadors de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals. De 1857 a 1858 fou president de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya.

## Referències

* ↑ Francisco Pelayo López. Ciencia y creencia en España durante el siglo XIX: la paleontología en el debate sobre el darwinismo. Madrid: CSIC, 1999, p.33-35.
* ↑ Rafael Amar de la Torre a geneallnet
* ↑ Biografia Arxivat 2016-06-04 a Wayback Machine. al web de la RAC
* ↑ Rafael Amar de la Torre al web de l'IGME
# Quelea cardenal

El quelea cardenal (Quelea cardinalis) és una espècie d'ocell de la família dels plocèids (Ploceidae) que habita praderies i canyars d'Àfrica oriental des del sud d'Etiòpia i Sudan del Sud, cap al sud, a través de l'est de la República Democràtica del Congo, Uganda, Ruanda, Burundi, Kenya i Tanzània, fins a l'est de Zàmbia i Malawi.

## Referències

* ↑ «Quelea cardenal». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2022(català)
# Racing Club de Sama

El Racing Club de Sama, també conegut com a Racing Club Langreano o Club Langreano, fou un club de futbol asturià de la ciutat de Langreo.
El club va ser fundat el 1915. El 1939, quan foren prohibits els noms de clubs no escrits en castellà, el club adoptà el nom Club Langreano de Sama.
L'any 1961 es fusionà amb el Círculo Popular de La Felguera per formar la Unión Popular de Langreo.
El club va ser refundat el 2006, però tres temporades després, el 2009, es va dissoldre.

## Palmarès

* Campionat d'Espanya d'Aficionats:
** 1943

## Referències

* ↑ «La Felguera». lafutbolteca.com. [Consulta: 9 setembre 2020].
* ↑ «Circulo Popular La Felguera». uplangreo.com. [Consulta: 9 setembre 2020].
* ↑ «Punto y final para el Racing de Sama» (en castellà). La Nueva España, 08-07-2009. [Consulta: 1r gener 2016].
* ↑ The Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation. «Campeonato de Castilla de Aficionados». [Consulta: 19 novembre 2017].
# Ralph Allen Sampson

Ralph Allen Sampson (Schull, 25 de juny de 1866 - Bath, 7 de novembre de 1939) va ser un astrònom i matemàtic anglès.

## Vida i obra

Tot i haver nascut al comtat de Cork (Irlanda), el seu pare era de Cornualla i quan ell tenia cinc anys la família va retornar a Anglaterra, residint a Liverpool. Va rebre la seva educació secundària al Liverpool Institute i va obtenir una beca per estudiar al Saint John's College de la universitat de Cambridge, en la qual es va graduar el 1888. Els dos cursos següents va ser professor del King's College de Londres i el 1890 va retornar a Cambridge en ser nomenat fellow del seu college. Durant la seva estança a Cambridge, va treballar amb l'astrònom Hugh Newall en temes d'espectroscòpia astronòmica.
El 1893 va ser nomenat professor de matemàtiques del Durham College (actualment Universitat de Durham) a Newcastle-upon-Tyne, en la qual va romandre fins al 1910. El College disposava d'un petit observatori astronòmic en el qual es va interessar, construint el que es coneix com el Durham almucantarat: una esfera per estudiar els trànsits dels planetes. El 1910, en deixar el Durham, va passar a ser professor d'astronomia de la universitat d'Edimburg i astrònom Reial d'Escòcia. Es va retirar el 1937 i se'n va anar a viure a Bath, on va morir uns anys més tard.
L'obra més important de Sampson és la seva teoria dels quatre satèl·lits més grans de Júpiter, desenvolupada mentre era al Durham College i per la qual va rebre la Medalla d'Or de la Royal Astronomical Society. A la seva arribada a Edimburg va començar a prendre gran interès amb els problemes relacionats amb la mesura acurada del temps. El 1921 va publicar un important article en el que cridava l'atenció sobre les discrepàncies temporals de les observacions a diferents observatoris.

## Referències

* ↑ G., 1940, p. 405.
* ↑ Elliott, 2007, p. 1009.
* ↑ Whittaker, 1940, p. 220.
* ↑ Whittaker, 1940, p. 222.
* ↑ Guichelaar, 2018, p. 69.
* ↑ Smart, 1939, p. 931.
* ↑ G., 1940, p. 407.
* ↑ G., 1940, p. 406.

## Bibliografia

* Elliott, Ian. «Sampson, Ralph Allen». A: Thomas Hockey (ed.). Biographical Encyclopedia of Astronomers (en (anglès)). Springer, 2007, p. 1009-1011. ISBN 978-0-387-31022-0.
* G., W.M.H. «Ralph Allen Sampson, M.A., D.Sc., LL.D., F.R.S.» (en anglès). Proceedings of the Royal Society of Edinburgh, Vol. 60, Num. 4, 1940, pàg. 405-407. DOI: 10.1017/S0370164600020502. ISSN: 0370-1646.
* Guichelaar, Jan. Willem de Sitter (en (anglès)). Springer, 2018. ISBN 978-3-319-98336-3.
* Smart, W.M. «Prof. R. A. Sampson, F.R.S.» (en anglès). Nature, Vol. 144, Num. 3657, 1939, pàg. 930-931. ISSN: 0028-0836.
* Whittaker, E.T. «Ralph Allen Sampson. 1866-1939» (en anglès). Obituary Notices of Fellows of the Royal Society, Vol. 3, Num. 8, 1940, pàg. 220-226. ISSN: 1479-571X.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Ralph Allen Sampson» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* Whittaker, E.T. «Sampson, Ralph Allen». Oxford Dictionary of National Biography, 2004. [Consulta: 6 abril 2019]. (anglès)
# Helen Meles

Helen Meles (Tigrinya: ሄለን መለስ; 11 de setembre de 1966) és una cantant i actriu eritrea. Ha publicat diversos àlbums i protagonitzat algunes de les pel·lícules més conegudes d'Eritrea. Va començar la seva carrera musical amb vuit anys, quan es va unir al grup Red Flowers, de Kassala, (ቀያሕቲ ዕምባባ). El grup estava format per la branca educativa del Front Popular d'Alliberament d'Eritrea. Amb el grup, va cantar per diverses parts de Sudan com a cantant principal. El 1979 ,amb 13 anys, es va unir formalment l'escola del Front Popular. És coneguda per la seva transició d'èxit des d'excombatent de guerra a cantant i actriu molt popular al seu país.

## Discografia
### Àlbums

* Vol. 1 - Kuhulay Segen – 1997
* Vol. 2 - Ti Gezana – 1998 (Remix de Tebereh Tesfahuney Oldies)
* Mamina (Remix d'Amleset Abay Oldies) feat. Amleset Abay
* Vol. 3 – Remix Of Kuhulay Segen – 2000
* Vol. 4. – Res'ani – 2003
* Vol. 5 – Halewat – 2006
* Vol. 6 – Baal Sham – 2013

### Singles

* "Abey keydu silimatki" (1990)
* "Eza adey" (1998)
* "Warsay" (1998)
* "Shabai" /AKA/ "Aba Selie" (1999)
* "Debdabieu" (1999)
* "Mesilka we" (2000)
* "Sham" (2000)
* "Betey" (2001)
* "Gagyeka" (2002)
* "Nacfa" (2003)
* "Nibat fikri" (2003)
* "Likie" (2003)
* "Nisa tinber" (2003)
* "Kewhi lubu" (2004)
* "Manta Fikri" (2004)
* "Ertrawit ade" (2004)
* "Halime Ember" (2005)
* "Fir Fir" (2006)
* "Nihnan nisikin" (2006)
* "Abaka Ember" (2006)
* "Tsetser" (2008)
* "Menesey" (2010)
* "Rahsi" (2011)
* "Dibab" (2012)
* "Fikri Hamime" (2013)
* "Seare" (2014)
* "Tsigabey" (2016)
* "Adi Sewra" (2017)
* "Tezareb" (2017)
* "Yiakleni" (2018)
* "Meaza" (2019)

## Referències

* 1 2 «Eritrea - Helen Meles Biography». Madote, 03-02-2010. Arxivat de l'original el 27 març 2014.
* ↑ «Eritrea - Turning swords into ploughshares?». BBC, 10-01-2002. [Consulta: 9 octubre 2020].
* ↑ «Helen Meles». , 04-10-2004. Arxivat 5 de novembre 2004 at Archive.is «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2004-11-05. [Consulta: 30 maig 2022].
# Hannah Davis

Hannah Davis (Adelaida, 11 d'agost de 1985) és una piragüista australiana en la modalitat d'aigües tranquil·les.
Va participar en els Jocs Olímpics de Pequín 2008, obtenint una medalla de bronze en la prova de K4 500 m. Va guanyar una medalla bronze al Campionat Mundial de Piragüisme de 2011.

## Palmarès internacional

Jocs Olímpics :
| Any | Lloc | Medalla | Competició |
| 2008 | Pequín ( R.P. de la Xina) | 3 | K4 500 m |
| Campionat Mundial ||||
| Any | Lloc | Medalla | Competició |
| 2011 | Szeged ( Hongria) | 3 | K2 200 m |

## Referències

* ↑ «Hannah Davis» Arxivat 2012-10-13 a Wayback Machine. en Sports-reference.com (SR/Olympic Sports) (en anglès).
* ↑ «Hannah Davis» en Canoeresults.eu (en anglès).
# Hannah Harper

Hannah Harper (Brixham, 4 de juliol de 1982) va ser una actriu porno anglesa. El seu nom prové d'una combinació dels noms de dos de les seves amigues.
Va aparèixer diverses vegades a les revistes High Society i Club International. Addicionalment, a l'abril va ser la noia Penthouse del mes, noia Aziani, i la portada i pàgina central de la revista Hustler al maig de 2002.
També va començar treballant com a ballarina en diversos clubs de striptease, aprenent molt de Flick Shagwell, però va arribar a dir: "Sabia que no podia ballar... no tinc sentit del ritme".
A la fi de 2006, Harper va dir que es retirava de Sin City ja que desitjava filmar material més suau, per obtenir un grau en psicologia. Al llarg d'aquest camí va interpretar a Ophelia en la sèrie de Cinemax "Co-Ed Confidential," i en "Christy", i conjuntament amb Nikki Nova en la produccción de Digital Entertainment "Busty Cops 2". Recentment Hannah va començar a treballar al Món Fantàstic del strip porno de Whorecraft que va rebre una gran cobertura en els mitjans.
Hannah ha esmentat que ella va estar una vegada casada, però es va divorciar i al mateix temps quan ella va conèixer a Ben English, es trobava en una relació estable amb Mary Carey.

## Referències

* ↑ «Fresh Flesh: Hannah Harper». AVN Insider, 07-11-2001. Arxivat de l'original el 2007-06-09. [Consulta: 5 juliol 2007].
* ↑ Gene Ross. «Entrevista a Hannah Harper». AdultFYI, 23-06-2006. Arxivat de l'original el 2012-05-06. [Consulta: 8 juliol 2007].
* ↑ «Hannah Harper, Sin City se separan». AdultFYI, 08-10-2006. Arxivat de l'original el 2012-08-28. [Consulta: 8 juliol 2007].
* ↑ Gene Ross. «Sin City's Hannah Harper a Sports Swami». AdultFYI, 06-10-2003. Arxivat de l'original el 2009-02-21. [Consulta: 8 juliol 2007].
# Hijes

Hijes és un municipi de la província de Guadalajara, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 27 | 27 | 32 | 22 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 maig 2021].
# GW-BASIC

GW-BASIC fou una versió del llenguatge de programació BASIC desenvolupat per Microsoft. Es tractava d'una versió realitzada per a ser compatible amb el BASIC introduït a l'IBM PC, anomenat BASICA. BASICA necessitava un ordinador IBM i no funcionava amb ordinadors clònics, ja que part del programari es carregava des de la memòria ROM que IBM incloïa als seus ordinadors.
# GU

«GU o gu» té aquests significats:
* Gu, dígraf que en català s'usa per representar el so del fonema oclusiu velar sonor /g/, davant e i i
* .gu, domini de primer nivell territorial Estat Actiu Registre Guam Network Information
* GU o Guipúzcoa Unida, partit polític basc fundat el 1977 que tenia Guipúscoa com a àmbit d'actuació
Viccionari
# GVP

GVP té els següents significats:
* Global Volcanism Program, programa de la Smithsonian Institution per a l'elaboració d'una base de dades de la vulcanologia terrestre
* Partit Popular Panalemany (del seu nom en alemany Gesamtdeutsche Volkspartei), partit polític històric d'Alemanya
* Goa Vikas Party, partit polític de l'Índia
# Geraud de Niòrt

Geraud de Niòrt, o d'Aniòrt († Escolobre, 1256) fou vescomte de Saut i senyor de Niòrt, Mont-real i Ròcafuèlh.
Era fill de Guillem de Niòrt i d'Esclarmonde de Mont-real-Laurac i germà de Bernat Otó de Niòrt, senyor de Laurac, i de Ramon de Ròcafuèlh. El 1213, participà a la batalla de Muret amb el seu pare i els seus germans. Geraud es va casar amb Sança d'Aragó, filla del comte Sanç de Rosselló, i néta de Ramon Berenguer IV de Barcelona i de la reina Peronella.
El 1237 fou condemnat per heretgia, juntament amb el seu germà Guillem Bernat de Niòrt i Esclarmonda, la seva mare, in absentia.
El 1240, a Dulhac, Geraud de Niòrt es va sotmetre al rei de França Lluís IX (Sant Lluís). L'octubre del mateix any, Lluís IX va ordenar al senescal Hugues des Arcis que retornés als Niòrt els ingressos d'algunes de les seves terres, però els confiscà els castells. Així, del 1240 al 1256, els Niòrt seguiran rebent ingressos de la seva terra. El 1246, el rei va retornar també a Geraud el poble de Parasan.
Tanmateix l'any 1255-1256, després de la mort de Geraud, Sant Lluís va ordenar al senescal Pierre d'Auteuil que intervingués sobre les propietats dels Niòrt i que enderroqués els seus castells.

## Referències

* ↑ «Généalogie de la famille de Niort» (en francès). Faydits des Corbières. [Consulta: 14 abril 2022].
* ↑ «Histoire du Pays de Sault» (en francès). Mathieu Mir. [Consulta: 13 abril 2022].
* ↑ «Les malaimés de l'histoire». Espace et patrimoine Cathares, pàg. 34-37.

## Bibliografia

* Sire, Blandine «Albedun et son histoire XIe-XVe siècles» (en francès). Bulletin de la Société d'Études Scientifiques de l'Aude, Tom XCVII, 1997, pàg. 73-87.