# Bisbat d'Ocier

El bisbat d'Ocier (italià: Diocesi di Ozieri; llatí: Dioecesis Octeriensis o Othierensis) és una seu de l'Església catòlica, sufragània de l'arquebisbat de Sàsser, que pertany a la regió eclesiàstica Sardenya. El 2010 tenia 53.500 batejats d'un total de 54.500 habitants. Actualment està vacant.

## Territori

La diòcesi comprèn els següents municipis:
* a la província de Sàsser: Anela, Ardara, Benetutti, Bono, Bottidda, Bultei, Burgos, Esporlatu, Illorai, Ittireddu, Nughedu San Nicolò, Nule, Ocier, Pattada, Tula, Alà dei Sardi, Berchidda, Buddusò, Monti, Oschiri, Padru;
* a la província de Nuoro: Osidda.
La seu episcopal és la citat d'Ocier, on es troba la catedral de la Immacolata Concezione.
El territori està dividit en 30 parròquies, reagrupades en 3 vicariats (Ocier, Goceano, Monte Acuto) i sis zones pastorals.

## Història

L'actual diòcesi d'Ocier té els orígens a la diòcesi medieval de Bisarchio, que va ser unida a Castro.
Se sap molt poc dels orígens del cristianisme i la diòcesi en Bisarchio o Bisarcio. Es va establir potser al voltant dels segles xi i xii, obtenint una part del territori de la diòcesi de Castro. El primer document que acredita l'existència data (s'estima) de finals del segle xi i va ser un dels escrits per renovar els arxius de la catedral després d'un incendi.
Els primers bisbes coneguts són Nicodemo i Gavino, que van viure abans de 1082. Seguint Costantino Madrone (citat el 1102), va ser succeït pel bisbe Pietro, citat el 1116. La residència episcopal canvià un parell de vegades: primer a Giracle i després a Ardara.
El territori, menys extens que el de Castro, incloïa les actuals Ardara, Nughedu San Nicolò, Ocier i Tula i els llogarets, ara extints, de Butule, Urvei, Biduvè, Pianu, Lesanis, Pira i Mestighe. Va servir com a catedral l'església de Sant'Antioco. La diòcesi va ser sufragània de l'arxidiòcesi de Sàsser.
Al voltant del segle XV la crisi que colpejà una mica tota Sardenya porta una decadència també a Bisarcio, de manera que la seu de bisbe va ser traslladada per un període d'Ardara, i finalment, a la veïna Ocier. Després de la mort del bisbe Giovanni, l'8 de desembre de 1503, la diòcesi va ser suprimida amb la butlla Aequum reputamus del Papa Juli II i incorporada a la de l'Alguer, on el bisbe d'Ottana havia traslladat la seva seu.
La diòcesi va ser restablerta pel Papa Pius VII el 9 de març de 1803 amb la butlla Divina disponente, guanyant territori (corresponent al de les antigues diòcesis de Bisarcio i Castro) per la diòcesi de l'Alguer i l'arxidiòcesi de Sàsser. Tot i que tenia el nom de Bisarcio, en memòria de l'antic centre, la seu episcopal era a Ocier.
El 12 de febrer de 1915, «suppressa antiqua Bisarchiensi denominatione», la diòcesi assumí el seu nom actual.

## Cronologia episcopal
### Bisbes de Bisarcio

* Nicodemo † (inicis de 1082)
* Gavino † (inicis de 1082)
* Costantino Madrone † (citat el 1102)
* Pietro † (citat el 1116)
* Mariano Thelle † (inicis de 1139 - finals de 1152)
* Giovanni Thelle † (citat el 1170)
* Anonimo † (citat el 1215)
* Giovanni † (citat el 1237)
* Anonimo † (citat el 1253)
* Gonario o Gennaro † (citat el 1262)
* Gentile † (citat el 1287)
* Bernardo Carbui † (citat el 1303)
* Anonimo † (citat el 1329-1336)
* Comita † (citat el 1341)
* Marocco Capra † (1342 - ?)
* Gianuario o Gennario † (citat el 1348)
* Giovanni, O.F.M. † (17 de juny de 1349 - 1350 mort)
* Francesco, O.F.M. † (26 de novembre de 1350 - ? mort)
* Corrado † (3 de juny de 1366 - 3 de setembre de 1371 nomenat bisbe de Malta)
* Donato, O.E.S.A. † (3 de setembre de 1371 - ?)
* Antonio † (inicis de 1386)
* Antioco † (16 de maig de 1386 - ?)
* Jacopo, O.F.M. † (13 de setembre de 1396 - ?)
* Simone Cristofori, O.P. † (7 d'octubre de 1412 - ? mort)
** Antonio Stamingo, O.F.M. † (? - 23 de gener det 1413 nomenat bisbe de Bosa) (obediència romana)
* Antonio Pinna † (26 de maig de 1421 - 1436 mort)
* Antonio Cano † (18 de juliol de 1436 - 23 d'octubre de 1448 nomenat arquebisbe de Sàsser)
* Sissino † (23 d'octubre de 1448 - 1466 mort)
* Lodovico de Santa Croce, O.F.M. † (7 de juliol de 1466 - 1485 mort)
* Michele Lopez de la Sorra, O.F.M. † (16 de maig de 1485 - 29 de març de 1486 nomenat bisbe de les Illes Canàries)
* Garcia Quixada, O.F.M. † (15 de maig de 1486 - 21 de maig de 1490 nomenat bisbe de Guadix)
* Galcerando, O.F.M. † (21 de maig de 1490 - ? mort)
* Giovanni, O.F.M. † (7 de febrer de 1500 - 1503 mort)
** Sede soppressa (1503-1803)
* Giovanni Antioco Azzei † (24 de setembre de 1804 - 29 de març de 1819 nomenat arquebisbe d'Oristany)
* Domenico Pes, Sch.P. † (29 de març de 1819 - 8 de desembre de 1831 mort)
* Serafino Carchero, O.F.M.Cap. † (20 de gener det 1834 - 31 de març de 1847 mort)
* Sede vacante (1847-1871)
* Serafino Corrias † (24 de novembre de 1871 - 31 de maig de 1896 mort)
* Filippo Bacciu † (30 de novembre de 1896 - 14 de març de 1914 mort)

### Bisbes d'Ocier

* Carmine Cesarano, C.SS.R. † (18 d'abril de 1915 - 30 de setembre de 1918 nomenat arquebisbe de Conza)
* Francesco Maria Franco † (10 de març de 1919 - 18 de setembre de 1933 nomenat bisbe de Crema)
* Igino Maria Serci Vaquer † (2 de febrer de 1934 - 30 de maig de 1938 mort)
* Francesco Cogoni † (3 de març de 1939 - 25 d'abril de 1975 jubilat)
* Giovanni Pisanu † (4 de març de 1978 - 27 de març de 1997 jubilat)
* Sebastiano Sanguinetti (27 de març de 1997 - 22 d'abril de 2006 nomenat bisbe de Tempio-Ampurias)
* Sergio Pintor (29 de setembre de 2006 - 10 de desembre de 2012 jubilat)
** Sebastiano Sanguinetti, des del 10 de desembre de 2012 (administrador apostòlic)

## Estadístiques

A finals del 2010, la diòcesi tenia 53.500 batejats sobre una població de 54.500 persones, equivalent al 98,1% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diaques | religiosos | religiosos | parroquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diaques | homes | dones | |
| 1950 | 62.037 | 62.037 | 100,0 | 85 | 85 | | 729 | | | 51 | 27 |
| 1970 | 62.996 | 62.996 | 100,0 | 75 | 70 | 5 | 839 | | 5 | 74 | 29 |
| 1980 | 56.000 | 56.353 | 99,4 | 62 | 57 | 5 | 903 | | 5 | 62 | 29 |
| 1990 | 57.500 | 58.000 | 99,1 | 62 | 56 | 6 | 927 | | 6 | 59 | 30 |
| 1999 | 55.900 | 56.120 | 99,6 | 59 | 54 | 5 | 947 | | 5 | 44 | 30 |
| 2000 | 56.280 | 56.500 | 99,6 | 58 | 53 | 5 | 970 | | 5 | 44 | 30 |
| 2001 | 56.715 | 56.750 | 99,9 | 59 | 54 | 5 | 961 | | 5 | 46 | 30 |
| 2002 | 56.500 | 56.600 | 99,8 | 59 | 54 | 5 | 957 | | 5 | 47 | 30 |
| 2003 | 56.474 | 57.616 | 98,0 | 58 | 53 | 5 | 973 | | 5 | 45 | 30 |
| 2004 | 57.000 | 58.000 | 98,3 | 58 | 54 | 4 | 982 | | 4 | 42 | 30 |
| 2010 | 53.500 | 54.500 | 98,1 | 59 | 55 | 4 | 906 | | 4 | 50 | 30 |

## Notes

* ↑ CANU, Antoni. Antoni Canu, Itinerari poètic. Generalitat de Catalunya, Institució de les Lletres Catalanes. 2009 ISBN 978-84-613-3060-7
* ↑ AAS 7 (1915), pp. 121-122.

## Fonts

* Anuari pontifici del 2011 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina http://www.catholic-hierarchy.org/diocese/dozie.html Diocese of Ozieri](anglès)
* Sito ufficiale Arxivat 2013-05-15 a Wayback Machine. della diocesi
* Aquest article incorpora fragments d'una publicació que està en domini públic: «». A: Charles Herbermann. Catholic Encyclopedia. Nova York: Robert Appleton, 1913.
* Enciclopedia della Sardegna, Sassari 2007, vol. 1 Arxivat 2014-02-11 a Wayback Machine., pp. 586–587; vol. 7 Arxivat 2014-01-02 a Wayback Machine., pp. 62–63 (italià)
* Giuseppe Cappelletti, Le Chiese d'Italia dalla loro origine sino ai nostri giorni, vol. XIII, Venècia 1857, pp. 173–207 (italià)
* Pietro Martini, Storia ecclesiastica di Sardegna, vol. III, Cagliari 1841, p. 353-355 (italià)
* Antonio Felice Mattei, Sardinia sacra seu De episcopis sardis historia, Roma 1761, pp. 213–218 (llatí)
* Polemone Luigi Bima, Serie cronologia degli arcivescovi e vescovi del Regno di Sardegna, Asti 1845, pp. 71–74 (italià)
* Giovanni Battista De Melas, "Filippo Bacciu - Vescovo di Ozieri" (italià)
* Pius Bonifacius Gams, Series episcoporum Ecclesiae Catholicae, Leipzig 1931, pp. 833–834 (llatí)
* Konrad Eubel, Hierarchia Catholica Medii Aevi, vol. 1 Arxivat 2019-07-09 a Wayback Machine., pp. 263–264; vol. 2 Arxivat 2018-10-04 a Wayback Machine., p. 159 (llatí)
* Butlla Aequum reputamus, a Michele Antonio Gazano, La storia della Sardegna, Cagliari 1777, vol. II, pp. 155–160 (llatí)
* Butlla Divina disponente, a Bullarii romani continuatio, Tomo XI, Romae 1845, pp. 463–480 (llatí)
* Francesco Amadu, La Diocesi medioevale di Bisarcio, Sassari, 2003, edizione aggiornata a cura di Giuseppe Meloni. ISBN 88-7138-296-X (italià)

## Vegeu també

* bisbat de Bisarcio, seu titular
* bisbat de Castro di Sardegna
* Catedral d'Ocier
* Catedral de Sant'Antioco di Bisarcio