# Adolf Lindenbaum

Adolf Lindenbaum (Varsòvia, 12 de juny de 1904 - Białystok, setembre 1941) va ser un matemàtic polonès.

## Vida i Obra

Fill d'una família jueva benestant, entre 1915 i 1922 va cursar els estudis secundaris a l'escola Michal Kreczmar, una escola privada a la qual les autoritats russes permetien fer ensenyament en polonès. A continuació va ingressar a la universitat de Varsòvia en la qual va obtenir el doctorat em matemàtiques el 1928 sota la direcció de Sierpinski, tot i que l'últim curs, 1927-28, va estar matriculat a la facultat d'humanitats per fer psicologia i pedagogia. L'any 1934 va obtenir l'habilitació per a la docència a la universitat de Varsòvia. i es va incorporar al Seminari Filosòfic de la institució.
Uns dies després de començar l'ocupació de Polònia i la Segona Guerra Mundial el setembre de 1939, Lindenbaum i la seva esposa, Janina, van marxar de Varsòvia, abandonant totes les seves pertinences i anant, a peu, cap a l'est. Després de diversos canvis de mitjà de transport, Janina va arribar fins a Vilnius (Lituània), mentre Lindenbaum es va quedar a Białystok. Lindenbaum va ser professor de matemàtiques de l'Institut Pedagògic de Białystok (que havia quedat sota sobirania soviètica), fins que el juny de 1941 els nazis van declarar la guerra a la Unió Soviètica. El setembre de 1941, Janina va ser detinguda a Vilnius i Lindenbaum a Białystok. Janina va ser executada l'abril de 1942 a Ponary, mentre es desconeix el destí de Lindenbaum, que se suposa va ser assassinat poc després del seu arrest, quan només tenia 37 anys.
Lindenbaum va publicar 26 articles científics i 14 apunts de classes. Els seus treballs més notables van ser en els camps de la teoria de conjunts i els seus fonaments, la lògica i la metodologia, especialment en la teoria de la definibilitat i la simplicitat. En lògica, va obtenir dos resultats importants: el lema que porta el seu nom, que afirma que qualsevol teoria consistent te un model complet maximal consistent, i la conjectura que tot càlcul proposicional te un model finit o numerable. També son aportacions seves l'àlgebra de Lindenbaum-Tarski i alguns resultats en lògica multi-valuada de Lukasiewicz.

## Referències

* ↑ Purdy i Zygmunt, 2018, p. 508.
* ↑ Surma, 1982, p. 719.
* ↑ Zygmunt i Purdy, 2014, p. 291.
* ↑ Zygmunt i Purdy, 2014, p. 293.
* ↑ Purdy i Zygmunt, 2018, p. 515.
* ↑ Zygmunt i Purdy, 2014, p. 299.
* ↑ Surma, 1982, p. 721.
* ↑ Beziau, 2014, p. 283-284.
* ↑ Purdy i Zygmunt, 2018, p. 510.

## Bibliografia

* Beziau, Jean-Yves «Preface: Scope of Logic Theorems In Memoriam Adolf Lindenbaum» (en anglès). Logica Universalis, Vol. 8, Num. 3-4, 2014, pàg. 283-284. DOI: 10.1007/s11787-014-0109-1. ISSN: 1661-8297.
* Purdy, Robert; Zygmunt, Jan. «Adolf Lindenbaum, Metric Spaces and Decompositions». A: Ángel Garrido, Urszula Wybraniec-Skardowska (eds.). The Lvov-Warsaw School. Past and Present (en anglès). Springer, 2018, p. 505-550. ISBN 978-3-319-65429-4.
* Surma, Stanislaw J. «On the origin and subsequent applications of the concept of Lindenbaum Algebra». A: J.J. Cohen, J. Los, H. Pfeiffer, K.-P. Podewski (eds.). Logic, Methodology and Philosophy of Science VI (en anglès). North Holland, 1982, p. 719-734. ISBN 0-444-85423-1.
* Zygmunt, Jan; Purdy, Robert «Adolf Lindenbaum: Notes on his Life, with Bibliography and Selected References» (en anglès). Logica Universalis, Vol. 8, Num. 3-4, 2014, pàg. 285-320. DOI: 10.1007/s11787-014-0108-2. ISSN: 1661-8297.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Adolf Lindenbaum» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Woleński, Jan. «Adolf Lindenbaum». Internet Encyclopedia of Philosofy. [Consulta: 25 juliol 2021]. (anglès)