OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lluís Reales

Lluís Reales (1962 - 1 d'octubre de 2024) va ser un periodista científic.
Llicenciat en ciències de la informació per la Universitat Autònoma de Barcelona, va exercir de professor associat de periodisme científic. Va ser director del suplement "Ciencia y Salud" de La Vanguardia i cofundador del Grup de Periodistes Digitals. Autor de diversos llibres sobre tecnologia i medi ambient, com ara Medi ambient i comunicació. De l'evolució cultural a l'evolució conscient (1994), va participar en l'elaboració del Pla Estratègic de Cultura de Barcelona. També va ser jurat en premis d'àmbit científic. Els últims temps, dirigia i presentava el programa Einstein a la platja de Barcelona Televisió, sobre qüestions científiques, mèdiques i ambientals, col·laborava al diari El País i coordinava la revista Medi Ambient. Tecnologia i cultura, del Departament de Medi Ambient de la Generalitat de Catalunya.

## Referències

* ↑ «S'ha mort el periodista Lluís Reales, referent de la divulgació científica». [Consulta: 1r octubre 2024].
* ↑ «Lluís Reales». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 23 març 2016].
# Lliga de Diputacions Castellanes

La Lliga de Diputacions Castellanes va ser un marc de cooperació permanent de les diputacions castellanes, entorn de la Comissió Permanent.
La idea de crear una unitat de diputacions provincials, que en principi uniria a les onze de Castella la Vella i la Regió de Lleó, va partir de Benito Sanz Encabo, president de la Diputació Provincial de Sòria el 1912, durant la celebració del Congrés Agrícola de Burgos (1912). A l'efecte de discutir la proposta, representants d'onze diputacions castellanes es van reunir a la Diputació de Madrid el desembre de 1912.
El diari ABC de 6 de desembre de 1912 expressava així el projecte de Lliga de Diputacions Castellanes: "Al constituirse la Liga se trataba de que cesasen algunas anomalías perjudiciales a las provincias y para cuya desaparición son ineficaces las quejas de una sola de dichas Corporaciones. Por ejemplo, en Soria, paga de enseñanza la provincia al Estado 11.000 pesetas más de lo que gasta. En la misma provincia, en el correccional, hay 18 empleados para 32 reclusos, y Soria no puede dejar de tener más empleados de los que necesita".
El 1922, reunides a Burgos, les diputacions d'Àvila, Logronyo, Palència, Segòvia, Valladolid, Zamora i Burgos, amb l'adhesió de Sòria, van elaborar la Declaració de les Diputacions Castellanes a propòsit de "la implantación del nuevo régimen arancelario y, muy especialmente, con la fijación de la tarifa aduanera señalada para el trigo". Els acords presos en aquesta reunió van ser comunicats a la resta de diputacions interessades.

## Referències

* ↑ PALOMARES IBÁÑEZ, José María. Valladolid mil novecientos 1900-1931. Valladolid: Ateneo de Valladolid, 1981, p. 99; SOLDEVILLA, Fernando. El Año político. Madrid: R. Rajas, 1920, p. 41
* 1 2 ABC, 6 de diciembre de 1912, p. 14
* ↑ Boletín de Acción Social (Salamanca), Año 7, nº 71, febrero 1922, p. 11
# Lluís Cornudella i Mir

Lluís Cornudella i Mir (Barcelona, 10 de setembre de 1936 - Barcelona, 10 de juny de 2004) va ser un químic i bioquímic català. Es llicencià en ciències químiques i es doctorà en bioquímica a la Universitat de Barcelona. El 1968 va rebre el Premi August Pi i Sunyer de l'IEC. Gràcies a una beca de la Fundació Joan March del 1970 al 1972 treballà al Department of Cell Biology del New York Blood Center. El 1972 tornà a Espanya i fou adscrit com a investigador i després cap del Departament de biologia molecular i cel·lular a l'Institut de Biologia Molecular de Barcelona, adscrit al Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC).
De 1979 a 1981 va obtenir una nova beca per a treballar al Lindsley F. Kimball Research Institute de Nova York i el 1989 fou investigador visitant al Centre de Recherche en Cancérologie de l'Université Laval a l'Hôtel-Dieu de Québec (1989). El 1986 va rebre la Medalla Narcís Monturiol al Mèrit Científic i Tecnològic de la Generalitat de Catalunya.
Ha investigat l'anàlisi molecular de genomes d'invertebrats marins i l'expressió gènica al llarg de la seva espermiogènesi. Ha treballat en l'aïllament i la caracterització de gens que codifiquen proteïnes bàsiques nuclears espermàtiques, així com, en les tendències evolutives dels gens de les variants espermatogèniques d'histones i en l'organització i la variabilitat conformacional de la cromatina durant el desenvolupament cel·lular germinatiu.

## Enllaços externs

* Reflexions sobre la Biologia Molecular per Lluís Cornudella
* Ciència tridimensional (2001) per Lluís Cornudella, amb un petit currículum.
# Lluís Costa i Fernández

Lluís Costa i Fernández (Girona, 1959) és un historiador i arxiver català. Va doctorar en Història a la Universitat de Girona i hi va esdevenir catedràtic, especialitzat en arxivística, història de la comunicació i les seves relacions amb la societat. Inicià la seva trajectòria professional en l'àmbit de la Història com a director dels arxius municipals de Begur i de Sils, on publicà diversos articles i llibres de temàtica arxivística.
Ha publicat diversos llibres com ara Arxius i recerca històrica (1994), La dictadura de Primo de Rivera (1923-1930) (1995), El Autonomista: el diari dels Rahola. Els orígens del periodisme modern a Girona (1898-1939) (2000).
Ha dirigit l'obra col·lectiva Història de Girona on durant 10 anys han participat especialistes de diferents àmbits actualitzant el coneixement històric de la ciutat de Girona. Es va publicar l'any 2000 i a partir de l'any 2001 s'inicià una revisió de l'obra que sortí publicada el 2006.
Actualment és professor a la Universitat de Girona en els graus de Comunicació Cultural, Publicitat i Relacions Públiques i en el màster de Comunicació i Estudis Culturals.

## Referències

* 1 2 «Lluís Costa i Fernández». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 «Currículum abreujat». Universitat de Girona. Arxivat de l'original el 2018-08-02. [Consulta: 28 juliol 2014].
* ↑ Costa Fernández, Lluís. «Sobre mi», s.d. [Consulta: 28 juliol 2014].
* ↑ «Lluís Costa – Web personal de Lluís Costa». [Consulta: 6 novembre 2019].
# Lu Ming

Lu Ming (xinès simplificat: 陆明, pinyin: Lù Míng) (8 d'agost del 1982, Mongòlia) és un autor xinès de còmics xinesos. També toca la guitarra a un grup de jazz i heavy metal.
Nasqué a una família de militars. Es va formar en l'art de la pintura. Treballà al Japó i Hong Kong. Des del 2000 publicà els seus còmics.

## Obres

* the DOOR (2000)
* 反击 (2000)
* 我的旋律 (2001)
* 龙魂 (2004)
* SAVE (2007)
* 千年 (2008)
* Pekin (2008)
* HARD MELODY (2013)

## Referències

* 1 2 «LU Ming». Manga-news [Consulta: 30 desembre 2017].
* ↑ «Lu Ming». Tebeosfera. [Consulta: 30 desembre 2017].
* ↑ «漫画“鬼才”陆明的3D独立漫画展». 大公网, 2015 [Consulta: 31 desembre 2017]. Arxivat 31 de desembre 2017 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2017-12-31. [Consulta: 31 desembre 2017].
* ↑ «陆明 “铁与火”3D独立漫画作品展». sina, 09-12-2014 [Consulta: 31 desembre 2017].
# London Buses

London Buses és una filial de Transport for London (TfL), que gestiona els serveis d'atobusos a Gran Londres, Regne Unit. La majoria dels serveis són proveïts per companyies privades i els autobusos estan obligats a portar el color vermell, típic dels autobusos londinencs, i a ajustar-se a les tarifes de TfL.

## Descripció general
### Operacions

El servei d'autobús està operat per una sèrie de companyies que treballen sota contracte amb London Buses. Encara que la majoria d'empreses són privades, una companyia, East Thames Buses, és propietat de TfL.

## Operadors actuals

Transport for London :
Metro de Londres  · London Rail  · London Overground  · Docklands Light Railway  · London Trams  · Tramlink  · London Buses  · London Dial-a-Ride  · London River Services  · London Streets  · Public Carriage Office  · Victoria Coach Station  · Peatge de congestió de Londres  · London low emission zone  · Oyster card :
# London Chess Classic

El London Chess Classic és un festival d'escacs que té lloc al Centre de Conferències Olympia, West Kensington, Londres. La cartellera de l'esdeveniment és un fort torneig d'escacs on es convida alguns dels millors Grans Mestres d'escacs del món. Uns quants esdeveniments secundaris cobreixen un ampli ventall d'activitats d'escacs, inclòs torneigs per aconseguir normes i títols, activitats infantils, competicions per aficionats, partides simultànies, coaching i xerrades.

## Quadre d'honor

| # | Any | Categoria (Mitjana Elo) | Jugadors | Campió | Subcampió | Tercer |
| 1 | 2009 | XVIII (2.696) | 8 | Magnus Carlsen | Vladímir Kràmnik | David Howell Michael Adams |
| 2 | 2010 | XX (2.729) | 8 | Magnus Carlsen | Viswanathan Anand Luke McShane | |
| 3 | 2011 | XX (2.748) | 9 | Vladímir Kràmnik | Hikaru Nakamura | Magnus Carlsen |
| 4 | 2012 | XXI (2.751) | 9 | Magnus Carlsen | Vladímir Kràmnik | Hikaru Nakamura Michael Adams |
| 5 | 2013 | (Torneig de ràpides) | 16 | Hikaru Nakamura | Borís Guélfand (finalista) | Vladímir Kràmnik Michael Adams (semi-finalistes) |
| 6 | 2014 | XXII (2.780) | 6 | Viswanathan Anand | Vladímir Kràmnik | Anish Giri |
| 7 | 2015 | XXII (2.784) | 10 | Magnus Carlsen | Maxime Vachier-Lagrave | Anish Giri |
| 8 | 2016 | XXII (2.785) | 10 | Wesley So | Fabiano Caruana | Hikaru Nakamura |
| 9 | 2017 | | | | | |

## Referències

* ↑ «London Chess Classic». Arxivat de l'original el 8 de desembre 2015. [Consulta: 6 desembre 2015].
* ↑ «BBC News article». [Consulta: 6 desembre 2015].
* ↑ «London Chess Classic 2009». chessbase.com. [Consulta: 6 desembre 2015].
* ↑ «London Chess Classic 2009: cream of world chess to play in new UK tournament». [Consulta: 6 desembre 2015].
* ↑ «Resultats i classificació 2009». http://theweekinchess.com.+[Consulta: 6 desembre 2015].
* ↑ «Magnus Carlsen Wins London Classic 2010». chess.com. [Consulta: 6 desembre 2015].
* 1 2 «Kramnik Wins 2011 London Classic». chess.com. [Consulta: 6 desembre 2015].
* ↑ «Magnus Carlsen Wins the 2012 London Chess Classic». chess.com. [Consulta: 6 desembre 2015].
* ↑ «Hikaru Nakamura Conquers London Chess Classic». [Consulta: 6 desembre 2015].
* ↑ «Anand wins 6th London Chess Classic». chessdom.com. [Consulta: 6 desembre 2015].
* ↑ «London Chess Classics 2015 – Final Playoff». chessdom.com. [Consulta: 13 desembre 2015].
* ↑ «So también gana el Chess Classic de Londres 2016». chessdom.com. [Consulta: 22 desembre 2016].

## Enllaços externs

* London Chess Classic - Lloc web oficial
# Colibrí d'Eliza

El colibrí d'Eliza (Doricha eliza) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita el sud-est de Mèxic.

## Referències

* ↑ «Colibrí d'Eliza». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 12 octubre 2024(català)
* ↑ IUCN «Doricha eliza» (en anglès). The IUCN Red List of Threatened Species. BirdLife International, 01-10-2016. DOI: 10.2305/iucn.uk.2016-3.rlts.t22688175a93185276.en.
# Luci Postumi Albí (cònsol 173 aC)

Luci Postumi Albí (llatí: Lucius Postumius A. f. A. n. Albinus) va ser un magistrat romà d'època republicana. Formava part de la gens Postúmia, una antiga família romana d'origen patrici.
Era germà d'Espuri Postumi Albí Pàulul i d'Aulus Postumi Albí. Nomenat pretor l'any 180 aC, va obtenir la província d'Hispània Ulterior. El seu mandat es va perllongar un any més. Va sotmetre els vacceus i els lusitans i va retornar a Roma el 178 aC on va rebre els honors del triomf per les seves victòries.
Va ser cònsol l'any 173 aC junt amb Marc Popil·li Lenat, i tots dos van ser encarregats de dirigir la guerra a Ligúria. Però prèviament van enviar Luci Postumi Albí a Campània per separar les terres de l'Estat de les terres dels particulars, i com que això el va ocupar fins finals d'estiu, ja no va poder arribar a Ligúria. Durant el seu consolat va establir un dret de peatge als aliats per viatjar per territori romà i va restaurar el festival de la Floràlia, que s'havia interromput uns anys abans.
L'any 171 aC era un dels ambaixadors enviats a Masinissa I i als cartaginesos per demanar forces contra Perseu de Macedònia. El 169 aC va fracassar en les seves aspiracions a ser censor. L'any 168 aC va servir amb Emili Paule a Macedònia i va dirigir la segona legió a la batalla contra el rei macedoni. Després va ser enviat a saquejar el país dels enis (aenii) i ja no se'l menciona més.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 91-92.
# Lucas Echeverría i Ugarte

Lucas Echeverría i Ugarte (castellà: Lucas Echeverría y Ugarte) (Vitòria, 1831 - Barcelona, 4 de setembre de 1891) fou un enginyer basc del segle xix establert a Barcelona.
Echeverria es va graduar en ciències per la universitat de Madrid el 1854. A partir d'aquest any va ser professor de química de l'Escola Industrial de Bergara (Guipúscoa), fins al 1858 en què va passar a ser professor de física aplicada. En tancar-se l'escola de Bergara el setembre de 1860, es va traslladar a Barcelona on va ser nomenat professor de mecànica industrial de l'Escola Industrial de Barcelona (avui UPC) combinant aquest càrrec amb el de mecànica racional de la universitat de Barcelona. El 23 d'agost de 1891 va ser nomenat director de l'Escola Industrial, càrrec que no va arribar a exercir, ja que va morir de sobte uns dies després del nomenament.
Echevarria va ser membre de l'Institut Agrícola Català de Sant Isidre, de la Societat Econòmica Barcelonesa d'Amics del País i de la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona, institució aquesta última que va presidir entre 1878 i 1880.
Echeverría va ser pioner en la introducció al nostre país de tècniques de calefacció i ventilació d'edificis, implicant teories químiques, físiques i mecàniques.

## Referències

* ↑ «Registre de defuncions. Any 1891. Registre núm.6432. Jutjat Universitat. (pdf.pàg.8)» (en castellà). Arxiu Municipal contemporani de Barcelona, 04-09-1891. [Consulta: 24 març 2022].
* ↑ Caballer, Garaizar & Pellón, pàgina 100.
* ↑ Barca Salom, pàgina 55.
* ↑ Barca Salom, pàgina 57.

## Bibliografia

* Barca Salom, Francesc Xavier «Heating and Ventilation in Barcelona in the Second Half of the Nineteenth Century» (en (anglès)). ICON, Vol. 20, Num. 2, 2014, pàg. 49-69. ISSN: 1361-8113.
* Caballer Vives, Maria Cinta; Pellón González, Inés; Garaizar Axpe, Isabel «El Real Seminario Científico e Industrial de Vergara, 1850-1860» (en (castellà)). Llull, Vol. 20, Num. 38, 1997, pàg. 85-116. ISSN: 0210-8615.

## Enllaços externs

* Anduaga Egaña, Aitor. «Echeverría y Ugarte, Lucas». Auñamendi Eusko Entziklopedia, 2022. [Consulta: 24 març 2022]. (castellà)
# Lorena Miranda

Lorena Miranda Dorado (Ceuta, Espanya, 7 d'abril de 1991) és una jugadora espanyola de waterpolo del Club Waterpolo Dos Hermanas de Dos Hermanas (Sevilla). Anteriorment, havia format part de la plantilla del Club Natació Ondarreta Alcorcón, tenint els seus inicis en el Club Natació Verat de Ceuta.
Ha participat en els Jocs Olímpics de Londres 2012 amb la selecció nacional espanyola, on aconseguí la medalla de plata, després de vèncer en les semifinals a Hongria per un marcador de 9-10 i perdre en la final contra els Estats Units per un tempteig de 8-5.
També va participar en el campionat mundial de waterpolo 2013 amb la selecció nacional femenina, obtenint la medalla d'or en vèncer amb autoritat a Austràlia.

## Palmarès acadèmic

* Graduada en Activitat Física i de l'Esport (Universitat Pablo de Olavide de Sevilla)
* Entrenadora superior de waterpolo
* Estudiant MBA Sport Management (Unisport)

## Palmarès esportiu
### Selecció espanyola

* Medalla d'Or en el Campionat del Món Júnior de Waterpolo (Trieste 2011)
* Medalla d'Or en el Preolímpic de Trieste (2012)
* Medalla de Plata als Jocs Olímpics de Londres 2012
* Medalla d'Or en el Campionat Mundial de Waterpolo (Barcelona - 2013)
* Medalla d'Or en el Campionat Europeu de Waterpolo (Budapest - 2014)

## Premis,reconeixements i distincions

* Medalla de Bronze de la Real Ordre del Mèrit Esportiu, atorgada pel Consell Superior d'Esports (2013)
* Medalla de Plata de la Real Ordre del Mèrit Esportiu, atorgada pel Consell Superior d'Esports (2014)

## Referències

* 1 2 «Lorena Miranda Dorado - Water Polo - Olympic Athlete | London 2012». Olympic Games 27 July - 12 August. Official London 2012 website, 11-04-2013. Arxivat de l'original el 2013-04-11. [Consulta: 19 febrer 2021].
* ↑ Diari de Sevilla: Lorena Miranda, del somni a la història. Publicat l'11 d'agost de 2012
* ↑ "Banyades en or" marca.com

## Enllaços externs

* Ficha olímpica london2012.com
* Ficha federativa Arxivat 2017-05-19 a Wayback Machine. rfen.es
# Lorena Zárate

Lorena Zárate (La Plata, 1971) és una professora d'història i actual presidenta d'Habitat International Coalition. És autora i coautora de diversos articles per a publicacions, així com compiladora i editora de llibres sobre temes vinculats al dret a l'habitatge, la producció social de l'hàbitat i el dret a la ciutat.

## Trajectòria

Entre 2004 i 2005 va participar en l'elaboració i difusió de la Carta Mundial pel Dret a la Ciutat. També va col·laborar amb la Relatoria Especial de l'ONU per al Dret a l'Habitatge Adequat i amb l'Oficina de l'Alt Comissionat de les Nacions Unides per als Drets Humans en l'elaboració d'informes temàtics i recomanacions per a governs nacionals i locals en relació amb les mesures per a garantir el dret a la terra, el dret a l'habitatge i el dret a la ciutat a escala global.
El gener de 2021, fou una de les 50 personalitats que signar el manifest «Dialogue for Catalonia», promogut per Òmnium Cultural i publicat a The Washington Post i The Guardian, a favor de l'amnistia dels presos polítics catalans i del dret d'autodeterminació en el context del procés independentista català. Els signants lamentaren la judicialització del conflicte polític català i conclogueren que aquesta via, lluny de resoldre'l, l'agreuja: «ha comportat una repressió creixent i cap solució». Alhora, feren una crida al «diàleg sense condicions» de les parts «que permeti a la ciutadania de Catalunya decidir el seu futur polític» i exigiren la fi de la repressió i l'amnistia per als represaliats.

## Referències

* ↑ «Lorena Zárate, Author at The Nature of Cities» (en anglès americà). The Nature of Cities. [Consulta: 30 agost 2018].
* ↑ «ZARATE» (en castellà). UNESCO. [Consulta: 30 agost 2018].
* ↑ «Ciudad de México por y para la gente - Lorena Zárate - Miami y las playas» (en castellà). [Consulta: 30 agost 2018].
* ↑ «Lorena Zarate» (en castellà). Bogotá 2016 UCLG. Arxivat de l'original el 2018-08-30. [Consulta: 30 agost 2018].
* ↑ «Las ciudades no se expanden por la migración, sino porque son un negocio» (en castellà), 24-05-2018. [Consulta: 5 gener 2021].
* ↑ «Les ciutats actuals són el clar reflex de la creixent desigualtat i violència que pateixen les nostres societats», 21-11-2018. [Consulta: 5 gener 2021].
* ↑ UCL. «UCL - London's Global University» (en anglès). The Bartlett Development Planning Unit. [Consulta: 30 agost 2018].
* ↑ «Yoko Ono, Dilma Rousseff i 5 Nobels, en un manifest d'Òmnium per l'amnistia dels presos». 324cat, 04-01-2021. [Consulta: 4 gener 2021].
# Tarak Dhiab

Tarak Dhiab (Tunis, 15 de juliol de 1954) és un exfutbolista tunisià de la dècada de 1970.
Fou internacional amb la selecció de Tunísia amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 1978. Pel que fa a clubs, destacà a Espérance Sportive de Tunis.

## Referències

* ↑ «4 New TV Stations for Tunisia», 25-02-2004. [Consulta: 24 març 2008].
* ↑ Huesu, Emmanuel «1978: Tunisia break the jinx». BBC Sport Online, 24-05-2002 [Consulta: 24 març 2008].
* ↑ «Tunisia team guide». BBC Sport Online, 22-05-2006 [Consulta: 24 març 2008].
* ↑ «World Cup 2006 – Teams – Tunisia». CBC Sports [Consulta: 24 març 2008].
* ↑ «Players with 100+ Caps and 30+ International Goals». Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation, 19-03-2008. [Consulta: 24 març 2008].
* ↑ Tarak Dhiab a National-Football-Teams.com (anglès)
# Bernardo Mozo de Rosales

Bernardo Mozo de Rosales (Sevilla, 20 d'agost de 1762 - Agen, 4 de juliol de 1832) va ser un polític espanyol.

## Biografia

Diputat reaccionari en les Corts de Cadis fou qui lliurà a Fernando VII, al seu retorn de França, l'anomenat Manifest dels Perses. Per això, el Rei li concedí el títol de marquès de Mataflorida. L'1 de novembre de 1819 fou nomenat secretari de Despatx de Gracia i Justícia càrrec que ocuparia fins al 20 de març següent.
Exiliat a França durant el Trienni liberal, formà part de l'anomenada Regència d'Urgell el 1822 al costat d'Eroles i de l'arquebisbe de Tarragona. Poc abans de la mort de Fernando VII va haver d'exiliar-se a França per formar part dels anomenats apostòlics, germen dels posteriors carlins.

## Referències

* ↑ Índex Històric de Diputats
* ↑ «Bernardo Mozo de Rosales». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Ministeris de Ferran VII». Arxivat de l'original el 2019-02-09. [Consulta: 21 juny 2017].
* ↑ Bernardo Mozo de Rosales a biografias y vidas
# Josep Lluís Moragues i Bonet

Josep Lluís Moragues i Bonet (L'Albi, 16 de juliol de 1967) fou un futbolista català de la dècada de 1990.

## Trajectòria

Fou, juntament a Guillermo Amor, el futbolista que més temps passà a La Masia del FC Barcelona, un total de 8 anys. Abans havia jugat a l'Artesa i a l'Atlètic Segre de Lleida. Jugà amb l'FC Barcelona Amateur, un partit de lliga amb el Barcelona Atlètic i algun partit amistós amb el primer equip. Davant la manca d'oportunitats marxà del Barça, fitxant amb el CFJ Mollerussa de segona divisió. A continuació fitxà pel CE Sabadell, també a segona, i acabà la seva carrera al Mollerussa novament, a la UE Tàrrega, on fou campió de tercera, i finalment al club del seu poble natal.
Jugà un partit amb la selecció de Catalunya l'any 1993.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Moragues, el decano de la primera Masia del Barça». Diari Sport, 19-10-2011. [Consulta: 7 setembre 2016].
* 1 2 3 4 5 Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* ↑ «Javi héroe del equipo catalán». Mundo Deportivo, 25-04-1993 [Consulta: 30 desembre 2013].

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
# DB

DB té els següents significats:
* DB (Deutsche Bahn), acrònim de la Deutsche Bahn, una companyia ferroviària alemanya.
* IBM DB2, sistema de base de dades d'IBM.
* Pilot-DB, base de dades relacional
* Db, el símbol de l'element químic Dubni
* dB, l'abreviació de decibel
* Abreviatura per al manga Bola de Drac
# Verner Eklöf

Verner Eklöf (Hèlsinki, 8 de març de 1897 - Hèlsinki, 2 de desembre de 1955) fou un futbolista i esquiador finlandès de la dècada de 1920.
Fou 32 cops internacional amb la selecció finlandesa.
Pel que fa a clubs, destacà a HIFK i HJK. El seu pas de HIFK a HJK el 1920 és considerat com el primer gran traspàs de futbol finlandès de la història.
També competí en combinada nòrdica als Jocs Olímpics d'Hivern de 1924, on acabà novè.

## Referències

* ↑ «Finland - International Player Records». RSSSF. Arxivat de l'original el 16 març 2011. [Consulta: 7 novembre 2009].
* ↑ «1907-1944» (en finès). FIFK. Arxivat de l'original el 20 de juliol 2011. [Consulta: 7 novembre 2009].
* ↑ «Verner Eklöf». Sports Reference. Arxivat de l'original el 17 d'abril 2020. [Consulta: 7 novembre 2009].
# Vilella (Navès)

Vilella és una obra de Navès (Solsonès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una masia d'estructura clàssica de tres crugies, organitzada en planta baixa i dos pisos. La coberta és a dues aigües amb teula àrab. Les obertures són allindades, de perfil rectangular. També hi ha algunes construccions annexes, cossos la majoria d'un sol pis coberts a un vessant. L'aparell és molt irregular, de pedra unit amb morter. L'edifici està voltat pel bosc.

## Història

La casa de Vilella la trobem esmentada al fogatge de 1553, amb el nom de Vilielles.

## Referències

* 1 2 «Vilella». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 agost 2015].