OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Jos Verstappen

Johannes Franciscus "Jos" Verstappen (4 de març del 1972 a Montfort, Limburg, Països Baixos) va ser un pilot de curses automobilístiques neerlandès que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.

## Carrera

Va debutar a la primera cursa de la temporada 1994 (la quaranta-cinquena temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el 27 de març del 1994 el GP de Brasil.
Jos Verstappen va participar en un total de cent set curses puntuables pel campionat de la F1, disputades en vuit temporades no consecutives (1994 - 1998, 2000 - 2001 i 2003) assolí una tercera posició (en dues ocasions) com a millor classificació a una cursa i aconseguint disset punts vàlids pel campionat del món de pilots/constructors.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | Posició | Punts |
| 1994 | Mild Seven Benetton Ford | Benetton | Ford | BRA Ret | PAC Ret | SNM | MON | ESP | CAN | FRA Ret | GB 8 | ALE Ret | HON 3 | BEL 3 | ITA Ret | POR 5 | EUR Ret | JAP | AUS | | 10è | 10 |
| 1995 | MTV Simtek Ford | Simtek | Ford | BRA Ret | ARG Ret | SMR Ret | ESP 12 | MON NVS | CAN | FRA | GBR | ALE | HUN | BEL | ITA | POR | EUR | PAC | JAP | AUS | - | 0 |
| 1996 | Footwork Hart | Footwork | Hart | AUS Ret | BRA Ret | ARG 6 | EUR Ret | SMR Ret | MON Ret | ESP Ret | CAN Ret | FRA Ret | GBR 10 | ALE Ret | HON Ret | BEL Ret | ITA 8 | POR Ret | JAP 11 | | 16è | 1 |
| 1997 | Tyrrell | Tyrrell | Ford | AUS Ret | BRA 15 | ARG Ret | SMR 10 | MON 8 | ESP 11 | CAN Ret | FRA Ret | GBR Ret | ALE 10 | HON Ret | BEL Ret | ITA Ret | AUT 12 | LUX Ret | JAP 13 | EUR 16 | - | 0 |
| 1998 | Stewart Ford | Stewart | Ford | AUS | BRA | ARG | SMR 6/small> | ESP | MON | CAN | FRA 12 | GBR Ret | AUT Ret | ALE Ret | HON 13 | BEL Ret | ITA Ret | LUX 13 | JAP Ret | | - | 0 |
| 2000 | Arrows F1 Team | Arrows | Supertec | AUS Ret | BRA 7 | SMR 14 | GBR 10 | ESP Ret | EUR 9 | MON Ret | CAN 5 | FRA Ret | AUT Ret | ALE Ret | HON 13 | BEL 15 | ITA 4 | USA Ret | JAP Ret | MAL 10 | 12è | 5 |
| 2001 | Orange Arrows Asiatech | Arrows | Asiatech | AUS 10 | MAL 7 | BRA Ret | SMR Ret | ESP 12 | AUT 6 | MON 8 | CAN 10 | EUR Ret | FRA 13 | GBR 10 | ALE 9 | HON 12 | BEL 10 | ITA Ret | USA Ret | JAP 15 | 18è | 1 |
| 2003 | European Minardi Cosworth | Minardi | Cosworth | AUS 11 | MAL 13 | BRA Ret | SMR Ret | ESP 12 | AUT Ret | MON Ret | CAN 9 | EUR 14 | FRA 16 | GBR 15 | ALE Ret | HON 12 | ITA Ret | USA 10 | JAP 15 | | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 107 (106) | 0 | 2 | 0 | 0 | 17 |
# Janina Lewandowska

Janina Antonina Lewandowska (22 d'abril de 1908 - 22 d'abril de 1940) va ser una pilot polonesa de la Segona Guerra Mundial assassinada a la massacre de Katyn per les forces soviètiques.

## Primers anys de vida

Lewandowska (de soltera Dowbor-Muśnicka) va néixer el 22 d'abril de 1908 a Khàrkiv a l'Imperi Rus. El seu pare, Józef Dowbor-Muśnicki, va ser un reeixit general militar polonès. Quan era adolescent, es va unir al Club de Vol de Poznań i va obtenir els seus certificats de planador i paracaigudes. Amb 20 anys, es va convertir en la primera dona europea que va fer paracaigudes des d'una alçada de més de cinc quilòmetres. Va aprendre a volar avions lleugers el 1937. Poc abans que comencés la guerra, es va casar amb el pilot instructor Mieczyslaw Lewandowski.

## Carrera militar

L'agost de 1939, Lewandowska va ser seleccionada pel servei amb el 3r Regiment d'Aviació Militar estacionat prop de Poznań, Polònia. El 22 de setembre, la seva unitat va ser feta presonera per les forces soviètiques. Lewandowska era un dels dos únics oficials del grup; tots dos van ser portats al camp de presoners de guerra per a oficials polonesos a Kozelsk, Rússia. El seu destí és incert, tot i que sembla probable que va morir a la massacre de Katin, que va tenir lloc el mes del seu 32è aniversari.

## Commemoracions

* A la base d'un monument erigit a Lusów el 2015 al general Józef Dowbor-Muśnicki, també s'hi commemora les seves dues filles: "Janina Lewandowska, assassinada el 1940 per l'NKVD a Katyn, i Agnieszka Dowbor-Muśnicka, assassinada pels alemanys a Palmiry".
* El 19 de març de 2020, el Banc Nacional de Polònia en va presentar una moneda de plata commemorativa amb un valor nominal de 10 zlotys. La moneda, anomenada "Katyń-Palmiry 1940", recorda les dues germanes assassinades. En una cara de la moneda, la Janina apareix al costat de la paraula "Katyn". L'altra cara presenta una semblança d'Agnieszka i la paraula "Palmiry".

## Referències

* ↑ «Janina Lewandowska– jedyna kobieta zamordowana w Katyniu». www.dzieje.pl. [Consulta: 6 juny 2017].
* ↑ Pennington, Reina. Amazons to fighter pilots : a biographical dictionary of military women / Vol. 1, A-Q.. Westport, CT: Greenwood Press, 2003, p. 257. OCLC 773504359.
* 1 2 «Janina Lewandowska - the only servicewoman murdered in Katyn». [Consulta: 9 maig 2020].
* ↑ «Gen. Józef Dowbor-Muśnicki – dowódca powstania wielkopolskiego». NIEZALEZNA.PL, 30-12-2017. [Consulta: 11 febrer 2021].
* ↑ National Bank of Poland. «Katyń–Palmiry 1940». [Consulta: 11 febrer 2021].
* ↑ «Katyń - Palmiry 1940, 10 złotych». inwestycje.mennica.com.pl. Arxivat de l'original el 2021-01-26. [Consulta: 11 febrer 2021].

## Fonts

* Bauer, Piotr (en polonès) Skrzydlata Polska, 30-07-1989, pàg. 31.
* Muszynski, Adam. lista katynska. Londres: Gryf Publications, 1982. OCLC 246675334.
# Novosevastopólskoie

Novosevastopólskoie - Новосевастопольское (rus) - és un poble de la República d'Adiguèsia, a Rússia. Es troba al cabdal dels rius Bélaia i Labà, a 13 km al sud-est de Krasnogvardéiskoie i a 71 km al nord-oest de Maikop, la capital de la república.
Pertany al municipi de Béloie.
# Diejuste

Diejuste és un loa benèvol i de bon cor en la religió vodú.

## Referències

* ↑ Oswald, Hans-Peter. Vodoo, 2009, p. 23. ISBN 3-8370-5904-9.
* ↑ Pears Encyclopaedia of Myths and Legends: Oceania and Australia, the Americas, Book 4. Penham, 1978, p. 195. ISBN 0-7207-1050-2.
# Capítols matrimonials

Els capítols matrimonials són un negoci jurídic accessori del matrimoni, l'eficàcia dels quals depèn de la celebració matrimoni. Són una de les institucions més característiques del dret civil català per bé que també compten amb tradició en altres llocs d'Espanya i d'Europa.

## Funció

La funció tradicional dels capítols matrimonials és evitar la divisió patrimonial i preservar la integritat de la casa pairal, mitjançant el pacte del règim econòmic familiar dels cònjuges. Així mateix també pot servir per regular la successió en cas de viudetat, instituint un hereu o creant una comunitat familiar i establir beneficis viduals al cònjuge sobrevivent.

## Procediment

A Catalunya es poden capitular abans o després del matrimoni, sent necessari pactar-los en escriptura pública autoritzada per un notari. Per la seva pròpia naturalesa, presenten molta variablitat, en funció de les necessitats de la casa i el matrimoni constituent. En tots els casos és fonamental l'existència de l'heretament, per tal d'assegurar la perpetuïtat de la casa. Ensems, s'hi inclouen tots els pactes que hom consideri convenients, ja siguin reserves pels fills no hereus, reserves del dret a vendre per part dels pares donants, establiment del dot de la futura esposa, pacte d'usdefruit indefinit del consort que sobrevisqui sobre el patrimoni del premort (casament a casa), i d'altres.

## Irrevocabilitat

Per la importància que constituïen en el règim econòmic familiar i la de llurs descendents conduïren a la rigorosa irrevocabilitat dels capítols matrimonials (A foragitar fraus (constitució)). En l'actual compilació del dret català es permet la possibilitat de modificar-los o deixar-los sense efecte. Així mateix, les donacions pactades en els capítols matrimonials esdevenen revocables per incompliment, a partir d'un any d'aquell incompliment.

## Difusió i història

Continuen vigents en les comarques agrícoles interiors com la Segarra, el Pallars, l'Alt Urgell, Osona, el Bages, el Berguedà, el Solsonès, la Garrotxa i la Terra Alta. En comarques d'antiga tradició capitular com el Penedès, el Priorat, Anoia, l'Urgell, les Garrigues i la Conca de Barberà pràcticament han desaparegut. A la costa des de Portbou a Sant Carles de la Ràpita, no se'n fan. La mecanització del camp i l'abandó de les cases pairals ha portat a la decadència dels capítols matrimonials a Catalunya.

## Vigència legal

Foren regulats en el codi de família del 1998 i esdeventn constituïts en cas de ruptura matrimonial, i ja no per raó de la celebració d'un matrimoni, tal com es considerava tradicionalment.

## Vegeu també

* Casament a casa
* Capítols matrimonials de Barbastre (1137)
* Dret sexual

## Bibliografia

* «Capítols matrimonials». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Capó (mecànica)

El capó la tapa amb frontissa que cobreix el motor d'un automòbil i permet l'accés per a fer-hi manteniment i reparacions. En vehicles de passatgers és comú que el capó es mantingui agafat amb una pestell amagat. En vehicles de cursa el capó es pot fixar amb cargols.
El capó tradicionalment era fet de xapa d'acer però per reduir el pes (i ergo el consum) se cerquen materials més lleugers, com ara l'alumini, la fibra de vidre o polímers reforçat amb fibra de carboni. Un capó amb fibra de carboni de desenvolupat per BMW el 2010 pesava només cinc quilos, menys d'un terç d'un capó tradicional de xapa d'acer que apropava els divuit quilos. A més, tals conceptes nous, que integren també una estructura feta de bresca de paper o aràmida redueixen la serietat de les ferides que pateix al cap un pedestre quan l'envesteix un cotxe.

## En automòbils esportius

Els automòbils amb motors potents poden requerir una entrada d'aire més gran que el que permet la graella davantera, de manera que en alguns models hi ha obertures en el capó. Si s'hi posa un motor més gros del que permet originalment el capó, és comú que aquest tingui protuberàncies, o que tingui una obertura i el motor sobresurti.
En l'àmbit de les curses de carrer, s'ha popularitzat el costum d'aixecar la part posterior del capó per a millorar el refredament del motor. En teoria, això té un efecte mínim, puix que l'àrea del capó directament davant del parabrisa és una zona de pressió positiva, l'aire fluint cap al compartiment del motor a partir de la part davantera del vehicle.

## Referències

* ↑ «Capó (mecànica)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Sclar, Deanna. Auto repair for dummies (en anglès). 2a edició, p. 17ss. ISBN 978-1-118-05472-7.
* 1 2 3 Leichsenring, Stefan. «Automobilbau: Leichtmachen ist nicht leicht zu machen (Construcció d'automóbil: fer lleuger no és una tasca lleugera)» (en alemany), 31-03-2011.
# Zosterop de capell

El zosterop de capell (Zosterops atricapilla) és un ocell de la família dels zosteròpids (Zosteropidae).

## Hàbitat i distribució

Habita boscos i praderies alpines, a les muntanyes de Sumatra, i Borneo.

## Referències

* ↑ «Zosterop de capell». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/12/2021(català)
# Cantó de Romorantin-Lanthenay-Nord

El cantó de Romorantin-Lanthenay-Nord és un cantó francès del departament de Loir i Cher, situat al districte de Romorantin-Lanthenay. Té 4 municipis i part del de Romorantin-Lanthenay.

## Municipis

* Courmemin
* Millançay
* Romorantin-Lanthenay (part)
* Veilleins
* Vernou-en-Sologne

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1949 | Lucien Breitman | Republicà progressista |
| 1949-1961 | Maurice Leclert | Divers droite |
| 1961-1967 | Jacques Thyraud | UNR |
| 1967-1985 | Lucien Gigaud | SFIO, després PS |
| 1985-1992 | Jean Hubert | UDF-CDS |
| 1992-2011 | Jeanny Lorgeoux | PS |
| 2011- | Tania André | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Zuhal Atmar

Zuhal Atmar és una emprenedora afganesa, fundadora, propietària i presidenta de l'empresa Gul-Mursal, una empresa i fàbrica de reciclatge de residus de paper, que és el primer centre de reciclatge de paper de l'Afganistan, dirigit per dones, i ubicat a Kabul des de l'any 2016.
Atmar, que va créixer com a refugiada al Pakistan va tornar a l'Afganistan després de la caiguda dels talibans i d'haver acabat la universitat, on va formar-se en economia i negocis.
Primer va muntar una planta de gestió de residus, separant separant-en els residus útils de la brossa, però després va decidir centrar-se completament en el reciclatge. Va comprar maquinària xinesa per valor de 240.000 dòlars, una suma estalviada en part de les feines anteriors, però sobretot donada pel govern dels Estats Units a través del programa USAID.
En diverses ocasions, Atmar ha parlat de la dificultat que és per a les dones obtenir el suport financer que necessiten per establir i dirigir un negoci a l'Afganistan.

## Referències

* 1 2 3 «The BBC's 100 women of 2021 - Zuhal Atmar». BBC [Consulta: 29 gener 2022].
* 1 2 Glinski, Stefanie «Afghanistan woman breaks ground with Kabul recycling plant». Los Angeles Times, 25-11-2019 [Consulta: 29 gener 2022].
# Zugspitze

El Zugspitze és la muntanya més alta d'Alemanya. Està situada just a la frontera amb Àustria, al districte de Garmisch-Partenkirchen, a Baviera.Hi ha dos telefèrics que porten fins a un enclavament turístic prop del cim de la muntanya. Un procedeix del costat alemany de la muntanya, i l'altre, del costat austríac (des del poble d'Ehrwald). La muntanya sol estar massificada pels turistes.

## Geografia

Amb una altura de 2.962,06 m constitueix la muntanya més alta d'Alemanya. Les coordenades geogràfiques del cim són 47° 25′ N, 10° 59′ O.

## Història

La muntanya fou documentada per primer cop l'any 1590, en la descripció d'una frontera, això no obstant, no tenia cap nom. No fou fins al 1807 que no se'n començà a fer una documentació de la zona.
La primera persona a escalar-lo fou Josef Naus, de la Reial Oficina Topogràfica de Baviera, el 27 d'agost del 1820.
Ja el 1900 el cim de la muntanya tenia una estació meteorològica.

## Referències

* ↑ «Zugspitze». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 6 abril 2024].
* ↑ «Zugspitze : Climbing, Hiking & Mountaineering». SummitPost. [Consulta: 7 abril 2024].
* ↑ «Europe Ultra-Prominences:99 Peaks with Prominence of 1,500 meters or greater». peaklist.org. [Consulta: 7 abril 2024].
* ↑ Mathieu, Jon. The Alps: An Environmental History (en anglès). John Wiley & Sons, 2019-02-25, p. 23. ISBN 978-1-5095-2774-8.
* ↑ Bourne, Grant; Körner-Bourne, Sabine. Walking in the Bavarian Alps: 70 mountain walks and treks in southern Germany (en anglès). Cicerone Press Limited, 2023-06-29, p. 170. ISBN 978-1-78362-648-9.

## Vegeu també

* Telefèric d'Eibsee
# Carles Frígola i Pallavicino

Carles Frígola i Pallavicino (València, 1848 - Madrid, 1915) fou un periodista i polític valencià, nomenat primer baró del Castell de Xirell el 1875. Era fill de Pasqual Frígola i Ahis. Es traslladà amb el seu pare a Madrid, on va fer de periodista i es casà amb Patrocinio Muguiro. Milità en la fracció silvelista del Partit Liberal Conservador, amb el qual fou regidor a l'ajuntament de Madrid i diputat per València a les Corts Espanyoles el 1891 i el 1898. Va muntar granges i experimentà rotacions de conreus a les seves terres, i fou nomenat Director General d'Agricultura. El 1900 fou nomenat senador vitalici i vicepresident del Senat d'Espanya a proposta de Silvela.

## Referències

* Biografies de polítics valencians Arxivat 2009-09-20 a Wayback Machine.
# Caos molecular

En teoria cinètica de física, el caos molecular és l'assumpció que les velocitats de les partícules que col·lideixen no estan correlacionades i són independents de la posició. Aquesta assumpció, també anomenada Stosszahlansatz en els treballs de Ludwig Boltzmann (hipòtesi del nombre de col·lisió) fa que molts càlculs siguin tractables. Particularment, l'assumpció del caos molecular fou un element clau –tot i que inicialment no es reconegué així– del teorema H de Boltzmann del 1872, el qual intentava utilitzar la teoria cinètica per demostrar que l'entropia d'un gas preparat en un estat per sota del desordre complet ha d'expandir-se forçosament, ja que es permet que les molècules col·lideixin.
Aquest fet atragué l'atenció de Loschmidt, que postulà que no hauria de ser possible deduir un procés irreversible a partir de la dinàmica i formalisme simètrics en el temps: alguna cosa falla (paradoxa de Loschmidt). La resolució d'aquesta paradoxa (1895) consisteix que les velocitats de dues partícules després de col·lidir no són realment no correlacionades. En afirmar que era acceptable ignorar aquestes correlacions, Boltzmann havia introduït un element d'asimetria temporal mitjançant el formalisme del seu càlcul.

## Referències

* ↑ Maxwell, J. C. «On the Dynamical Theory of Gases». Philosophical Transactions of the Royal Society of London, vol. 157, 1867, pàg. 49. DOI: 10.1098/rstl.1867.0004.
* ↑ L. Boltzmann, "Weitere Studien über das Wärmegleichgewicht unter Gasmolekülen." Sitzungsberichte Akademie der Wissenschaften 66 (1872): 275-370. English translation: Boltzmann, L. «Further Studies on the Thermal Equilibrium of Gas Molecules». A: The Kinetic Theory of Gases. 1, 2003, p. 262–349 (History of Modern Physical Sciences). DOI 10.1142/9781848161337_0015. ISBN 978-1-86094-347-8.
# Capella de la Verge dels Desemparats (Olot)

La capella de la Verge dels Desemparats és un edifici d'Olot protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És una capella d'una sola nau, coberta a dues aigües. Per l'interior fa uns 8,5 m de llargada per 4,5 m d'amplada. Va ser construïda pel mestre d'obres Francesc Capdevila Terme i el 10 d'agost de 1879, després de 20 mesos de treballs, es va donar per acabada l'obra. La campana va ser batejada al temple parroquial l'11 d'octubre de 1879, realitzada als tallers de fosa de Can Barberí. En van ser padrins Josep Gelabert i Vall i la seva esposa Dolors Riera i Marlet. L'any 1881 es varen acabar les obres del cambril de la Verge i l'exterior del temple i l'abril de 1892 s'acaben les decoracions dels interiors fets per Francesc Estrorch.
Abans de l'actual temple, a dos metres més enllà d'on avui es troba la capella, hi havia un petit oratori de pocs pams d'alçada que va ser destruït pels francesos. Els masovers del mas proper, el Morató, s'encarregaren d'aixecar-ne un de nou que fou destruït en la guerra dels set anys. El tercer oratori va ser de nou aixecat pagant les obres un gran devot, Salvi Honorat Pujades; va fer tallar una nova imatge feta per un tal Roca l'any 1854. Mossèn Josep Pinatella, rector d'Olot, i el propietari del terreny, Josep Gelabert, decidiren l'any 1877 d'aixecar l'actual temple amb la col·laboració dels fidels, de Berga i Boix que va fer el plànol i de tots els qui hi treballaven. Els documents parlen que el plànol va ser fet pel pintor Josep Berga i Boix, revisat per l'arquitecte municipal Cinto Casabona i el mestre d'obres va ser Francesc Capdevila i Terme.

## Referències

* 1 2 «Capella de la Verge dels Desemparats». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 29 agost 2014].
# Capella de la Verge dels Socors d'Agramunt

La Capella de la Verge dels Socors d'Agramunt és una capella del municipi d'Agramunt (Urgell) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici religiós rectangular de petites dimensions construït amb paredat comú. La portalada s'hi observa un petit cos amb campanar al vèrtex superior. La porta principal de mig punt està aixoplugada per una coberta a dues aigües de fusta que sobresurt notablement. A dita portalada s'hi accedeix mitjançant quatre graons de pedra. L'interior és de nau única i està cobert per una falsa volta feta amb totxo sobre una imitació de trompes i queda separada de la volta que cobreix l'altar per una arcada de mig punt.
A la façana hi ha una inscripció al costat dret de la porta que diu: Fonch posada/ esta primera/ pedra a 6 de/ febrer 1678/ fundada per/ Franch Berenger/. És la primera pedra de la capella. El seu estat de conservació està molt desgastada.

## Història

Aquella capella fou construïda (segons llegenda) perquè uns pastors varen trobar la bellíssima imatge de la Mare de Déu dels Socors perduda enmig d'uns matolls a prop del riu Sió. Al seu honor li varen aquesta ermita. Durant dos segles i mig fou el punt de trobada dels devots de la patrona, la Verge dels Socors, i marc adient de moltes celebracions religioses festives.

## Referències

* 1 2 «Capella de la Verge dels Socors d'Agramunt». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 17 novembre 2015].
# Casa al carrer Boronat, 1 (Valls)

La Casa al carrer Boronat, 1 és una obra noucentista de Valls (Alt Camp) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici que fa cantonada i consta únicament de baixos i d'un primer pis. A la planta baixa hi ha diverses portes entre les dues façanes. Al primer pis, que dona al carrer Boronat, hi ha dos balcons, i un de sol a la Muralla del Carme, a més de dues finestres.
Sens dubte, el que crida més l'atenció és la cornisa composta de formes mixtilínies, que en definitiva, són els elements que determinen el caràcter noucentista de l'immoble.

## Referències

* 1 2 «Casa al carrer Boronat, 1». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 13 novembre 2017].
# Castro del Río

Castro del Río és una localitat de la província de Còrdova, Andalusia, Espanya.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 8.036 | 8.015 | 8.023 | 8.040 | 8.029 | 8.064 | 8.083 | 8.076 | 8.088 | 8.074 |

## Enllaços externs

* Castro del Río - Sistema d'Información Multiterritorial d'Andalusiía
* Ajuntament de Castro del Río Arxivat 2012-06-30 a Wayback Machine.
# Castrodeza

Castrodeza és un municipi de la província de Valladolid a la comunitat autònoma espanyola de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 286 | 256 | 240 | 228 |
# Castrocontrigo

Castrocontrigo és un municipi de la província de Lleó, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Forma part de la comarca de Tierra de la Bañeza, dins la subcomarca de la Valdería i dona accés a la comarca de La Cabrera.

## Pobles

* Castrocontrigo
* Morla de la Valdería
* Torneros de la Valdería
* Nogarejas
* Pinilla de la Valdería
* Pobladura de Yuso

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 1478 | 1209 | 1114 | 1075 |

## Referències

* ↑ «Provincia de León (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 març 2021].
# Castell de Mont-roig (Matarranya)

El castell de Mont-roig o de la Mola és castell, ara enrunat, que es troba en un tossal a sobre del poble de Mont-roig de Tastavins (Matarranya).
El seu origen és d'època musulmana o anterior. Va ser ocupat per Alfons el Bataller el 1132, però es va perdre davant els almoràvits i la reconquesta definitiva fou de Ramon Berenguer IV. El 1460 Joan II hi va tenir captiu el seu fill el príncep de Viana, i a la primera guerra carlina va quedar pràcticament destruït.
El tossal on se situa té el cim pla, allargat en sentit nord-sud, d'uns 120 metres de llarg i uns 17 d'amplada màxima. Té bones condicions de defensa, voltat per espadats per totes bandes, i sembla que en tot el perímetre hi havia una muralla. A l'extrem sud d'aquest cim hi ha les restes del que devia ser la construcció central del castell.
Més avall hi ha un altre planell que també devia ser aprofitat per la fortificació medieval, i on ara es pot veure la torre de les Hores, que és una torre de senyals de l'època de les guerres carlines a la que posteriorment se li va instal·lar un rellotge.

## Referències

* 1 2 Tortosa i Terres de l'Ebre, Llitera i Baix Cinca. Catalunya Romànica. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1997, pag. 227 Volum XXVI. ISBN 84-412-2515-X.
* 1 2 3 «Castillo de la Muela». BUSCADOR - Patrimonio Cultural de Aragón. Govern Aragonès. [Consulta: 13 octubre 2014].