OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Capocorb Nou

Capocorb Nou és una possessió del terme de Llucmajor, Mallorca. Està situada a la marina. És un desmembrament de la possessió de Capocorb Vell.
Segons les primeres dades corresponents a 1643 era propietat de Caterina Dameto i el 1653 d'Antoni de Sales Albertí. El seu fill la va vendre al col·legi Monti-sion dels Pares de la Companyia de Jesús passant després, el 1770, a la família Salvà-Tofolet. L'extensió, el 1862, assolia 841 quarterades, i n'era propietari Gabriel Clar Salvà. En els seus terrenys hi ha el pou Sobirà. La finca va passar a mans d'una empresa amb capital estranger per fer-hi una urbanització a la costa, però en va quedar aturada, si bé els carrers ja quedaren traçats.

## Construccions

Les cases segueixen la tipologia de la casa fortalesa, per la proximitat de la costa. Sobre el portal principal hi ha l'escut dels jesuïtes. La construcció és de dues plantes, amb una torre de defensa, clastra interior amb aljub i capella. Destaca també la cuina, que té una xemeneia molt gran i un petit molí. L'edificació compta amb arcades i voltes que s'entrecreuen simètricament i que, segurament corresponen a successives construccions afegides al conjunt inicial. Constitueixen una de les construccions més característiques de la marina llucmajorera, en la qual es conjugaven l'estatge dels pagesos i missatges, i les necessitats defensives davant la constant amenaça de les incursions morisques.

### Torre de defensa

La torre de defensa és de planta quadrangular i està integrada a l'estructura de les cases de possessió, que conté altres elements defensius, i situada a la seva banda oriental. Té quatre plantes, la darrera de les quals és el resultat d'haver cobert el terrat amb teulada de dos vessants. Construïda amb els paraments de paredat en sec amb referit d'argamassa, llevat de les cadenes d'angle i de l'horitzontal, i les estructures dels buits. A la façana principal hom hi troba quatre finestres, una damunt l'altra, una a cada planta; a la planta baixa, un finestró esbocat és probablement l'únic original; la resta són finestres planes, la darrera d'elles situada en el lloc on estava ubicat el matacà del qual resten les dues mènsules que el suportaven.

## Jaciments arqueològics

Hi ha diferents jaciments arqueològics que pertanyen a la prehistòria: Restes prehistòriques de Capocorb Nou - es Camí Vell, Cova de Capocorb Nou - es Cementeri des Moros, Restes prehistòriques de Capocorb Nou - s'Era Vella

## Referències

* ↑ Calviño, C; Clar, J.; Grimalt, M. Llucmajor. Palma: Hora Nova, 2000 (Guia dels pobles de Mallorca).
* ↑ de Luna, J; i col «Arquitectura Militar» (pdf). Catàleg de béns immobles [Llucmajor], 2000, pàg. 10. Arxivat de l'original el 8 de gener 2014 [Consulta: 9 gener 2013]. Arxivat 8 de gener 2014 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Possessions de Mallorca
# El Fons

El Fons (o El/Lo Fondo de Sucs) és una partida de l'Horta de Lleida, de Lleida.
Limita:
* Al nord amb la partida de Suquets Baix.
* Al nord-est amb la partida d'El Regal de la Casa.
* A l'est amb la partida de L'Oliverar i amb l'EMD de Sucs.
* Al sud-est amb la partida de Suquets.
* Al sud amb la partida de La Plana de Sucs.
* A l'oest amb el terme municipal de Gimenells i el Pla de la Font.

## Enllaços externs

* Oficina municipal de l'Horta de Lleida Arxivat 2010-09-21 a Wayback Machine.
* Mapa de les partides de Lleida Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine.
* Institut Català de Cartografia
# Hugh Algernon Weddell

Hugh Algernon Weddell (Birches House, Gloucestershire, 22 de juny de 1819 - Poitiers, 22 de juliol de 1877) va ser un metge i botànic anglès que s'especialitzà en flora sud-americana. Tot i nàixer a Birches House, a prop de Gloucester, de ben jovenet fou dut a França on es va criar. Feu els seus estudis a Boulogne-sur-Mer primer, i més endavant ingressà al Lycée Henri-IV de París. A la capital francesa va assistir a les classes del famós botànic Adrien de Jussieu. Aquest el va encoratjar a estudiar medicina. Jussieu el trià com a naturalista a fi de participar en l'expedició a Amèrica del Sud que havia de dirigir Francis de la Porte, comte de Castelnau. Així Weddell començà a explorar el continent amb el grup, i després sol, dedicant-s'hi a estudiar plantes com ara les cincones o la ipecacuana. Romangué sis anys al continent americà i quan tornà transportà a Europa una gran i rica col·lecció de plantes, de minerals i també diverses menes d'ocells i de mamífers. Es va casar el 1847 amb Julia Bolognesi, nadiua d'Arequipa (Perú). A desgrat d'aquell casament, al març del 1848, tornà a París sol, deixant la seva dona al seu país d'origen. Després de la seva arribada va ser nomenat com a ajudant-naturalista i treballà per la càtedra de botànica del Museu Nacional d'Història Natural de París.

## Obres

* Histoire naturelle des Quinquinas (1849)
* Additions à la flore de l'Amérique du Sud (1850)
* Voyage dans la Nord de la Bolivie (1853)
* Chloris andina: essai d'une flore de la région alpine des Cordillères de l'Amérique du Sud (dos volums) (1855-1861)
# Bies músic

El bies músic (Bias musicus) és una espècie d'ocell de la família dels platistèirids (Platysteiridae) i única espècie del gènere Bias Lesson, 1831. Habita la selva humida i boscos de ribera de l'Àfrica Occidental i Central, Kenya, Tanzània i Moçambic.

## Referències

* ↑ «Bies músic». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2021(català)
# Gammaglobulina

La gammaglobulina és un tipus de globulina denominada així per aparèixer en últim lloc en separar les proteïnes del sèrum sanguini mitjançant una electroforesi. El principal tipus de gamma globulina és el dels anticossos o immunoglobulines (Igs), encara que algunes Igs no migren en aquesta fracció de l'electroforesi.

## Definició

Les proteïnes globulars presents en el sèrum sanguini que migren a la regió gamma (per trobar-se carregades elèctricament de forma positiva) en una electroforesi es denominen gamma globulines. El terme gamma globulina és usat amb freqüència com a sinònim d'immunoglobulina, ja que la majoria de les immunoglobulines són gamma globulines, no obstant això atès que algunes immunoglobulines migren a les regions alfa o beta, el terme tendeix a usar-se menys.

## Immunoteràpia no específica

En pacients amb malalties del sistema immunitari que impedeixen la producció endògena de gamma globulines, és possible suplementar-les farmacològicament.
Les gamma-globulines humanes s'administren en cas de Agammaglobulinemia associada a X (XLA) o en Immunodeficiència comuna variable (CVID); mai han d'administrar-se a pacients amb deficiència selectiva d'Immunoglobulina A (Ig A), ja que aquesta malaltia en general és asimptomàtica i el sistema de defenses d'aquests pacients pot desenvolupar anticossos contra la Ig A externa causant quadres d'anafilaxis.

## Efectes secundaris

Els efectes secundaris de menor importància com mal de cap, dolor d'esquena, dolor de l'entroncament o del múscul, i una sensació general de malaltia es produeixen generalment mentre el cos s'ajusta a aquesta medicina. Aquests problemes no necessiten l'atenció mèdica tret que continuïn.
Altres efectes secundaris, com problemes de respiració o un batec del cor ràpid o que copeja, han de ser atesos per un metge al més aviat possible.
Qualsevol persona que mostri els símptomes següents de la sobredosi ha de consultar un metge immediatament:
* Cansament o feblesa inusual
* Vertígens
* Nàusees
* Vòmits
* Febre
* Fredors (esgarrifances)
* Tibantor en el pit
* Enrogiment del rostre
* Sudoració

## Interaccions

El pacient al que li receptin gamma globulina ha d'informar al metge d'altres medicines que estigui prenent, ja que les gamma globulines podrien interferir amb el tractament.
# Tertul

Tertul és el nom dels següents personatges:
* Gai Juli Cornut Tertul, cònsol el 101.
* Sext Sulpici Tertul, cònsol el 158.
* Publi Juli Escàpula Tertul Prisc, cònsol el 195.
# Pic del Coll de les Vanes

El Pic del Coll de les Vanes és una muntanya de 1.806 m alt del límit dels termes comunals de Castell de Vernet i de Vernet, tots dos de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord.
És a la zona sud-occidental del terme de Vernet, i a l'est de la zona central-oriental del terme de Castell de Vernet, al nord-oest del Coll de les Cabres al costat sud-est del Coll de les Vanes.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «33 - Castell». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan. «188 - Vernet». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Castell de Vernet, Taurinyà, Vallmanya i Vernet». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8. .

## Referències

* ↑ El Pic del Coll de les Vanes en els ortofotomapes de l'IGN
# A Boy Called Sailboat

A Boy Called Sailboat és una pel·lícula de comèdia dramàtica del 2018 produïda entre els Estats Units i Austràlia. Escrita i dirigida per Cameron Nugent, és protagonitzada per Lew Temple, Elizabeth De Razzo, Noel Gugliemi, Jake Busey i J. K. Simmons. S'ha doblat i subtitulat al català.
Als ARIA Music Awards de 2020, la banda sonora va ser nominada a la millor banda sonora original, repartiment o àlbum d'espectacles.

## Sinopsi

Una família hispana té grans esperances dipositades en el seu extraordinari fill, anomenat Sailboat, quan un gest personal desperta un desig global. Amb una petita guitarra, en Sailboat lidera un petit grup de persones en la miraculosa història del secret més gran mai explicat.

## Repartiment

* Julian Atocani Sánchez com a Veler
* Jake Busey com a Bing
* J. K. Simmons com Ernest
* Noel Gugliemi com a José
* Lew Temple com a DJ
* Bernard Curry com a àrbitre, actor i veu
* Elizabeth De Razzo com a Meyo

## Referències

* 1 2 A Boy Called Sailboat a la Base de dades de cinema en català
* ↑ «A Boy Called Sailboat». FilminCAT. [Consulta: 26 juliol 2022].
* ↑ «A Boy Called Sailboat». Fandango.
* ↑ LePire, Bobby. «A BOY CALLED SAILBOAT», 15-01-2019. [Consulta: 26 juliol 2020].
* ↑ Kay, Jeremy. «Premiere selling JK Simmons family comedy 'A Boy Called Sailboat' (exclusive)». Screen Daily, 17-02-2018. [Consulta: 26 juliol 2020].
* ↑ «A Boy Called Sailboat». Goita què fan ara. [Consulta: 26 juliol 2022].
* ↑ ARIA Award previous winners. «History Best Original Soundtrack, Cast or Show Album». Australian Recording Industry Association (ARIA). [Consulta: 16 juliol 2022].
# El Forcall (Viu de Llevata)

El Forcall, o lo Forcall, és un indret del terme de Sarroca de Bellera, al Pallars Jussà, en el territori de l'antic terme de Benés.
Es troba a l'extrem occidental del terme, en un lloc allunyat de les poblacions actuals. És al sud del Tossal de Tous i al sud-oest del Tossal de Prat d'Hort. Queda a llevant del paratge de Prat d'Hort, i en el Forcall el barranc de Prat d'Hort s'ajunta al barranc de les Salanques.
El nom del lloc ve precisament de l'aiguavés dels dos barrancs, ja que formen una forca.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# IC 342

IC 342 o C5 en la nomenclatura del Catàleg Caldwell és una galàxia espiral intermèdia en la constel·lació de la Girafa. La galàxia és a prop de l'equador galàctic on la pols la converteix en un objecte difícil d'observar tant pels astrònoms professionals com els amateurs. L'IC 342 és una de les dues galàxies més brillants en el grup IC 342/Maffei, un dels grups de galàxies que es troba més a prop del Grup Local. La galàxia va ser descoberta per W. F. Denning el 1895. Edwin Hubble primer va pensar que es trobava en el Grup Local, però després es va demostrar que hi era a fora. Té un nucli H II.

## Referències

* ↑ «NED results for object IC 0342». NASA/IPAC Extragalactic Database. [Consulta: 10 gener 2018].
* ↑ Megan Johnson «Determining the nature of the extended H I structure around LITTLE THINGS dwarf galaxy NGC 1569». Astronomical Journal, 6, 19-04-2013, pàg. 146. DOI: 10.1088/0004-6256/145/6/146.
* 1 2 3 «IC 342». [Consulta: 10 gener 2018].
* ↑ «1893AstAp..12..189D». [Consulta: 31 gener 2018].
* 1 2 R. Brent Tully «Cosmicflows-3» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 03-08-2016, pàg. 50. DOI: 10.3847/0004-6256/152/2/50.
* ↑ «NED results for object IC 342». NASA/IPAC Extragalactic Database. [Consulta: 10 gener 2018].
* ↑ «The most luminous starbursts in the Universe». Astrophysical Journal, 2008. DOI: 10.1086/591123.
* 1 2 Thomas H. Jarrett «The Two Micron All Sky Survey (2MASS)» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 01-02-2006, pàg. 1163–1183. DOI: 10.1086/498708.
* ↑ «NASA/IPAC Extragalactic Database». Results for IC 342.
* ↑ SEDS IC 342.
* ↑ Ho, Luis C.; Filippenko, Alexei V.; Sargent, Wallace L. W. «A Search for 'Dwarf' Seyfert Nuclei. III. Spectroscopic Parameters and Properties of the Host Galaxies». Astrophysical Journal Supplement, 112, 01-10-1997, p. 315. DOI: 10.1086/313041.

## Enllaços externs

* IC 342 (image included) Arxivat 2008-05-24 a Wayback Machine. at National Optical Astronomy Observatory
* IC 342 The hidden Galaxy
* IC 342 a WikiSky: DSS2, SDSS, GALEX, IRAS, Hydrogen α, X-Ray, Astrophoto, Sky Map, Articles i imatge (anglès)
Coordenades: 03$^h$ 46$^m$ 48.5$^s$; +68° 05′ 46″
# Biessis

Els biessis (en llatí: Biessi, en grec antic: Βίεσσοι, 'Víessoi') eren un poble de la Sarmàcia europea, que vivien a la part nord dels Carpats, a l'oest dels tagris. Ocupaven probablement la regió de la ciutat actual de Biecz a Galítzia.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Biessi». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 21 setembre 2024].
# Casa al carrer Colom, 5 (Cabanes)

Casa al carrer Colom, 5 és un habitatge del municipi de Cabanes (Alt Empordà) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Situada dins del nucli urbà de la població de Cabanes, a la banda de tramuntana del nucli antic, delimitada entre el carrer Colom i la plaça de l'Oli.
Edifici de planta rectangular amb jardí, format per dos cossos adossats, amb la coberta de teula de dues vessants i distribuït en planta baixa i pis. La construcció, tot i que completament rehabilitada, conserva un tram de l'antiga muralla que protegia la població de Cabanes. Es tracta d'un pany de la fortificació reformat, que amida uns tres metres d'alçada per tres de longitud i està ubicat a la cantonada nord-oest de la façana principal. Bastit amb còdols i pedra desbastada disposats formant filades regulars, amb algunes refeccions fetes de maó. Presenta tres espitlleres al mateix nivell, cada una bastida amb quatre pedres desbastades, tot i que han estat reformades. El tram està emmarcat amb pedres desbastades a les cantonades.

## Història

Segons la documentació consultada, amb motiu de la tercera guerra carlina l'any 1873, la vila de Cabanes es va fortificar mitjançant la prestació personal obligatòria dels veïns, a través d'un jornal de treball setmanal. S'optà per reparar el que quedava de l'antic recinte emmurallat d'època medieval i es procedí al tancament de patis, portes i finestres de les cases que formaven la línia exterior del nucli urbà. També es reforçaren els portals, s'armaren els veïns i es va muntar un servei de vigilància a la torre de l'església.
El pany de muralla integrat a l'habitatge del carrer Colom, tot i que probablement fou reformat a mitjans del segle xix, presenta una tipologia constructiva assimilable als models d'època baixmedieval.

## Referències

* 1 2 3 4 «Casa al carrer Colom, 5». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2014].
# Sant Martí d'Ansovell

Sant Martí d'Ansovell és una obra del municipi de Cava (Alt Urgell) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici religiós d'una nau coberta amb volta de canó, avui ensorrada.
Construcció en carreus i considerable gruix de les parets. En la façana sud porta de triple arquivolta. Absis rodó amb tres finestres de doble esqueixada. Al mur oest hi ha campanar de cadireta amb un ull.
Al voltant de l'església es troba les restes de l'antic poble d'Ansovell. L'antic cementiri de l'església de Sant Martí queda actualment travessat per la carretera local.

## Història

Una de les primeres referències documentals és donada per una acta testamentària de 1037. Posteriorment es torna a documentar el 1084 i també es documenta en l'acta de consagració de la Seu d'Urgell.
Durant l'edat mitjana el lloc pertnagué als Pinós i més endavant als Castre-Pinós, també vescomtes d'Èvol i comtes de Guimerà. Posteriorment passà als ducs d'Híxar.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Sant Martí d'Ansovell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 21 desembre 2015].

## Vegeu també

Església parroquial de Sant Martí d'Ansovell

## Bibliografia

* Buron, Vicenç; Esglésies romàniques catalanes: guia, 1980
* Pladevall i Font, Antoni, dir. ; Catalunya Romànica: Alt Urgell. Andorra, 1992
* Vidal-Vilaseca, dir.; El Romànic de l'Alt Urgell: estudi de vuitanta esglésies d'absis quadrat i setanta d'absis rodó, 1977

## Enllaços externs

* «Sant Martí d'Ansovell». Via Romànica. Consell Comarcal de l'Alt Urgell. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 21 desembre 2015].
# Duran i Reynals

«Duran i Reynals» té aquests significats:
* Hospital Duran i Reynals, centre sanitari i d'investigació proper a l'hospital de Bellvitge (L'Hospitalet de Llobregat)
* Biografies:
** Estanislau Duran i Reynals (Barcelona, 1894 - 1950), advocat i polític català, fill de l'escriptor Manuel Duran i Agnès Reynals
** Eudald Duran i Reynals (Barcelona, 1891 - París, 1917), escriptor noucentista barceloní, membre del grup La Revista
** Francesc Duran i Reynals (Barcelona, 1899 - New Haven, EUA, 1958), metge i microbiòleg català
** Manuel Duran i Reynals (Barcelona, 1897–1946), empresari
** Raimon Duran i Reynals (Barcelona, 1895 - 1966), arquitecte català, titulat el 1926
# Dionisi

Dionisi (en grec antic: Διονύσιος, llatí: Dionysius, derivat del nom del déu Dionís) és el nom de diversos personatges de l'antiguitat:
* Dionisi d'Halicarnàs, historiador del segle i aC, autor de diverses obres que s'han conservat
* Dionisi el Vell, tirà de Siracusa (405 - 367 aC)
* Dionisi el Jove, tirà de Siracusa (367 - 356 aC i 347 - 344 aC)
* Dionisi el Periegeta, geògraf del segle ii aC, autor d'una periegesi en vers que s'ha conservat
* Dionisi de Tràcia, gramàtic del segle ii aC, autor, presumiblement, de l'Art de la Gramàtica, obra que s'ha conservat
* Dionisi de Bizanci, geògraf del segle ii, autor d'un periple per la Mar Negra que s'ha conservat
* Dionisi d'Heraclea, tirà d'Heraclea del Pont al segle iv aC
* Dionisi Soter, rei indogrec del Panjab oriental (c. 65 a 55 aC)
* Dionisi d'Heraclea, filòsof estoic, posteriorment cirenaic, del segle iii aC
* Dionisi de Sinope, poeta còmic del segle iv aC pertanyent a la comèdia mitjana
* Dionisi, esclau de Ciceró, mestre del seu fill
* Dionisi, mestre de Plató
* Dionisi Àtic, retòric grecoromà del segle i aC natural de Pèrgam
* Dionisi d'Argos, escultor en bronze del segle v aC
* Dionisi, escultor del segle ii aC, fill de Timàrquides
* Dionisi de Colofó, pintor del segle v aC
* Dionisi, pintor a Roma el segle i aC
* Dionisi de Milet, historiador del segle v aC
* Dionisi de Milet, sofista del segle ii
* Dionisi Calcus, orador i poeta del segle v aC
* Dionisi de Calcedònia, filòsof de l'escola de Mègara del segle iv aC
* Dionisi de Lamptres, filòsof epicuri del segle iii aC
* Dionisi de Calcis, historiador del segle iv aC
* Dionisi Iàmbic, gramàtic del segle iii aC, mestre d'Aristòfanes de Bizanci
* Dionisi de Sidó, gramàtic del segle ii aC
* Dionisi Trifoni, gramàtic del segle i aC
* Dionisi d'Alexandria, gramàtic del segle i
* Dionisi de Mitilene, gramàtic i mitògraf del segle iii aC
* Dionisi de Faselis, gramàtic d'importància menor
* Dionisi Ascàlaf, gramàtic d'importància menor
* Dionisi de Corint, poeta hel·lenístic d'importància menor
* Dionisi d'Atenes, escriptor d'importància menor
* Dionisi d'Heliòpolis, escriptor d'importància menor
* Dionisi (metges), nom de diversos metges de l'antiguitat
* Dionisi Cató, nom atribuït a l'autor dels Dístics de Cató
* Antíoc VI Dionisi, rei de l'Imperi Selèucida (145 - 140 aC)
* Antíoc XII Dionisi, rei de l'Imperi Selèucida (87 - 82 aC)
* Dionisi Cassi Longí, filòsof i gramàtic del segle iii
* Cassi Dionisi, escriptor del segle i aC natural d'Útica, traductor d'un tractat d'agricultura púnic
* Eli Dionisi, gramàtic natural d'Halicarnàs del segle ii
* Papiri Dionisi, magistrat romà en temps de Còmmode (segle ii)

## Vegeu també

* Dionís (desambiguació)
# Església Parroquial de Sant Joan de Mollet

Església Parroquial de Sant Joan de Mollet és una església neoclàssica de Sant Joan de Mollet (Gironès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És de planta rectangular amb una nau central més ampla i absis semicircular i dues naus laterals amb petites capelles adossades al mur perimetral. L'estructura interior de l'edifici remarca la forma de creu llatina, amb pilars de gran alçada que sostenen la coberta amb voltes de canó, decorades amb motius florals i geomètrics i una cúpula en el creuer.
Les naus laterals estan cobertes amb voltes apuntades de quatre punts. Totes les columnes descansen sobre un basament cúbic i tenen el fust llis i el capitell dòric. Són revestides amb guix planxat al foc imitant el marbre. La unió entre la volta de canó i les columnes es realitza mitjançant una àmplia cornisa de remat que envolta el recinte. La façana principal és feta amb pedra de riu i arrebossada. És molt senzilla, amb quatre pilastres, un entaulament i un frontó triangular.

## Història

En una llosa de marbre de sobre la porta principal hi ha una inscripció que diu: la primera pedra fou col·locada el 11-10-1847, essent obrer Major Joan Masó. Es va acabar l'11-10-1866 amb el mateix obrer major. L'encarregat de l'obra fou Miquel Masó, germà de l'anterior. L'ecònom va ser el batxiller Salvador Viñas. L'actual edifici fou bastit sobre les restes de l'antiga església.
El lloc és conegut ja l'any 844 i sabem que la parròquia i bona part del municipi eren de la Mitra de Girona. A l'interior del Temple s'hi troba una antiga tomba a la qual es pot llegir "Sepultura de Antich Masó de Mollet i dels seus. Any 1584". L'actual altar és una copia del que hi havia abans de la Guerra Civil; fou construït el 1936.

## Referències

* 1 2 3 4 «Església Parroquial de Sant Joan de Mollet». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 novembre 2016].
# Gai Juli Jul (cònsol 489 aC)

Gai Juli Jul (en llatí: Caius Iulius L. F. Iullus) va ser un magistrat romà del segle v aC. Formava part de la gens Júlia, una gens romana d'origen patrici, de les més antigues.
Va ser cònsol l'any 489 aC amb Publi Pinari Mamercí Ruf, consolat en el qual els volscs dirigits per Coriolà, van iniciar la guerra contra Roma. A la història de Titus Livi no hi figuren els cònsols d'aquest any.

## Referències

* ↑ Dionís d'Halicarnàs. Ῥωμαϊκὴ Ἀρχαιολογία VIII,1
# Testamentariae

Testamentariae va ser el nom de les diverses lleis relatives als testaments i disposicions testamentàries a l'antiga Roma. Les principals van ser la Cornelia testamentaria, la Falcidia, la Furia testamentaria i la Voconia.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Testamentum». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 27 abril 2022].