OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Acadèmia Catòlica de Sabadell

Acadèmia Catòlica de Sabadell és un centre d'educació cristiana, fundat a Sabadell el 1871 per Fèlix Sardà i Salvany, representant del sector més integrista del catolicisme. Lluís Carreras i Mas, deixeble de Sardà, hi continuà la seva obra.
Actualment realitza activitats de formació com cursets, conferències, i seminaris de temàtica cultural. Volen potenciar les tradicions sabadellenques: romeria a Montserrat, Aplec de la Salut i Aplec de Togores. Edita el butlletí mensual Jcc Joventut Cultura Cristiana i disposa d'una biblioteca de temàtica religiosa amb els llegats de Sardà i Salvany i Camil Geis.
El 1991 va rebre la Creu de Sant Jordi pel seu compromís amb els valors cristians i d'arrelament a la història de Sabadell.

## Seccions

* Revista JCC
* Formació
* Biblioteca
* Taller de restauració
* Taller de pintura
* Banc de sang

## Entitats

* Agrupació Coral La Industrial
* Agrupació de Pessebristes de Sabadell
* Centre d'Esplai La Teranyina
* Càmera Club
* Sabadell més música
* Mans unides
* Tdah
* Frater
* Amics de sant Cristòfol
* Sabadell salut mental
* Plataforma per la llengua
* Dieta ideal

## Col·lectius

* Coral interparroquial
* Aplec de Togores
* Amics dels goigs
* Romeria de Sabadell a Montserrat
* Grup de lectura
* Vida creixent
* Moviment ecumènic
* Sabadell memorial
* Dones a l'església

## Referències

* ↑ «Lluís Carreras i Mas». Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 10 juny 2015].

## Vegeu també

* Acadèmia Catòlica de Sabadell - Lloc web oficial
* Llista d'esglésies de Sabadell
# Silvia Avegno

Silvia Avegno (Gènova, 15 de juny de 1997) és una jugadora de waterpolo italiana, davantera del Centre Natació Mataró i capitana de la selecció italiana.
Va començar la seva carrera al Rari Nantes Camogli i després es va traslladar al Rapallo Waterpolo. Des del 2019 va defensar els colors del SIS Roma (on va guanyar una Copa d'Itàlia, la segona de la seva carrera després de la que va guanyar a Rapallo el 2014 i va jugar una final de l'Scudetto). Des del 2022 juga amb el Centre Natació Mataró, on en la seva primera temporada va aixecar la Supercopa d'Espanya i va jugar la final de la Lliga de Campions de la LEN, mentre que el 2024 va guanyar la Lliga espanyola de waterpolo femenina.

## Referències

* ↑ Pérez, Marta. «16-10. Van de Kraats y Avegno impulsan al Mataró hacia la final de la Copa Catalunya» (en castellà). Mundo Deportivo, 01-10-2022. [Consulta: 3 juny 2024].
* ↑ «El CN Mataró reforça l’atac amb el fitxatge de Silvia Avegno» (en castellà), 26-06-2022. [Consulta: 3 juny 2024].
* ↑ Debat, Oriol. «L’Assolim CN Mataró, a un pas del títol després de guanyar el Sant Andreu (8-10)», 30-05-2024. [Consulta: 3 juny 2024].
# Aglucona

Una aglucona, aglicona o genina en química orgànica, és l'agrupament no glucídic d'un heteròsid. És el compost sense sucres que resta després del reemplaçar per un àtom d'hidrogen el grup glucosil d'un glucòsid.
Les classes de fitoquímics que es troben en l'aglucona i els glucòsid formen els polifenols.
L'aglucona es presenta sota la forma d'alcohol, de fenol o d'una substància que contingui nitrogen i sofre. L'aglucona, determina la família de l'heteròsid i confereix a algunes plantes el seu poder terapèutic. La dioscina (un glucòsid esteroide de la saponina) es va trobar en les plantes del gènere Dioscorea.

## Referències

* ↑ «2-Carb-33». Nomenclature of Carbohydrates (Recommendations 1996). [Consulta: 4 gener 2016].
# Aglomeració Lorient

Aglomeració Lorient (en bretó An Oriant Tolpad-kêrioù) és una estructura intercomunal francesa, situada al departament d'Ar Mor-Bihan a la regió Bretanya, dins el País de Lorient. Té una extensió de 477,35 kilòmetres quadrats i una població de 185.955 habitants (2008). També és una de les comunitats de municipis que ha signat la carta Ya d'ar brezhoneg.

## Composició

L'Aglomeració Lorient aplega 19 comunes :
* Brandérion
* Caudan
* Cléguer
* Gâvres
* Gestel
* Groix
* Guidel
* Hennebont
* Inzinzac-Lochrist
* Lanester
* Languidic
* Larmor-Plage
* Locmiquélic
* Lorient
* Ploemeur
* Pont-Scorff
* Port-Louis
* Quéven
* Riantec.

## Descripció

Aglomeració Lorient és la tercera aglomeració de la regió Bretanya, amb 190.000 habitants i 19 comunes i la quarta de la Bretanya històrica. Gràcies a la seva ubicació i el seu patrimoni marítim, la ciutat de Lorient s'ha girat a la mar i a les activitats emergents. És en aquest sentit que s'ha encoratjat el desenvolupament econòmic centrat en el desenvolupament de tecnologia i know-how en àrees com la pesca, la construcció naval, el turisme o les noves tecnologies.
Dos conceptes impulsen l'estratègia de la ciutat. El "mar, port, valls" defineix clarament la identitat geogràfica del territori, els seus atractius turístics i l'ambició d'un desenvolupament equilibrat. Les accions respectuoses dels diversos components del territori i la seva riquesa mediambiental, com s'il·lustra la política de tria i tractament de residus, la requalificació de l'espai costaner, el transport públic, l'adopció d'una Carta del medi ambient i desenvolupament sostenible.

## Història

* 11 de desembre de 1973: creació del SIVOM del Pays de Lorient que agrupa les comunes de Caudan, Lanester, Lorient, Larmor-Plage, Ploemeur i Quéven. Es posa en funcionament una intercomunalitat de serveis amb competències en transports, seguretat e incendis i tractament de residus.
* 22 de novembre de 1990: el Districte succeeix al SIVOM
* De 1991 a 1999, s'hi afegeixen 11 noves comunes : Pont-Scorff, Gestel, Inzinzac-Lochrist, Hennebont, Guidel, Port-Louis, Gâvres, Riantec, Brandérion, Cléguer i Groix.
* gener de 2000 : neix de la comunitat d'aglomeració del Pays de Lorient que pren el nom de Cap l'Orient
* 2 d'abril de 2012: l'agrupament de comunes pren el nom d'Aglomeració Lorient.

## Referències

* ↑ Després de les aglomeracions de Rennes (400.756 hab.) i de Brest (210.054 hab.).
* ↑ L'aglomeració de Nantes compta amb 595.902 hab.
* ↑ « Cap l'Orient. Remplacée par Lorient Agglomération », Le Télégramme, 9 de març 2012

## Enllaços externs

* Web oficial de Lorient Agglomération
# Adrados

Adrados és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 | 2006 |
| 274 | 236 | 196 | 183 | 208 |

## Administració

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | | | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | | | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | | | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | | | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | | | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | | | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | Rafael José Delgado De Robles Cavestany | PP | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | Rafael José Delgado De Robles Cavestany | PP | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | n/d | n/d | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | n/d | n/d | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | n/d | n/d | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Segovia (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].
# Siscall

El siscall o salat (Caroxylon vermiculatum) és una espècie de planta amb flors del gènere Caroxylon dins la família de les amarantàcies (Amaranthaceae).
Addicionalment pot rebre els noms de barrella, barrelleta, salada i sosa blanca.

## Descripció

És un arbust perenne que pot arribar a mesurar fins a un metre d'alçada. Les fulles són alternes, pubescents i filiformes, més o menys cilíndriques, no espinoses. Les bràctees de la inflorescència tenen l'àpex filiforme. Les flors són hermafrodites (presents ambdós sexes en la mateixa flor), axil·lars, solitàries o en glomèruls bibracteolades. Cinc tèpals amb una ala transversal gran en la fructificació.

## Distribució i hàbitat

Pot ser trobada sovint en zones degradades, en vores de carreteres i en comunitats halòfiles costaneres a Gran Canària, Tenerife, Lanzarote i Fuerteventura (Illes Canàries). Creix habitualment entre els 0 i els 600 metres d'altitud. La seva distribució geogràfica general és pluriregional, Mediterrània sud, Sahara i Sahel, i zones de l'Orient Mitjà.

## Taxonomia

L'epítet específic vermiculatum procedeix del llatí vermis que significa "cuc", referint-se a la forma de les seves fulles quan es panseixen.

### Sinònims

Els següents noms científics són sinònims de Caroxylon vermiculatum:
* Sinònims homotípics
* Nitrosalsola vermiculata (L.) Theodorova
* Salsola vermiculata L.
* Sinònims heterotípics
* Chenopodium flavescens (Cav.) Schult.
* Nitrosalsola hispanica (Botsch.) Theodorova
* Nitrosalsola portilloi (Caball.) Theodorova
* Nitrosalsola rodinii (Botsch.) Theodorova
* Salsola buxifolia Dum.Cours.
* Salsola ericifolia Masson ex Link
* Salsola flavescens Cav.
* Salsola frankenioides (Caball.) Botsch.
* Salsola hispanica Botsch.
* Salsola microphylla Cav.
* Salsola portilloi Caball.
* Salsola rodinii Botsch.
* Salsola tamariscifolia Lag.
* Salsola vermiculata var. flavescens (Cav.) Moq.
* Salsola vermiculata var. frankenioides (Caball.) Maire
* Salsola vermiculatasubsp. frankenioides Caball.
* Salsola vermiculata var. glabrescens Moq.
* Salsola vermiculata var. microphylla (Cav.) Moq.
* Salsola vermiculata var. portilloi (Caball.) Maire
* Salsola vermiculata var. pseudopapillosa Caball.
* Salsola vermiculata var. pubescens Moq.

## Referències

* 1 2 «Salsola vermiculata». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 24 març 2024].
* 1 2 3 «Caroxylon vermiculatum» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 24 març 2024].
* ↑ Bramwell, David; Bramwell, Zoë. «Flora». A: Flores Silvestres de la Islas Canarias (en castellà). 4a ed.. Madrid: Editorial Rueda SL, 2001, p. 116. ISBN 8472071286.
* ↑ Flora arvense Española, Las malas hierbas de los cultivos españoles, José Luis Carretero Cervero, Ed. Phytoma, 2004 ISBN 8493205664
* ↑ «Banc de dades de biodiversitat de Catalunya». [Consulta: 2 gener 2016].
# Sisang Chandli

Sisang Chandli fou un estat tributari protegit de l'agència de Kathiawar, al prant de Halar, presidència de Bombai, format per dos pobles amb 5 propietaris tributaris. La superfície era de 3 km² i la població de 1.712 habitants el 1881. Els ingressos eren de 750 lliures dels quals 72 es pagaven com a tribut al govern britànic i poc més de 12 al nawab de Junagarh.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Air Canada

Air Canada (Codi IATA: AC - ICAO: ACA - Callsign: Air Canada) és l'aerolínia nacional del Canadà. El seu centre d'operacions està situat a l'aeroport Aeroport Internacional Pierre Elliott Trudeau de Mont-real, Quebec, Canadà. L'empresa és un dels membres fundadors de la Star Alliance i proporciona tant serveis aeris programats com xàrter, transportant passatgers i càrrega a prop de 240 destinacions.

## Història

L'empresa va ser fundada el 10 d'abril de 1937 com a Trans-Canada Airlines (TCA) pel govern canadenc com a filial i propietat de Canadian National Railway i va començar les seves activitats en línies regulars l'1 de setembre d'aquell mateix any transportant passatge i correu entre Vancouver i Seattle amb avions Lockheed Electra.
L'1 d'abril de 1939 es van inaugurar els serveis transcontinentals entre Vancouver i Montreal amb Lockheed Super Electra. Posteriorment, en maig de 1941, s'afegiria la ruta Toronto-Nova York. Els serveis transatlàntics van començar per donar recolzament a les Forces Armades Canadenques que es trobaven a Europa el 22 de juliol de 1943 entre Montreal i Prestwick amb avions Avro Lancastrian.
Ja en 1945 i amb la guerra acabada, Air Canada va incorporar per els vols interiors diversos Douglas DC-3 i no va ser fins al 7 de maig de 1947 que TCA no va iniciar els seus vols transatlàntics amb finalitats comercials i renovant els vells Avro Lancastrian amb Canadair North Star.
En 1954 va posar en servei el Lockheed Super Constellation a les línies més llargues i va ser la primera línia d'Amèrica en incorporar avions amb turbohèlice, amb un Viscount 724 que cobria la línia Montreal-Winnipeg, l'1 d'abril de 1955. Cinc anys més tard, l'1 d'abril de 1960, va inaugurar els seu servei d'avions de passatgers de reacció amb les línies entre Montreal, Toronto, Vancouver i Londres.
L'empresa no va canviar el nom pel de Air Canada fins l'1 de gener de 1965, convertint-se, l'1 de novembre de 1966, en la primera línia de nord-amèrica en establir línies regulars amb la Unió Soviètica. Entre els anys 1974 i 1976, mitjançant una filial ja desapareguda, Airtransit Canadian Limited, van fer proves de vols STOL per passatgers amb un de Havilland Canada DHC-6 Twin Otter entre Montreal i Ottawa.

## Flota

Al llarg dels seus anys d'història, Air Canada ha fet servir múltiples models d'aeronaus.
* Lockheed Electra
* Lockheed Super Electra
* Avro Lancastrian
* Douglas DC-3
* Canadair North Star
* Lockheed Super Constellation
* Viscount 724
* DHC-6 Twin Otter
* Vanguard 952
* Douglas DC-8
* McDonnel Douglas DC-9
* Boeing 727
* Boeing 747
* Boeing 767
* Lockheed L-1011 TriStar

## Filials

Per mitjà de la filial Air Canada Vacations ofereix paquets de turisme a prop de 90 destinacions. L'empresa també proporciona serveis de manutenció sota el nom de Air Canada Technical Services (ACTS).
Entre els socis regionals de Air Canada es troben Air Canada Jazz, Exploits Valley Air Services, Air Georgian i Central Mountain Air.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Swanborough, Gordon; Green, William. Guía ilustrada de los aviones de línea y compañías aéreas. (en castellà). Madrid: San Martin, 1982, p. 206,207. ISBN 8471402157.
# Air Combat

    Aquest article tracta sobre el videojoc. Podeu veure també la saga de videojocs d'Ace Combat.
Air Combat és un videojoc d'acció i simulació de vol semi-realista, desenvolupat per Namco i va ser llançat el 1995 per la Sony PlayStation. Va ser anomenat "Ace Combat" al Japó, però el nom va ser canviat per les noves versions per raons desconegudes. Aquest joc és la primera part de la saga Ace Combat.
Air Combat és també un videojoc recreatiu de Namco el 1992 que simula un F-16. El joc tracta de lluitar amb les armes dels avions en tres nivells de joc; Cadet, Captain i Ace. Aquest joc va ser el predecessor dels videojocs de la saga a PlayStation. Té una continuació en la versió recreativa, Air Combat 22.

## Línia del joc

La història s'inicia quan uns terroristes comencen a destruir massivament un país sense nom. Els esforços per derrotar aquests terroristes a través de recursos convencionals fallaven i la situació es posava difícil. En resposta, un mercenari de la força aèria va ser reunit per prendre la lluita a l'enemic i alliberar la nació de les forces terroristes.

## Avions

Air Combat té alguns avions per triar que des de cada avió té forces diferents i debilitats, i posa a les mans del jugador per determinar quina aeronau millor escau a cada missió. A diferència de les seves continuacions, l'Air Combat aplica una feina de pintura a cada avió una vegada que es compra. Aquesta és la llista d'avions:
* F-4 Phantom II
* F-14 Tomcat
* F-15 Eagle
* F-16 Fighting Falcon
* F-117 Nighthawk
* F/A-18 Hornet
* F-22 Raptor
* YF-23 Black Widow II
* Fairchild Republic A-10 Thunderbolt II
* MiG-29 Fulcrum
* MiG-31 Foxhound
* Su-27 Flanker
* EF-2000
* R-C01
* SF-39
* TND-F2

## Enllaços externs

* Lloc web de fans i fòrum de la saga Ace Combat (anglès)
* The Electrosphere (anglès)
* Arxivat 2007-07-29 a Wayback Machine. Air Combat a MobyGames (anglès)
# Spencer (Dakota del Sud)

Spencer és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 157 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Spencer tenia 157 habitants, 64 habitatges, i 44 famílies. La densitat de població era de 233,1 habitants per km².
Dels 64 habitatges en un 31,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,4% hi vivien parelles casades, en un 6,3% dones solteres, i en un 31,3% no eren unitats familiars. En el 31,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,45 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,05.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,7% tenia menys de 18 anys, un 6,4% entre 18 i 24, un 25,5% entre 25 i 44, un 21,7% de 45 a 60 i un 17,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.250 $ i la renda mediana per família de 34.688 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.250 $ mentre que les dones 22.500 $. La renda per capita de la població era de 13.164 $. Entorn del 7% de les famílies i l'11,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Spencer». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Spencer». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Adrià d'Orleans

Adria d'Orleans fou un comte franc, mort abans del novembre del 821. La seva germana Hildegarda de Vintzgau fou l'esposa de Carlemany u com a cunyat de l'emperador fou un dels seus propers.
Era fill de Gerold I de Vintzgau i d'Emma d'Alamània, comte d'Orleans i comte palatí. Es va casar amb Waldrada que podria ser una filla de guillèmida Adalelm d'Autun, de la qual va tenir:
* Odó o Eudes, comte d'Orleans (mort després del 15 de febrer del 834), que es va casar amb Engeltruda de Fézensac, filla del comte Leutard I de Paris;
* Waldrada que es va casar amb Robert III d'Hesbaye (mort el 834), comte de l'Oberrheingau i del Wormsgau, pare de Robert le Fort.

## Notes i referències

* ↑ Genealogia d'Adrià (Adrianus) a Medieval Lands
# Spizella

Spizella és un dels gèneres d'ocells, de la família dels passerèl·lids (Passerellidae). Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 14.1, 2023), aquest gènere conté 6 espècies:
* Spizella passerina - sit cellablanc.
* Spizella pallida - sit pàl·lid.
* Spizella atrogularis - sit de barbeta negra.
* Spizella pusilla - sit campestre.
* Spizella breweri - sit de Brewer.
* Spizella wortheni - sit de Worthen.

## Referències

* ↑ Gill, Frank; Donsker, David. «Sparrows – IOC World Bird List v14.1g» (en anglès americà). IOC, 2024. [Consulta: 27 maig 2024].
# Acomys dimidiatus

Acomys dimidiatus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a altituds d'entre 300 i 1.200 msnm a Egipte, l'Iran, l'Iraq, Israel, Jordània, el Líban, Oman, el Pakistan, Palestina, l'Aràbia Saudita, Síria, els Emirats Àrabs Units i el Iemen. Ocupa diversos tipus d'hàbitats àrids o semiàrids. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.

## Referències

* ↑ Cassola, F. Acomys dimidiatus. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 29 maig 2017.
# Acomys minous

Acomys minous és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. És endèmic de l'illa de Creta (Grècia), on viu a altituds d'entre 0 i 1.000 msnm. S'alimenta principalment de matèria vegetal, que complementa amb preses animals. El seu hàbitat natural són les zones àrides. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.

## Referències

* ↑ Amori, G. et al. Acomys minous. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 3 juny 2017.
# Acomys kempi

Acomys kempi és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a altituds de fins a 700 msnm a Etiòpia, Kenya, Somàlia i Tanzània. Es tracta d'un animal insectívor. El seu hàbitat natural són les zones rocoses de les sabanes seques. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.
L'espècie fou anomenada en honor del comptable i naturalista Robin Kemp.

## Referències

* ↑ Cassola, F. Acomys kempi. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 1 juny 2017.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 222. ISBN 978-0801893049.
# Acomys louisae

Acomys louisae és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a altituds de fins a 500 msnm a Djibouti, Etiòpia, Kenya i Somàlia. Es tracta d'un animal insectívor. Els seus hàbitats naturals són les zones rocoses de les sabanes seques, així com els herbassars. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.
L'espècie fou anomenada en honor de Louise Lort Phillips.

## Referències

* ↑ Cassola, F. Acomys louisae. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 2 juny 2017.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 222. ISBN 978-0801893049.
# Société Mathématique de France

La Société Mathématique de France és la principal societat professional de matemàtics francesos. La societat va ser fundada l'any 1872 per Émile Lemoine i és una de les societats matemàtiques més antigues que existeixen.

## Referències

* ↑ «Société mathématique de France». [Consulta: 16 octubre 2022].