# Cupeño

El Cupeño (autoanomenada Kupangaxwicham Pe'memelki) és una llengua extingida de les llengües takic de la família lingüística uto-asteca parlada pels cupeños, un poble d'amerindis dels Estats Units que vivia al Sud de Califòrnia. Roscinda Nolasquez (m. 1987) en fou la darrera parlant nadiua.

## Regió

La llengua era parlada originàriament a Cupa, Wilaqalpa, i Paluqla, al comtat de San Diego, Califòrnia, i més tard al voltant de la reserva índia Pala.

## Morfologia

El cupeño és una llengua aglutinant, on les paraules utilitzen sufixos complexos per a una varietat de propòsits amb diversos morfemes enfilats.
El cupeño modula els seus verbs per transitivitat, temps, aspecte, mode, persona, nombre, i evidencialitat. L'evidencialitat s'expressa en cupeño amb clítics, que en general apareixen prop del principi de la frase.
=ku'ut 'reportatiu' (mu=ku'ut 'i s'ha dit que...') =am 'miratiu =$he 'dubitatiu'
Hi ha dos modes declinats, realis =pe i irrealis =e'p.

### Pronoms

Els pronominals del cupeño apareixen en moltes diferents formes i estructures. La següent només apareix en verbs en passat.
| Persona | Singular | Plural |
| 1a | ne- | chem- |
| 2a | e- | em- |
| 3a | pe- | pem- |

### Sistema mode-aspecte

Els verbs en futur simple no tenen marca. Els verbs en passat simple tenen pronoms en aspecte passat; el pretèrit imperfecte afegeix el modificador imperfecte que es mostra a continuació.
| Nomber | Present | Imperfecte | Fut. Imp | Habitual |
| Singular | -qa | -qal | -nash | -ne |
| Plural | -we | -wen | -wene | -wene |

## Fonologia
### Vocals

| | Anterior | Central | Posterior |
| Tancada | i, i: | | u, u: |
| Mitjana | ɛ, ɛ: | ə, ə: | o, o: |
| Oberta | | a, a: | |
/ɛ/ i /o/ apareixen com a manlleus lingüístics d'Espanyol, però també com a al·lòfons d' /ə/ en paraules nadiues cupeño.
/i/ també pot aparèixer com a [ɪ] en síl·labes tancades, i [e] en algunes síl·labes obertes.
/u/ pot reduir a schwa en síl·labes àtones.
/ə/ també apareix com a [ɨ:] quan són llargues i tòniques, [o] després de labials i [q], i com a [ɛ] abans [w].
/a/ també pot aparèixer [ɑ] abans d'uvulars.

### Consonants

| | | Bilabial | Coronal | Coronal | Palatal or Postalveolar | Plana | Plana | Labializada | Labializada | Glotal |
| | | Bilabial | Laminar | Apical | Palatal or Postalveolar | Velar | Uvular | Velar | Uvular | Glotal |
| Nasal | Nasal | m | n | | ɲ | ŋ | | | | |
| Oclusiva and Africada | Oclusiva and Africada | p | t | | (t)ʃ | k | q | kʷ (qʷ) | kʷ (qʷ) | ʔ |
| Fricativa | Sorda | | s | ʂ | (t)ʃ | x ~ χ | x ~ χ | xʷ | | h |
| Fricativa | sonora | v | ð | | | ɣ | | | | |
| Vibrant | Vibrant | | | ɾ | | | | | | |
| Aproximant | central | | | | j | | | w | | |
| Aproximant | Lateral | | l | | ʎ | | | | | |
/kʷ/ es converteix en [qʷ] abans d'/a/ o /e/ àtones. [x] i [χ] apareixen en variant lliure.
/tʃ/ es converteix en [ʃ] en coda de síl·laba.
/f/, /ð/, i /ɾ/ només apareixen en manlleus del castellà.

## Vegeu també

* Survey of California and Other Indian Languages

## Referències

* ↑ Hill, Jane H. A Grammar of Cupeño. 136. Univ of California Press, 2005-10-18 (UC Publications in Linguistics).

## Enllaços externs

* The Cupeño language, Four Directions Institute
* Cupeño language, Survey of California and Other Indian Languages
* Recursos OLAC sobre el cupeño