OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Resolució 2243 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2243 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 14 d'octubre de 2015. El Consell va ampliar el mandat de la Missió d'Estabilització de les Nacions Unides a Haití (MINUSTAH) durant un any fins al 15 d'octubre de 2016.

## Contingut

La primera volta de les eleccions parlamentàries el 9 d'agost de 2015 s'havia celebrat en calma relativa, tot i que hi havia hagut incidents violents esporàdics. La situació de seguretat al país s'havia mantingut estable durant l'últim any. No obstant això, les forces de seguretat havien de millorar encara més. Les bandes delictives continuaven cometent crims greus arreu del país contra els nens, i la violència sexual era habitual.
La situació humanitària a Haití s'havia deteriorat. Per exemple, hi havia escassetat d'aliments a causa de la sequera entre març i juny de 2015. També hi havia més de 60.000 desplaçats interns, que estaven desnodrits i amb molt poc accés a l'aigua i al sanejament. No hi havia fons per portar a aquestes persones serveis bàsics o subsidis d'habitatge. A més, el país també havia patit una epidèmia de còlera.
El mandat de la MINUSTAH a Haití es va estendre fins al 15 d'octubre de 2016. El nombre de militars va romandre en 2.370 efectius i el d'oficials en 2.601. El Consell planejava retirar la força de pau i reemplaçar-la amb una nova missió per seguir ajudant al govern d'Haití.

## Referències

* ↑ Nacions Unides. «SC renews Haiti mission mandate for one year at recommended troop levels», 14-10-2015.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2201 a la 2300 (2015 - 2016)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 2247 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2247 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 10 de novembre de 2015. El Consell va ampliar el mandat de l'EUFOR Althea a Bòsnia i Hercegovina durant un any més.

## Contingut

En juliol de 2015, les diferents autoritats de Bòsnia i Hercegovina finalment van acordar reformes econòmiques, socials, administratives i policials amb les quals el país havia de tornar a connectar amb la resta d'Europa. També es va demanar al país que treballés en la implementació de l'agenda 5+2.
La missió EUFOR Althea al país es va centrar principalment en reforçar l'aparell del govern i formar les forces policials, però també podrien intervenir si la situació així ho requeria. Com a successor de la força de manteniment de la pau de l'OTAN, Althea tenia un paper estabilitzador militar en virtut de l'acord de Dayton. A més, també era responsable del control de l'espai aeri i de les fronteres de Bòsnia i Hercegovina. Els països d'aquesta missió van rebre el permís per ampliar la missió durant altres dotze mesos.

## Referències

* ↑ Nacions Unides. «SC renews authorization for European Union-led stabilization force in Bosnia and Herzegovina», 10-11-2015.
* ↑ European Western Balkans. «The Reform Agenda: Bosnia and Herzegovina’s best chance», 05-08-2015.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2201 a la 2300 (2015 - 2016)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 2245 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2245 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 9 de novembre de 2015. El Consell va revisar la Missió d'Assistència de les Nacions Unides a Somàlia (UNSOM) i la va reanomenar Oficina de Suport de les Nacions Unides a Somàlia (UNSOS), amb la missió de proporcionar suport logístic a l'AMISOM i a l'exèrcit somali en operacions conjuntes.

## Contingut

La missió de la UNSOA de les Nacions Unides era donar suport a l'AMISOM, força de manteniment de la pau de la Unió Africana a Somàlia i a l'exèrcit de Somàlia, principalment en el camp de la logística. La força de manteniment de la pau i l'exèrcit participaven en la lluita contra el grup terrorista Al-Xabab. La demanda de suport logístic, però, s'havia incrementat bruscament i la UNSOA ja no podia seguir.
El nom de la missió es va canviar a "UNSOS" (Oficina de Suport de les Nacions Unides a Somàlia). La intenció era proporcionar un màxim de 22.126 soldats AMISOM amb racions, aigua, allotjament, infraestructura, manteniment d'equipament rebut o prestat, vehicles blindats, assistència mèdica, avions, comunicació, gestió d'explosius i transport.
L'exèrcit somali també va rebre suport a 10.900 efectius en forma d'aliments, aigua, combustible, transport, tendes de campanya, comunicació i evacuació mèdica durant les operacions conjuntes amb AMISOM.
A més, la missió de la UNSOM, que assessorava i ajudava al govern somali, també va rebre serveis de suport de la UNSOS.

## Referències

* ↑ Nacions Unides. «SC consolidates UN mission in Somalia to better respond to dramatic spike in support requests», 09-11-2015.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2201 a la 2300 (2015 - 2016)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Riera de Codonys

La Riera de Codonys és un corrent fluvial del Vallès Oriental, que neix al vessant sud del Pic del Vent, a la Serra Llisa, a l'est del terme municipal de Caldes de Montbui i baixa en direcció sud-est per a desembocar al marge dret de la Riera de Caldes, a cota 180.

## Enllaços externs

* «Riera de Codonys». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* «Mapa Topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Riera de Clarà

La riera de Clarà és una riera de la conca del Llobregat, de cabal molt irregular. La riera de Clarà neix a Capolat, al serrat de Runers, a 1.350 metres d'altitud, davalla per l'oest des de l'altiplà de Capolat i, després de travessar el terme de l'Espunyola, baixa per la baga de Sant Salvador, entra al terme d'Avià prop de la Casa el Verdaguer, travessa el terme d'Avià i drena l'antiga quadra de Clarà. Proporciona aigua als molins de la Riereta i de Casancots, i finalment entra al terme de Casserres, on l'aigua és recollida en un embassament, per seguir fins a desguassar al Llobregat al terme de Casserres, a la colònia Viladomiu Nou.
La riera de Clarà es troba en un relatiu bon estat de conservació i manté una bona mostra dels sistemes naturals fluvials del curs mitjà del riu Llobregat. Mostra fragments interessants de vegetació de ribera, amb boscos i herbassars higròfils. Per la qualiat de les aigües, manté comunitats d'algues calcàries incrustants i invertebrats associats, típiques de rieres sobre lloses calcàries. El poblament faunístic és el típic associat a aquests hàbitats, i destaca la presència de barbs. La riera forma diferents salts de poca alçada al llarg del recorregut, amb clots, alguns bastant fondos.

## Referències

* Avià: notes històriques d'un poble del Berguedà. Avià: Centre d'Estudis d'Avià, 2007, p. 310. ISBN 9788493201265.
# Retolador tècnic

Un retolador tècnic és un instrument de dibuix que funciona utilitzant tinta xinesa o tinta a l'oli, similar a una ploma estilogràfica, el disseny del qual és especial per a l'ús en arquitectura i dibuix de precisió.
És una evolució en el camp professional de la ploma estilogràfica, patentada per Lewis E. Waterman amb el sistema d'emmagatzematge de tinta o cartutx, i dividida en mòduls desmuntables. Té una ploma que posseeix un solc recte que distribueix la tinta, a més d'un sistema al buit amb un orifici que compensa la pressió entre la tinta i l'aire, excepte la diferència del sistema d'impressió de tinta, generalment distribuïda per un tub mitjançant l'acció capil·lar de la tinta gràcies al mateix sistema de bomba de buit, ja que el mateix involucra una entrada d'aire.
Els tubs es classifiquen segons el seu diàmetre en mil·límetres (mm). Per exemple, 0.3 o punt.3 representa el 30% d'un mil·límetre. Les menors mesures utilitzades oscil·len entre 0.2, 0,1 i .09 mm (no gaire comú), tot i que aquests extrems només es proveeixen en les marques de major qualitat i comporten problemes amb la tinta, havent d'extremar els paràmetres de qualitat i densitat. Les tintes solen ser tinta xinesa i tintes especials de molt baixa tensió superficial.

## Composició general d'un retolador tècnic

La versió modular generalment és per a ús extensiu i de vida llarga, però hi ha versions d'un sol ús.
* Part superior: magatzem o cartutx de tinta (intercanviable).
* Part inferior: capçal que s'ajusta al distribuïdor que té un principi de buit, ja que en un dels seus costats té un petit orifici i es pot desenroscar, acabant en la part que farà contacte amb el substrat o superfície de dibuix, format per un petit tub d'entre 0,7 i 1 cm de llargada.
* Part interior: distribuïdor de tinta, l'objectiu del qual és permetre i ajudar a l'acció capil·lar i evitar l'acumulació de tensió superficial, sent una mena de motor manual que permet que funcioni la bomba de buit. Es compon d'un petit pes del qual surt un fi fil metàl·lic, que encaixa en el tub del capçal i varia de gruix depenent del gruix, al seu torn, del capçal del retolador tècnic.

## Tipus

| Ample de línia (mm) | 0,13 | 0,18 | 0,25 | 0,35 | 0,50 | 0,70 | 1,0 | 1,4 | 2,0 |
| Codi de color ISO 9175 | Violeta | Vermell | Blanc | Groc | Marró | Blau | Taronja | Vert | Gris |
* Retoladors desmunats
* Tiralínies ple de tinta Graphos, d'abans de 1961
* Embut amb molla precursor del retolador tècnic
* Retolador de tinta Staedtler, abans de 1985
* Rotring Rapidograph amb cartutx de tinta desmuntat

## Vegeu també

* Rotring
* Ploma estilogràfica
* Tiralínies
* Delineant

## Referències

* ↑ Claudia Nice. Drawing in pen & ink. North Light Books, 15 març 1997, p. 10–. ISBN 9780891347170 [Consulta: 6 febrer 2011].
* ↑ Alan Jefferis; David A. Madsen. Architectural drafting and design. Cengage Learning, 6 desembre 2004, p. 31–. ISBN 9781401867157 [Consulta: 6 febrer 2011].

## Enllaços externs

* Staedtler Arxivat 2010-12-30 a Wayback Machine.
# Rippweiler

Rippweiler (en luxemburguès: Rippweiler; en alemany: Rippweiler) és una vila de la comuna de Useldange situada al districte de Diekirch del cantó de Redange. Està a uns 20 km de distància de la ciutat de Luxemburg.

## Referències

* ↑ «Rippweiler». [Consulta: 12 octubre 2015].
# Romano Canavese

Romano Canavese és un comune (municipi) de la ciutat metropolitana de Torí, a la regió italiana del Piemont, situat a uns 40 quilòmetres al nord-est de Torí. A 1 de gener de 2019 la seva població era de 2.651 habitants.
Romano Canavese limita amb els següents municipis: Pavone Canavese, Perosa Canavese, Strambino, Ivrea i Scarmagno.

## Llocs d'interès

* Torre comunal (segle XIV), actualment convertida en campanar d'església, i el parc dels voltants.
* Restes del Ricetto (fortalesa).
* Església romànica de Santa Marta (segle xiii), amb façana barroca.

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st january» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 8 abril 2020].
# Robertsdale (Alabama)

Robertsdale és una ciutat dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2000 tenia 3.782 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Robertsdale tenia 3.782 habitants, 1.444 habitatges, i 1.054 famílies La densitat de població era de 267,4 habitants/km².
Dels 1.444 habitatges en un 36,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,3% hi vivien parelles casades, en un 13,7% dones solteres, i en un 27% no eren unitats familiars. En el 23,5% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,6 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,1% tenia menys de 18 anys, un 9,6% entre 18 i 24, un 27,7% entre 25 i 44, un 21,1% de 45 a 60 i un 13,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones hi havia 90,3 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.194 $ i la renda mediana per família de 39.138 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.788 $ mentre que les dones 19.852 $. La renda per capita de la població era de 16.510 $. Aproximadament el 9,8% de les famílies i l'11,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Robertsdale». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 4 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Robertsdale». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 4 juliol 2010].
# Robertson (Wyoming)

Robertson és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 59 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Robertson tenia 59 habitants, 23 habitatges, i 18 famílies. La densitat de població era de 7,3 habitants/km².
Dels 23 habitatges en un 26,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 73,9% hi vivien parelles casades, en un 8,7% dones solteres, i en un 17,4% no eren unitats familiars. En el 13% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,57 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,84.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,4% tenia menys de 18 anys, un 3,4% entre 18 i 24, un 16,9% entre 25 i 44, un 28,8% de 45 a 60 i un 25,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 48 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 52.750 $ i la renda mediana per família de 31.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.875 $ mentre que les dones 36.250 $. La renda per capita de la població era de 17.432 $. Entorn del 10,5% de les famílies i el 7,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Robertson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Robertson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Rifred (Cuneo)

* Per a altres significats, vegeu «Rifred».
Rifred (italià Rifreddo, piemontès Rifrèid) és un municipi italià, situat a la regió del Piemont. L'any 2007 tenia 1.061 habitants. Està situat a la Vall del Po, dins de les Valls Occitanes. Limita amb els municipis d'Envie, Gambasca, Revèl i Sant Frònt.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Luca Martino | Llista cívica |
# Roc Geler

El Roc Geler, també anomenat Roca Gelera (o Roc Jalère en francès), és un cim granític (1.104 m) de la serralada que separa el municipi d'Eus (al Conflent, prop de l'embassament de Vinçà) del municipi de Campossí (a la Fenolleda), a l'est del roc del Rosselló. Està situat a prop del pic de l'Estanyol, per un costat, i el pic de Bau, per l'altre. S'hi pot arribar molt a prop en vehicle, per una carretera rural asfaltada que va des del municipi del Catllar (prop d'Eus) fins al de Campossí i el de Sornià; tot i que s'hi accedeix igualment per diverses rutes de senderisme. Cal una lleugera grimpada per accedir al punt més alt.

## Referències

* ↑ «Roca Gelera». Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 8 juny 2020].
# Rubrica

La lex Rubrica (també 'Rubia') va ser una antiga llei romana de les anomenades Agrariae, publicada després de la conquesta de Cartago que sembla que ordenava el repartiment de les terres d'Àfrica i la creació dels corresponents decemvirs (Decemviri agris dandis adsignandis).

## Referències

* ↑ Diccionario de Arte II (en castellà). Barcelona: Biblioteca de Consulta Larousse. Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.220. DL M-50.522-2002. ISBN 84-8332-391-5 [Consulta: 7 desembre 2014].
* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 142.
# Rochovce

Rochovce és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Košice, a l'est del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1318.
# Ron Rivest

Ron Rivest (Schenectady, 6 de maig de 1947) és un criptògraf. Rivest és un dels inventors de l'algorisme RSA (juntament amb Adi Shamir i Len Adleman). És l'inventor dels algorismes de clau simètrica RC2, RC4, RC5, i coinventor de l'RC6. L'RC3 va ser trencat durant el desenvolupament; l'RC1 mai es va publicar. El 2006, va publicar la seva invenció del sistema de votació ThreeBallot. Juntament amb Adi Shamir i Len Adleman, se li va atorgar el Premi Turing.
Va rebre un Títol de Grau en matemàtiques a la Universitat Yale el 1969, i un doctorat en informàtica de la Universitat Stanford el 1974. És coautor d'Introduction to Algorithms (també conegut com a 'CLRS'), un llibre de text estàndard sobre algorismes, amb Thomas H. Cormen, Charles E. Leiserson i Clifford Stein. Els seus interessos de recerca són la criptografia, seguretat d'ordinadors i xarxes, i algorismes.

## Referències

* ↑ Schmeh, Klaus. Cryptography and Public Key Infrastructure on the Internet (en anglès). John Wiley & Sons, 2006-01-04, p. 410. ISBN 978-0-470-86248-3.
* ↑ Ron Rivest al Mathematics Genealogy Project.
* ↑ https://people.csail.mit.edu/rivest/BlumFloydPrattRivestTarjan-TimeBoundsForSelection.pdf Arxivat 2022-01-20 a Wayback Machine. Plantilla:Bare URL PDF
* ↑ Press, The MIT. «Introduction to Algorithms, Third Edition | The MIT Press».

## Enllaços externs

* Pàgina de Ron Rivest.
* El sistema de votació ThreeBallot Arxivat 2008-08-20 a Wayback Machine..
# Parramatta

Parramatta és un districte de Sydney, Austràlia, situat al ponent del centre de la ciutat, a la comuna de Parramatta. Parramatta està vora del Riu Parramatta. És un suburbi de 22.809 habitants. Hi ha l'Antiga Casa de Govern de Parramatta.

## Referències

* ↑ «Parramatta: Suburb Guide. Highlighting new developments in Sydney's second CBD» (en anglès). Urban, 05-08-2019. [Consulta: 5 maig 2020].
* ↑ «Introducing Sydney's second CBD: Skyscrapers of steel and glass set to transform city» (en anglès). 7NEWS.com.au, 19-11-2019. [Consulta: 5 maig 2020].
# Torneig d'escacs de Munic 1941

El Torneig d'escacs de Múnic 1941, o segon Europaturnier, (el primer va tenir lloc a Stuttgart el maig de 1939), fou un torneig d'escacs que se celebrà a Múnic entre el 8 i el 14 de setembre de 1941. L'esdeveniment fou organitzat per Ehrhardt Post, Cap Executiu de la Federació Nazi d'escacs (Grossdeutscher Schachbund). Max Euwe va declinar la invitació al torneig degut a "obligacions laborals" (va refusar de participar, en realitat, perquè hi era convidat Aleksandr Alekhin, de qui Euwe sabia que havia escrit una sèrie d'articles antisemites. Alekhin havia, efectivament, escrit sis articles apareguts al diari nazi parisenc Pariser Zeitung el març de 1941. També havia escrit una sèrie d'articles per a la publicació Die Deutsche Zeitung in den Niederlanden titulats "Escacs jueus i escacs aris". Els articles foren reproduïts a Deutsch Schachzeitung. Entre altres temes, Alekhin havia escrit sobre el "contuberni jueu" sal voltant d'Euwe al Campionat del Món d'escacs de 1935.
El torneig el va guanyar Gösta Stoltz, que va puntuar espectacularment (1½ punts per sobre d'Alekhin i Erik Lundin), i que va guanyar 1,000 Reichsmarks. El trofeu (donat pel Ministerpräsident Ludwig Siebert) de porcellana de Meissen tenia també un valor de $1,000.
Resultats finals:
    # Jugador País 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Total 1Gösta Stoltz Suèciax½10111½1½111½1112 2-3Aleksandr Alekhin França/ Rússia½x½101½111½½011110.5 2-3Erik Lundin Suècia0½x0½1½1½11111½110.5 4Iefim Bogoliúbov/ Ucraïna101x½0½½01½1½1119.5 5-6Bjørn Nielsen Dinamarca01½½x1½½0½01½1119 5-6Kurt Richter/ Alemanya00010x½01111111½9 7Jan Foltys Bohèmia i Moràvia0½½½½½x1½0½1101½8 8Pál Réthy Hongria½00½½10x0½½½11½17.5 9-10Braslav Rabar Croàcia00½110½1x½00½½1½7 9-10Georg Kieninger/ Alemanya½000½01½½x½1½½½17 11Géza Füster Hongria0½0½10½½1½x010016.5 12Paul Mross/ Polònia0½00000½101x½1½16 13Karel Opočenský Bohèmia i Moràvia010½½000½½0½x½1½5.5 14-15Ivan Vladimir Rohaček Eslovàquia½0000010½½10½x½04.5 14-15Nicolaas Cortlever Països Baixos00½0000½0½1½0½x14.5 16Peter Leepin Suïssa00000½½0½000½10x3

## Referències

* ↑ http://www.endgame.nl/salz1942.htm Arxivat 2012-08-03 at Archive.is
* ↑ http://www.geocities.com/SiliconValley/Lab/7378/nazi.htm Arxivat 2009-10-20 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.chesshistory.com/winter/winter14.html
* ↑ Paige, Roger. «Quadre del torneig de Múnic 1941» (en anglès). Arxivat de l'original el 2013-10-21. [Consulta: 3 desembre 2011].
# Roger Gilson

Roger Gilson (Dudelange, 19 de setembre del 1947 - Dippach, 18 de gener del 1995) va ser un ciclista luxemburguès professional des del 1969 fins al 1980. Abans de passar al professionalisme va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Ciutat de Mèxic. Com a professional es va proclamar quatre cops campió nacional en ruta i va guanyar una etapa a la Volta a Espanya de 1976. Combinà la carretera amb el ciclocròs.

## Palmarès en ruta

* 1964
** 1r al Gran Premi General Patton
* 1967
** 1r a la Fletxa del sud i vencedor d'una etapa
* 1969
** 1r a la Fletxa del sud
* 1971
** 1r a la Volta a Colònia amateur
* 1972
** Campió de Luxemburg en ruta
* 1974
** Campió de Luxemburg en ruta
* 1975
** Campió de Luxemburg en ruta
* 1976
** Campió de Luxemburg en ruta
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Espanya

### Resultats al Tour de França

* 1969. Abandona (10a etapa)
* 1973. Abandona (18a etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1973. 38è de la classificació general
* 1974. 86è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1976. 45è de la classificació general. Vencedor d'una etapa

## Palmarès en ciclocròs

* 1977
** Campió de Luxemburg en ciclocròs

## Referències

* 1 2 «GILSON Roger». [Consulta: 10 novembre 2023].
* ↑ «Olympedia – Roger Gilson». [Consulta: 10 novembre 2023].
* ↑ «Palmarès de Roger Gilson (Lux)». [Consulta: 10 novembre 2023].

## Enllaços externs

* Palmarès a memoire-du-cyclisme.eu
* Palmarès a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a museociclismo.it
# Lavanda (color)

Lavanda és un matís pàl·lid del violat provinent del color de la flor de la lavanda. El terme «lavanda» també es pot emprar en general per a una àmplia gamma de violats pàl·lids, intensos, mitjans o grisosos; per a alguns pàl·lids o intensos rosats, magenta, o porpra; i per a alguns pàl·lids o intensos blavosos-indis. El color lavanda s'obté barrejant violat amb blanc. Lavanda és un color que es fa servir per a la decoració d'interiors. El codi hexadecimal de lavanda és #E6E6FA.

## Referències

* ↑ «Everything about the color Lavender» (en anglès). Canva. [Consulta: 24 octubre 2021].

## Vegeu també

* Llista de colors
# Le Banquet

Le Banquet és un telefilm del 1988, dirigit per Marco Ferreri i basat en El convit de Plató. Els diàlegs de la pel·lícula, coherents amb l'obra de Plató, se centren en el tema de l'Eros.

## Argument

Un grup de literats i filòsofs, entre ells Sòcrates, Aristòfanes i Fedre, es reuneixen a casa del poeta Agató d'Atenes per a discutir sobre el tema de l'amor i de la sexualitat: cadascun d'ells intervé per a donar suport a la seva tesi, d'acord amb les regles dialògiques, en el context del simposi.

## Referències

* ↑ «El banquete» (en castellà). Fotogramas, 29-05-2008. [Consulta: 15 novembre 2021].
* ↑ Scotta, Margarita. «Gusto actual del Banquete de Platón», 14-07-2011. [Consulta: 15 novembre 2021].