OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Música chutney

* Per a altres significats, vegeu «Chutney».
La música chutney és un estil musical originari del sud del Carib, concretament de l'illa de Trinitat. Deriva de la música tradicional de l'Índia i de la música “Soca” de Trinitat.
Aquesta fusió musical va ser creada pels caribencs amb avantpassats dels estats de Bihar, Uttar Pradesh i Bengala i del sud de Madràs a l'Índia La música chutney es va establir a la dècada de 1940, no es va enregistar en discs fins a 1958 i va tenir molt d'èxit amb la cantant. Dropati. El 1970f Sundar Popo modernitzà el chutney. Cap a 1980 fusionà amb la música Calypso, Soca i l'American Rhythm & Blues Els artistes chutney moderns feien les seves lletres ja sia en hindi, bhojpuri o anglès. La música chutney s'acompanya amb guitarres elèctriques sintetitzadors, dholak, harmònium i dhantal i bateries tassa.

## Referències

* Broughton, Simon, and Mark Ellingham. "Trinidad: Chutney." World music: the Rough guide : [an A-Z of the music, musicians and discs.. London: The Rough Guides, 2000. 527-530. Print.
* Ingram, Amelia. "What is Chutney Music?." An Exploration of Music and Culture in Trinidad. N.p., n.d. Web. 3 May 2011. <http://aingram.web.wesleyan.edu/chutney.html>.
* Manuel, Peter, Kenneth M. Bilby, and Michael D. Largey. Caribbean currents: Caribbean music from rumba to reggae. Philadelphia: Temple University Press, 1995. Print.
* "Our People." Trinidad and Tobago Government Portal. N.p., n.d. Web. 3 May 2011. <http://www.ttconnect.gov.tt/gortt/portal/ttconnect/SharedDetail?WCM_GLOBAL_CONTEXT=/gortt/wcm/connect/GorTT%20Web%20Content/ttconnect/home/about+t+and+t/general+information/our+people Arxivat 2011-08-10 a Wayback Machine.>.
* Manuel, Peter. "Chutney and Indo-Trinidadian cultural identity." Popular Music 17 (1998): 21-43. Print.
* Ramnarine, Tina Karina. ""Indian" Music in the Diaspora: Case Studies of "Chutney" in Trinidad and in London." British Journal of Ethnomusicology 5 (1996): 133-153. Print. subscription-only link from JSTOR
* Saywack, Rajendra. "A History Of East Indian Chutney Music In The Caribbean." ChutneyZone.com | Wile Up Yuhself! 31 Aug. 2004. Web. 25 Apr. 2011. <http://www.chutneyzone.com/history.html Arxivat 2011-11-01 a Wayback Machine.>.
* "The History of Chutney Music in Trinidad and Tobago." CHUTNEY PULSE. N.p., 7 Oct. 2009. Web. 28 Mar. 2011. <http://chutneyontheweb.blogspot.com/>.
# Cementiri d'Almoster

El Cementiri d'Almoster és una obra noucentista d'Almoster (Baix Camp) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local, obra de l'arquitecte reusenc Pere Caselles i Tarrats.

## Descripció

El cementiri d'Almoster està situat a la zona nord del municipi, als afores, just al Camí Puig d'en Cama. De tot el perímetre cal destacar l'entrada, que consta d'una estructura formada per l'arc de mig punt d'entrada, amb la dovella clau ressaltada, amb entaulament i frontó. Al centre del frontó s'obre un ull de bou amb la inscripció en relleu de la data: "1922". Tot el conjunt és culminat per una creu al centre, i als laterals, a banda i banda, una forma curvilínia al caires amb un motiu decoratiu en relleu.

## Referències

* ↑ Pàmies, Anton «Pere Caselles i Tarrats, entre el modernisme i el noucentisme». El Modernisme, Domènech i Montaner i el seu temps, 2016, pàg. 151.
* ↑ «Cementiri d'Almoster». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 6 desembre 2018].

## Enllaços externs

* «Cementiri d'Almoster». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Marata

Marata és el nom dels següents llocs:
* Can Marata, edificació en el poble de Polinyà
* Marata (les Franqueses del Vallès), nucli de població del municipi de les Franqueses del Vallès
* Marata (Maçanet de la Selva), o La Torre de Marata, nucli de població del municipi de Maçanet de la Selva
# Brunettia exigua

Brunettia exigua és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Indonèsia: Irian Jaya.

## Referències

* ↑ Annandale, 1910. Rec. Indian Mus., 5, 141. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 9 març 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Casa Quintana (Arenys de Mar)

La casa Quintana és un edifici d'Arenys de Mar inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

La casa que fa cantonada, té tres plantes i és situada a una recolzada del Rial. La composició és simètrica en ambdues façanes amb portal, balcó i finestra emmarcats amb pedra. Els dos portals tenen la llinda arquejada. Posseeix un ampli jardí que dona al carrer del Bisbe Pasqual i té una visió de la zona posterior de l'Església. És una casa d'un cos en una zona on la vorera del rial s'eixampla, degut a estar retirada l'alineació de façanes, la qual cosa dona una àmplia perspectiva a les obertures de la façana est. Les seves obertures són les típiques de les cases del segle xviii.

## Història

Aquesta casa era l'habitatge de la família Quintana a la vila, però actualment s'ha convertit en una segona residència i s'ha obert un petit comerç de mobles vells al seu interior.

## Referències

* 1 2 «Casa Quintana». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 29 agost 2014].
# Privólnaia

Privólnaia - Привольная (rus) - és una stanitsa del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la vora esquerra del líman Sladki, estuari del Txelbas i del Miguta. És a 22 km a l'oest de Kanevskaia i a 124 km al nord de Krasnodar.
Pertanyen a aquesta stanitsa els khútors de Trud i Dobrovolni.

## Història

La localitat fou fundada el 1881 per colons camperols de Novomixàstovskaia, que demanaren autorització al governador de la província de Kuban. Així doncs, seixanta-dues famílies es traslladaren als terrenys buits dels aiguamolls del líman, ric en boscos de roures i caça i pesca en les aigües de l'estuari. Entrà a formar part de l'otdel de Ieisk. El 1888 s'hi va construir la primera església, avui dia no conservada.
El 1929 s'hi establí el kolkhoz. Fou ocupada per la Wehrmacht de l'Alemanya Nazi l'agost del 1942 i alliberada el febrer del 1943. Després de la dissolució de la Unió Soviètica el kolkhoz esdevingué l'OAO Privólnoie.
# Muñogrande

Muñogrande és un municipi de la província d'Àvila, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 126 | 111 | 105 | 95 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Ávila (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 16 setembre 2021].
# Andelain

Andelain és un municipi francès situat al departament de l'Aisne i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 175 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet d'Andelain era de 175 persones. Hi havia 69 famílies de les quals 15 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 11 dones vivint soles), 23 parelles sense fills, 27 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 74 habitatges, 70 eren l'habitatge principal de la família, 2 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 71 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 70 habitatges principals, 58 estaven ocupats pels seus propietaris i 11 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 4 tenien dues cambres, 7 en tenien tres, 14 en tenien quatre i 45 en tenien cinc o més. 55 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 21 habitatges hi havia un automòbil i a 43 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Andelain el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 8 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 8 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 12 | 45 a 49 | 0 |
| 8 | 40 a 44 | 12 |
| 12 | 35 a 39 | 8 |
| 4 | 30 a 34 | 12 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 12 | 10 a 14 | 12 |
| 16 | 5 a 9 | 16 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 117 persones, 88 eren actives i 29 eren inactives. De les 88 persones actives 78 estaven ocupades (38 homes i 40 dones) i 10 estaven aturades (6 homes i 4 dones). De les 29 persones inactives 12 estaven jubilades, 6 estaven estudiant i 11 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Andelain hi havia 73 unitats fiscals que integraven 192 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 17.771,5 €.

### Activitats econòmiques

Els 2 establiments que hi havia el 2007 eren d'empreses de construcció.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era una empresa de construcció.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques d'Andelain a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades d'Andelain a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Cementiri d'Alboquers

El Cementiri d'Alboquers és una obra de Sant Bartomeu del Grau (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una construcció de planta rectangular formada per quatre murs que tanquen el recinte amb una façana rectangular. Els murs són fets amb pedres irregulars, morter i, en les últimes reformes, ciment.
La porta d'entrada és amb llinda, on es llegeix la data 1889.

## Història

Aquest cementiri substitueix l'antic cementiri d'Alboquers que estava situat al costat de l'església i no als afores del nucli de població. La data de la llinda de la porta del cementiri el data a l'any 1889.

## Referències

* 1 2 3 «Cementiri d'Alboquers». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 11 març 2019].
# Maternidad

L'obra Maternitat de l'artista Julio González va ser creada l'any 1906 i és la seva primera pintura a l'oli. La maternitat en ella representa el prototip de la pagesa catalana i encarna la visió única de l'artista de la imatge femenina. També és un dels molts intents que ha fet l'autor en la seva carrera. Actualment al Museu Nacional d'Art de Catalunya.
| Número d'inventari | 113507-000 (Número de catàleg) |
| Denominació | Maternidad(mother and child) |
| Autor | Julio González |
| Datació | 1906 |
| Tema | Gènere i societat |
| Tipologia | Pintura a l’oli sobre tela |
| Tècnica | Oli sobre cartó |
| Materials | Pintura a l'oli, llenç |
| Mesures | 67 x 52 cm |
| Ubicació | MNAC, sala 70 (secció d’art modern) |
| Propietari | MNAC |
| Descripció formal | Al primer pla d'aquesta obra apareix una pagesa vestida amb un vestit i un xal blanc, que sosté nens petits als braços. L'expressió és indiferent, amb un deix de malenconia. El fons és un edifici blanc contra el cel blau i els núvols blancs. Hi ha un bosc verd davant de l'edifici amb una tanca al voltant. Òbviament és en un poble. |
| Inscripcions o marques | A l'angle inferior dret de l'obra apareix la signatura de l'autor “J. González.” El revers està escrit a mà per Roberta González: "Maternité/ Vers /1906 - 12/ Julio González / Roberta González [rubricat] |
| Història de l’obra | Aquesta obra va ser creada el 1906 quan l'autor xxx tenia 30 anys. A partir de principis del segle XX es van començar a crear un gran nombre de pintures relacionades amb els temes de les “dones camperoles” i “l'amor maternal”. Les seves obres aborden temes realistes relacionats amb la consciència social. Va asseure una certa base per a la seva posterior creació de l'escultura "Iron Farmer Motherhood". L'obra va ser donada al MAM (avui MNAC) el 1972 per Roberta González |
| Referències | González, J., Llorens, E., Farias, A., Fondevila, M., Llorens, E., & Llorens, E. (2019). Julio González : espaço e matéria = space and matter = espacio y materia : coleçao Museu Nacional d’Art de Catalunya = Museu Nacional d’Art de Catalunya collection = colección del Museu Nacional d’Art de Catalunya. Instituto Tomie Ohtake. Doñate, M., & González, J. (2008). Juli González : retrospectiva. MNAC, Museu Nacional d’Art de Catalunya. Llorens, T. (2007). Julio González : catálogo general razonado de las pinturas, esculturas y dibujos. IVAM |
| Observacions | |

## Referències

* ↑ «Maternidad» (en castellà), 05-12-2013. [Consulta: 7 juny 2024].
# Brunettia clavigera

Brunettia clavigera és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Indonèsia: Irian Jaya.

## Referències

* ↑ Annandale, 1910. Rec. Indian Mus., 5, 141. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 9 març 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
# Carreró de Gurp

El Carreró de Gurp és una via pública de Tremp (Pallars Jussà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Carrer estret i costerut, situat al nucli de Gurp, d'una amplada de tres metres, deixant un pas cobert que es produeix al final del carrer.
El tipus d'obertures que donen al carrer i el paviment de còdols i pedra, són elements característics medievals, tot i que el passatge ha estat molt modificat amb el pas dels segles. La composició de planta baixa, pis i golfes, amb el paredat de pedra, són característiques de l'arquitectura domèstica de caràcter popular. Destaca també la conservació de la porxada d'accés.

## Història

No es compta amb documents que datin els orígens de l'urbanisme de Gurp. Així i tot, la primera referència històrica és dels anys 696 i 674, fet que indica una probable formació del nucli ja a l'inici del període medieval.

## Referències

* 1 2 3 «Carreró de Gurp». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 12 març 2019].
# Más madera!

Más Madera! va ser una revista de còmic publicada en 1986 per Editorial Bruguera. El seu director va ser Alfons López i Tufet.

## Trajectòria editorial

"Más madera!" va ser una de les tres revistes que l'editorial Bruguera va traure en 1986, any del seu tancament (les altres dos foren "TBO" i Monstruos & Co."). Estes revistes van aparèixer un any després que la majoria dels dibuixants de la casa abandonara l'editorial, que havia declarat el concurs de creditors en 1982."Más madera!" va ser realitzada pel denominat Equipo Butifarra, provinent de la revista homònima.
| Aparició | Títol | Autor |
| 1986 | Lula | Frankfurt/L. Largo |
| 1986 | Puzzle | Xavier Roca/Das Pastoras |
| 1986 | Fuera de juego | Boixaderas/Sarto |
| 1986 | Bidouille y Violette | Hislaire |

## Referències

* 1 2 Regueira (2005), pp. 256 a 257.
* ↑ Guiral (09/2010), p. 149.

## Bibliografia

* CUADRADO, Jesús. Atlas español de la cultura popular: De la historieta y su uso 1873-2000. Madrid: Ediciones Sinsentido/Fundación Germán Sánchez Ruipérez. 2 v, 2000. ISBN 84-89384-23-1.
* DELHOM, Josep Maria. Catálogo del tebeo en España. 1865/1980. Barcelona: Círculo del Comic, S.A./CESA, 1989. ISBN 84-8449-221-4.
* GUIRAL, Antoni. 100 años de Bruguera. De El Gato Negro a Ediciones B. Barcelona: Ediciones B., 09/2010. Depósito Legal: B-24625-2010. ISBN 978-84-9885-647-7..
* REGUEIRA, Tino. Guía visual de la Editorial Bruguera (1940-1988). Barcelona: Ediciones Glénat S. L., 2005. Depósito Legal: B-2551-05. ISBN 84-8449-664-3.
# Abegondo

Abegondo és un municipi de la província de la Corunya a Galícia. Pertany a la comarca de la Corunya. Limita amb els municipis de Bergondo, Betanzos, Oza dos Ríos, Cesuras, Mesía, Ordes, Carral i Cambre.
Evolució demogràfica :
| 1900 | 1930 | 1950 | 1981 | 2004 |
| 7.376 | 8.238 | 8.202 | 6.274 | 5.732 |
| Fonts: INE i IGE (Els criteris de registre censal variaren i les dades de l'INE i de l'IGE poden no coincidir.) |||||

## Parròquies

| Abegondo (Santaia) Cabanas (San Xián) Cerneda (San Salvador) Cos (Santo Estevo) Crendes (San Pedro) Cullergondo (Santa María) Figueroa (San Miguel) Folgoso (Santa Dorotea) Leiro (Santaia) Limiñón (San Salvador) | Mabegondo (San Tirso) Meangos (Santiago) Montouto (Santa Cristina) Orto (San Martiño) Presedo (Santa María) Sarandós (Santa María) Vilacova (San Tomé) Viós (San Salvador) Vizoño (San Pedro) |

## Vegeu també

* Ciutat Esportiva d'Abegondo
* Pantà d'Abegondo-Cecebre
# Maternale

Maternale és una pel·lícula italiana per televisió de 1978, que suposà el debut com a directora de Giovanna Gagliardo.

## Argument

Anys 60. A causa de la tensió de la seva relació amb la seva mare, una noia es tanca en un silenci obstinat, mostrant també trastorns alimentaris.

## Repartiment

* Carla Gravina: la made
* Anna Maria Gherardi:
* Marino Masè: el pare
* Francesca Muzio: Teresa
* Benedetta Fantoli:
* Francesco Fantoli:
* Lajos Balázsovits:
* Umberto Silva: el cirurgià
* Stefano Madia:

## Producció

Inspirat en l'experiència de la directora en grups de sensibilització sobre la relació mare-filla, nascuda dins del feminisme dels anys 70, fou sleccionada en la Quinzena dels Realitzadors del 1978.

## Referències

* ↑ Panizza, Letizia; Wood, Sharon. A History of Women's Writing in Italy. Cambridge University Press, 2000. ISBN 9780521578134.
* ↑ «Maternale | La Quinzaine des Réalisateurs». La Quinzaine des Réalisateurs, 01-05-1978. Arxivat de l'original el 2016-08-15. [Consulta: 30 maig 2023].

## Bibliografia

* Giovanna Gagliardo, Maternale, Milano, Edizioni delle donne, 1978, 125 pp
# Carlsbad (cràter)

Carlsbad és un cràter sobre la superfície de (951) Gaspra, situat amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 29.7 ° de latitud nord i 88.8 ° de longitud est. Fa un diàmetre de 0.5 km. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 2003 i fa referència a Karlovy Vary, una ciutat a Txèquia amb balneari.

## Referències

* ↑ "Carlsbad (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Courbon, P.; Chabert, C.; Bosted, P.; Lindsley, K. Cave Books, Saint Louis. Atlas of the Great Caves of the World, 1989.
# Atelopus nahumae

Atelopus nahumae és una espècie d'amfibi que viu a Colòmbia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Ramírez Pinilla, M.P., Osorno-Muñoz, M., Rueda, J.V., Amézquita, A. & Ardila-Robayo, M.C. 2004. Atelopus nahumae. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 9 d'abril del 2008.
# Compsosuchus solus

Compsosuchus solus (Compsosuchus, gr. "crocodil bonit") és un gènere representat per una única espècie de dinosaure teròpode abelisàurid que va viure durant el Cretaci superior, (fa aproximadament 70 milions d'anys, en el Maastrichtià) en el que és avui l'Índia.

## Descripció

El Compsosuchus va ser un petit teròpode, gràcil que arrib a mesurar 2,00 metres de llarg, 0,80 d'alt i a pesar uns 20 quilograms.

## Història

El Compsosuchus va ser descrit durant 1933 per von Huene i Matley. Ho describierón a partir de restes trobades en la formació de Lameta, en la muntanya Bara Simla, en Madhya Pradesh, Índia. L'únic exemplar trobat, un axis articulat es troba articulat.

## Classificació

L'articulació de l'axis fa recordar a la de l'Allosaurus, per això en un principi va ser considerat un Allosauridae. Després va ser col·locat dintre es Coelurosauria i avui és més acceptat com a Abelisauridae, ja que aquest axis és molt similar a dels Carnotaurinae, mostrant una convergència evolutiva entre aquests i els al·losàurids, si bé això encara està en discussió i per a molts és un Nomen dubium.

## Referències

* von Huene, F. i Matley, C. (1933)The Cretaceous Saurischia and Ornithischia of the central provinces of India. Pal. Indica 21; 1 - 74
* Molnar, R., Kurzanov, S. i Dong Zhiming. (1990) en David B. Weishampel, et al. (eds.), “The Dinosauria”. University of California Press, Berkeley, Els Angeles, Oxford. 169-209
* Novas, F., Angolin, F. i Bandyopadhyay, S. (2004) Cretaceus theropods from India: A review of specimens described for Heune and Matley (1933). Rev. Mus. Argentino de Cs. Nat., ns Buenos Aires. ISS1514-5158
# Nematabramis verecundus

Nematabramis verecundus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4,2 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Mindanao (Filipines).

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Herre, A.W.C.T., 1924. Distribution of the true freshwater fishes in the Philippines. I. The Philippine Cyprinidae. Philipp. J. Sci. 24(3):249-307.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Andecha Obrera

Andecha Obrera va ser una organització d'ideologia nacionalista asturià, actualment sense activitat, que durant la dècada dels anys 80 va fer esclatar diversos artefactes en objectius típics de les lluites obreres, com oficines del INEM o relacionats amb el conflicte naval.

## Accions documentades

* Al febrer de 1983 es dona a conèixer amb un atemptat al Banco Hispano Americano en Gijón.
* Mesos després, el 10 de maig de 1983 col·loca artefactes en dues sucursals bancàries de Gijón, que fa saber mitjançant una trucada a Radio Nacional de España en Astúries. El primer artefacte va fer explosió a la sucursal del Banco Hispano Americano, provocant nombrosos danys materials tant en el banc com en els voltants. Deu minuts més tard, equips de desactivació de la Guardia Civil van desactivar un altre artefacte compost d'un quilo col·locat en l'entrada principal del Banco Herrero. Es va relacionar la seva col·locació a conflictes laborals d'aquestes dues empreses.
* El 30 de novembre de 1983 comet un atemptat contra el Club de Regates de Gijón que reivindicaria dos dies després amb una trucada al diari La Voz de Asturias. Notícia que publicava el Diario de Navarra a 2 de desembre 1983.
* Reprèn la seva activitat el simbòlic 1 de maig de 1985 explotant un artefacte de poca potència en un local comercial de Coca-Cola en el polígon industrial de Tremañes, Gijón.
* La matinada del 22 de setembre de 1985 un artefacte de mitjana potència és esclatat de forma controlada en les inmediciaciones de l'Oficina d'Ocupació INEM) de Gijón per artificiers de la Guàrdia Civil.

## Referències culturals

* El grup asturià de música Dixebra els nomena en la cançó Manifiestu'l Frente Folixariu, del disc Grieska editat en cassete a la fi de els 80.

## Referències

* ↑ El grupo «Andecha Obrera» se atribuye la colocación de dos bombas en Gijón,, de La Vanguardia 11/05/1983.
* ↑ Artefacto casero en unos locales comerciales de Coca Cola, de La Vanguardia 02/05/1985.
* ↑ Cuatro artefactos explosivos, en Asturias y Andalucía, de El País 22/09/1985.
* ↑ Lletra de la cançó