OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Przedecz

Przedecz és una ciutat de Polònia, pertany al voivodat de Gran Polònia, al powiat de Koło. El 2016 tenia 1.726 habitants.

## Història

La primera menció històrica de Przedecz data del 1136. En una butlla el Papa Innocenci II cita la vila dins de les possessions de l'arquebisbe de Gniezno. Els cavallers teutònics prengueren el control de la fortalesa el 1329 i rebatejaren la localitat amb el nom de Mosburg.
El 1343, després de la pau de Kalisz, Przedecz tornà sota sobirania polonesa. Casimir III compra Przedecz a l'arquebisbe de Gniezno el 1347 i hi construeix un castell, les obres del qual acaben el 1360. El 1365 Przedecz rep els privilegis de ciutat i esdevé la seu d'una starosta. El 1420 Ladislau II Jagelló acorda els drets de Magdeburg a la ciutat. A la mateixa època rep el privilegi d'organitzar un mercat setmanal i dues fires anuals. A partir del 1454 la starosta forma part de la dot de la reina Elisabet d'Habsburg.
Durant el Diluvi polonès, la ciutat fou destruïda i incendiada. El 1794, després del segon repartiment de Polònia, la vila quedà annexionada a Prússia. El 1807 torna al Ducat de Varsòvia. Després del Congrés de Viena el 1815 es troba al Regne del Congrés, controlat pels russos. Fins a l'esclat de la Insurrecció de Novembre, Przedecz és un centre important de la indústria tèxtil i drapaire. El 1867 perdé l'estatus de ciutat, que no el tornà a recuperar fins al 1919. El 1939 la ciutat tenia 3.600 habitants. Després de la Segona Guerra Mundial la ciutat no tornà a recuperar-se. La comunitat jueva, històricament important a la ciutat, desaparegué. Eren 769 membres abans que arribessin els alemanys, la meitat dels quals foren assassinats i l'altra meitat tancats en un gueto abans de ser enviats al camp d'extermini de Chełmno.
# Pryor

Pryor - Maahéo'hé'e en llengua crow - és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Montana. Segons el cens del 2000 tenia 628 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Pryor tenia 628 habitants, 166 habitatges, i 140 famílies. La densitat de població era de 6,1 habitants per km². El 12,58% són blancs, el 84,87% són amerindis, el 0,16% són asiàtics, i el 2,39% de dues o més races. Els hispànics o llatins de qualsevol raça eren l.1,27% de la població.
Dels 166 habitatges en un 44,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56% hi vivien parelles casades, en un 23,5% dones solteres, i en un 15,1% no eren unitats familiars. En el 13,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,78 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,16.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 39,5% tenia menys de 18 anys, un 9,4% entre 18 i 24, un 23,7% entre 25 i 44, un 19,3% de 45 a 60 i un 8,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 26 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.096 $ i la renda mediana per família de 25.865 $. Els homes tenien una renda mediana de 20.000 $ mentre que les dones 14.625 $. La renda per capita de la població era de 7.640 $. Aproximadament el 21,8% de les famílies i el 27,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Pryor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Pryor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Puig Alt

«Puig Alt» té aquests significats:
* El Puig Alt, muntanya del municipi de Sant Feliu de Pallerols (la Garrotxa)
* Puig-alt (Balenyà), masia del municipi de Balenyà (Osona)
* Puig Alt (Roses), muntanya del municipi de Roses (Alt Empordà)
* Puig Alt (Sant Martí Vell), muntanya del municipi de Sant Martí Vell a la comarca del Gironès
* Puig Alt Gran, muntanya entre els municipis del Port de la Selva (Alt Empordà) i França
* Puig Alt de la Nespleda, muntanya entre els municipis de les Planes d'Hostoles i de Sant Feliu de Pallerols (la Garrotxa)
* Collet de Puig-alt, collada a cavall dels municipis de Castellcir (Moianès) i Balenyà (Osona)
# Puig Ventós (el Tec)

El Puig Ventós és una muntanya del Pirineu, de 1.351 metres d'altitud. Pertany al massís del Canigó; és a la comarca del Vallespir, a tocar de la del Conflent, a la Catalunya del Nord, damunt del termenal de les comunes de Montferrer i el Tec. És a la carena que separa els termes comunals de Montferrer i del Tec, a la part septentrional d'aquest termenal, a prop del triterme amb Cortsaví. És al costat nord-oest del Pla de la Faja i al nord del Mas Ventós, que en pren el nom.

## Referències

* ↑ El Puig Ventós en els ortofotomapes de l'IGN
# Procatopus

Procatopus és un gènere de peixos de la família dels pecílids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Taxonomia

* Procatopus aberrans (Ahl, 1927)
* Procatopus kabae (Daget, 1962)
* Procatopus lamberti (Daget, 1962)
* Procatopus nimbaensis (Daget, 1948)
* Procatopus nototaenia (Boulenger, 1904)
* Procatopus schioetzi (Scheel, 1968)
* Procatopus similis (Ahl, 1927)
* Procatopus websteri (Huber, 2007)

## Referències

* ↑ Animal Diversity Web (anglès)
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Procatopus lamberti

Procatopus lamberti és un peix de la família dels pecílids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica.

## Referències

* ↑ «Procatopus lamberti». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès) i (txec)
# Procolofonomorfs

Els procolofonomorfs (Procolophonomorpha) són un ordre o clade de sauròpsids (rèptils) primitius que aparegueren durant el Permià mitjà. Constitueix una col·lecció diversa que inclou diverses formes similars a llangardaixos, així com formes més diverses com els pariasaures. El subclade més important, Procolophonia, ha estat tradicionalment considerat com un ancestre de les tortugues, raó per la qual també les inclou en aquest grup.

## Taxonomia

La següent classificació es basa en una anàlisi filogenètica realitzada per Jalil i Janvier el 2005, el qual es va enfocar en els pareiasaures i els seus parents. Noteu que la situació exacta de Testudines (les tortugues) és controversial.
* Procolophonomorpha (= Ankyramorpha deBraga & Reisz, 1996)
** Nyctiphruretia
*** Família Nycteroleteridae
*** Família Nyctiphruretidae
** Procolophonia
*** Superfamília Procolophonoidea
**** Gènere Barasaurus
**** Gènere Owenetta
**** Família Procolophonidae
*** Hallucicrania
**** Família Lanthanosuchidae
**** Superfamília Pareiasauroidea
***** Gènere Sclerosaurus
***** Pareiasauria
****** Velosauria
******* Therischia
******* Pumiliopareiasauria
******** Testudines

## Referències

* ↑ Jalil, N.-E. and Janvier, P. (2005). "Les pareiasaures (Amniota, Parareptilia) du Permien supérieur du Bassin d'Argana, Maroc." Geodiversitas, 27(1) : 35-132.
* ↑ deBraga, M. and Rieppel, O. (1997). "Reptile phylogeny and the interrelationships of turtles." Zoological Journal of the Linnean Society, 120: 281-354.

## Bibliografia

* Carroll, R. L., 1988: Appendix; Vertebrate Classification. in Carroll, R. L. 1988: Vertebrate Paleontology and Evolution, W. H. Freeman and company, New York
* deBraga M. & O. Rieppel. 1997. Reptile phylogeny and the interrelationships of turtles. Zoological Journal of the Linnean Society 120: 281-354.
* deBraga, M. & Reisz, R. R., 1996: The Early Permian reptile Acleistorhinus pteroticus and its phylogenetic position. Journal of Vertebrate Paleontology: Vol. 16, #3, pp. 384-395
* Laurin, M., & Gauthier, J. A., 1996 Phylogeny and Classification of Amniotes, at the Tree of Life Web Project
* Lee, M. S. Y. 1995. Historical burden in systematics and the interrelationships of 'Parareptiles'. Biological Reviews of the Cambridge Philosophical Society 70: 459-547.
* Lee M. S. Y. 1996. Correlated progression and the origin of turtles. Nature 379: 812-815.
* Lee, M. S. Y., 1997: Pareiasaur phylogeny and the origin of turtles. Zoological Journal of the Linnean Society: Vol. 120, pp. 197-280
* Rieppel O. & M. deBraga. 1996. Turtles as diapsid reptiles. Nature 384: 453-455.
# Procompsognathus

Procompsognathus (mandíbula elegant anterior) és un gènere representat per una única espècie de dinosaure teròpode celofísid, que va viure a la fi del període Triàsic superior, fa aproximadament de 218 a 211 milions d'anys, en el Noriano, que avui es coneix com a Europa. Procompsognathus fou anomenat per Eberhard Fraas el 1913. Va anomenar l'espècie tipus, P. Triassicus, basant-se en un esquelet pobrament preservat de Württemberg, Alemanya.
El nom deriva de Compsognathus que significa "mandíbula elegant", de l'antic grec kompsos/κομψος per "elegant" o "refinat" i gnathos/γναθος per "mandíbula". El Procompsognathus fou un dinosaure del Juràssic Superior. El prefix προ/pro significa "anterior" o "ancestre de", encara que aquest llinatge directe no sigui recolzat per les subsecuentes investigacions. Deu part de la seva fama gràcies a la seva presència en les novel·les de Michael Crichton "Parc Juràssic" i "El Món Perdut", on se'ls anomenava vulgarment "compys".

## Referències

* ↑ Liddell, Henry George i Robert Scott. A Greek-English Lexicon (Abridged Edition). United Kingdom: Oxford University Press, 1980. ISBN 0-19-910207-4.
* ↑ Fraas, 1913. Die neuesten Dinosaurierfunde in der schwabischen Trias. Naturwissenschaften 45: 1097-1100.
* ↑ Bennington, J Bret «Errors in the Movie "Jurassic Park"». American Paleontologist, 4, 2, 1996, pàg. 4–7.
# Puka Llacta

Puka Llacta (traduïble del quítxua com a: puka vermell, llaqta lloc -llogaret, poble, ciutat, país, nació-) és el nom d'un grup polític maoista peruà que va tenir els seus orígens en la dècada de 1970.
Un líder d'esquerra, Jorge Hurtado «Ludovico», va ser membre del Comitè Central del Partit Comunista del Perú - Pàtria Roja, que formava part de la Unió d'Esquerra Revolucionària (UNIR), fundada l'any 1969. Es reivindicaren com a maoistes, fins i tot quan eren una mica reformistes i tenien estrets vincles amb el Partit Comunista Xinès. El 1978, Pàtria Roja es va trencar en dues faccions, una de les quals és el Partit Comunista del Perú "Puka Llacta", amb la intenció de fer accions concretes pel que fa al seu discurs de guerra popular.
No se sap si els seus militants en realitat van participar en actes violents. No obstant això, es diu que a finals de 1984 va recolzar l'avanç de Sendero Luminoso cap a la província de Huallaga, després d'una ofensiva militar a la regió d'Ayacucho i de Huancavelica. Durant les eleccions municipals peruanes de 1980, un dels indrets on la seva presència es feia més patent era la Universitat Tècnica d'Altiplano.
A les eleccions regionals peruanes de 2002, David Jiménez Sardón, qui solia estar vinculat a Puka Llacta, va ser elegit president regional de Puno, sent cap de llista del partit polític anomenat Moviment per l'Autonomia Regional Quítxua-Aimara (MARQA). Jiménez, un agrònom de l'UNA i gerent de l'EEAA a Junín i Ancash, tenia un equip de campanya integrat per familiars i antics companys de Puka Llacta.

## Referències

* ↑ Laime Ajacopa, Teófilo. Diccionario Bilingüe. Iskay simipi yuyayk'ancha (en castellà/quítxua), 2007. «diccionari quítxua-castellà»
* ↑ Gorriti, 2008, p. 162.
* ↑ «David Aníbal Jiménez Sardón» (en castellà). Infogob.com.pe. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 29 juliol 2014].

## Bibliografia

* Gorriti, Gustavo. Sendero. Historia de la guerra milenaria en el Perú (en castellà). Lima: ed. Planeta, 2008. ISBN 978-9972-239-46-5.
# Qeqertarsuaq (Qaanaaq)

Qeqertarsuaq és un municipi de Groenlàndia (municipalitat de Qaanaaq) que té 12 habitants. Hi ha una escola, una botiga i una capella petites. L'escola també rep alumnes del nucli proper d'Iqssutaqqinn, que no té ni escola ni botiga pròpies. L'esperança de vida mitjana dels habitants és de cinquanta-nou anys.
# Qeqertat

Qeqertat és un nucli de població de Groenlàndia (municipalitat de Qaanaaq) que té 22 habitants. Es troba a l'illa de Harward Ø, a l'interior de Inglefield Bredning al nord-oest de l'illa. Té un climat artic i continental.

## Referències

* ↑ Fredskild, Bent. The Holocene Vegetational Development of Tugtuligssuaq and Qeqertat ... (en anglès), 1985, p. 3.
# Pseudobarbus tenuis

Pseudobarbus tenuis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 8 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la Província del Cap (Sud-àfrica).

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Skelton, P.H., 1993. A complete guide to the freshwater fishes of southern Africa. Southern Book Publishers. 388 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Radio Televisión Madrid

Radio Televisión Madrid, S.A. és una empresa audiovisual espanyola de caràcter públic. Creada el 2016 mitjançant Llei 8/2015, de 28 de desembre, el 2017 va heretar els actius del (dissolt llavors) Ens Públic Radio Televisión Madrid, les societats Telemadrid i Onda Madrid, que van ser traspassades mitjançant una fusió per absorció. Integra els canals de televisió Telemadrid i LaOtra i l'emissora de ràdio Onda Madrid.

## Referències

* ↑ Comunitat de Madrid: «Ley 8/2015, de 28 de diciembre, de Radio Televisión Madrid». Boletín Oficial del Estado, 71, 23-03-2016, pàg. 21505-21526. ISSN: 0212-033X.
* ↑ «Nace el ente público Radio Televisión Madrid S.A., el sucesor de Telemadrid». Madridiario, 26-07-2016.
* ↑ «Autorizada la fusión de Telemadrid y Onda Madrid con la nueva Radio Televisión Madrid». Madridiario, 30-12-2016.
* ↑ «El BOCM publica la extinción de RTVM y el traspaso de sus activos a Telemadrid S.A.». Europa Press.
* ↑ «La nueva sociedad Radio Televisión Madrid comienza a gestionar Telemadrid». La Vanguardia, 17-03-2017.
# Radošovce (Skalica)

* No s'ha de confondre amb Radošovce (Trnava).
Radošovce és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1473.

## Geografia

El municipi es troba a una altitud de 223 metres i cobreix una superfície de 26.599 km². Té una població d'unes 1766 persones (2022)

## Monuments

* Església Catòlica Romana de la Nativitat de la Mare de Déu, un edifici d'una nau originàriament gòtica amb una terminació poligonal del presbiteri i una torre de la segona meitat del segle xv. Va ser ampliada el 1560. Va sofrir importants modificacions barroques els anys 1744-1762, i es van fer més modificacions al segle xix. Les façanes de l'església estan dividides per marcs i finestres de mig punt amb xamfràns. La façana barroca està dividida per pilastres i acaba amb un escut de voluta amb timpà amb fornícula. La torre està dividida horitzontalment per una cornisa de cordó, les cantonades són escairades. A la part superior, està revestida de pilastres i acabada amb una cornisa de coronament amb amb un rellotge i amb torres cantoneres.
* Capella de St. Estanislau, un edifici classicista de planta circular amb un final semicircular i un vestíbul de principis del segle xix. Es va ampliar a finals del segle xix. El mobiliari de la capella és de principis del segle xx, llevat de la imatge de St. Estanislau de mitjans del segle xix. Les façanes de la capella estan dividides per pilastres i finestres tèrmiques. S'acaba amb una cúpula. El vestíbul està acabat amb un gablet triangular i una petita torre de coberta amb un casc campaniforme.
* Estàtua de la Pietat, escultura popular barroca sobre una columna de la primera meitat del segle xix. Es troba davant de l'església.
* Església de la Nativitat de la Mare de Déu
* Capella de St. Estanislau
* Estàtua de la Pietat

## Persones il·lustres

* Ľudmila Pajdušáková (1916-1979): astrònoma i física eslovaca.
* Ján Vetva (1923-2019): sacerdot catòlic romà, salesià, poeta (de nom real Vít Ušák), publicista, i traductor.

## Viles agermanades

* Kirchroth, Alemanya
* Bořetice, República Txeca

## Referències

* ↑ «Základná charakteristika» (en eslovac). Oficina d'Estadística de la República Eslovaca, 17-04-2015.
* ↑ «Hustota obyvateľstva - obce [om7014rr_ukaz: Rozloha (Štvorcový meter)]» (en eslovac). Oficina d'Estadística de la República Eslovaca, 31-03-2022.
* ↑ «Počet obyvateľov podľa pohlavia - obce (ročne)» (en eslovac). Oficina d'Estadística de la República Eslovaca, 31-03-2022.
* ↑ «Register nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok» (en eslovac). Pamiatkový úrad Slovenskej republiky.
* ↑ «Radošovce - Kaplnka sv. Stanislava» (en eslovac). Pamiatky na Slovensku.
* ↑ «Register nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok» (en eslovac). Pamiatkový úrad Slovenskej republiky.
# Radovanita

* No s'ha de confondre amb Rakovanita.
La radovanita és un mineral de la classe dels fosfats. Rep el nom en honor de Radovan Cerny (1957), eminent cristal·lògrafde la Universitat de Ginebra, a Suïssa.

## Característiques

La radovanita és un arsenat de fórmula química Cu₂Fe$^{3+}$(AsO₄)(HAs$^{3+}$O₃)₂·H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2000. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la radovanita pertany a «08.CB - Fosfats sense anions addicionals, amb H₂O, només amb cations de mida mitjana, RO₄:H₂O = 1:1» juntament amb els següents minerals: serrabrancaïta, hureaulita, sainfeldita, vil·lyael·lenita, nyholmita, miguelromeroïta, fluckita, krautita, cobaltkoritnigita, koritnigita, yvonita, geminita, schubnelita, kazakhstanita, kolovratita, irhtemita i burgessita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a les mines de Roua, situades als municipis de Daluèis i Guilherme, als Alps Marítims (Provença – Alps – Costa Blava, França). Es tracta de l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Radovanite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 desembre 2019].
# Quint Emili Let

Quint Emili Let (en llatí Quintus Aemilius Laetus) va ser un militar romà del segle ii.
Era prefecte del pretori sota l'emperador Còmmode. Let va ser un dels que van assassinar Còmmode juntament amb Eclecte, i li van oferir el tron vacant a Pertinax. Let, però, davant l'absència de Pèrtinax, va ser el primer en incitar els pretorians a revoltar-se i va proclamar emperador a Quint Sosi Falcó que era cònsol. Aquesta revolta va poder ser apaivagada. Després de la mort de Pertinax, Let no van donar suport actiu a Didi Julià, i la seva carrera va acabar, ja que Julià el va fer matar sota la sospita que era favorable a Septimi Sever.

## Referències

* ↑ Bunson, Matthew. Encyclopedia of the Roman Empire (en anglès), p. 300. ISBN 9781438110271.
* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/719?rgn=full+text;view=image;q1=LaetusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 709. ]
# Quint Estertini

Quint Estertini (en llatí Quintus Stertinius) va ser un metge romà que va viure al segle i.
Segons Plini rebé de l'emperador cinc-cents mil sestercis per any, i superava aquesta quantitat en la seva pràctica privada. El seu germà també rebia la mateixa quantitat de l'emperador Claudi. Entre els dos van deixar al morir una quantitat molt important, uns trenta milions de sestercis, tot i haver invertit molts diners a embellir Nàpols. Aquestes quantitats, considerades exorbitants per Plini, donaven idea de les quantitats que guanyaven els metges al segle i.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0003.001/916?rgn=full+text;view=image;q1=StertiniusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Volum III.++Boston:+Little,+Brown+&+Comp.,+1867,+p. 908. ]
# Ramejki

Ramejki (en rus: Рамежки) és un poble de l'óblast de Vladímir, a Rússia, segons el cens del 2012 tenia 29 habitants. Pertany al districte municipal de Múrom.

## Referències

* ↑ Серёгин А. П. Флора Владимирской области: конспект и атлас. — Тула: Гриф и К, 2012. — 620 с.
* ↑ «В.Г. Добронравов. Историко-статистическое описание церквей и приходов Владимирской епархии: Вып. 4: Меленковский, Муромский, Покровский и Судогодский уезды. - 1897». Arxivat de l'original el 2018-05-09.
# Rafael Amador

Rafael Amador (Tlaxcala, 15 de febrer de 1959 - Puebla de Zaragoza, 31 de juliol de 2018) va ser un futbolista mexicà.

## Selecció de Mèxic

Va formar part de l'equip mexicà a la Copa del Món de 1986.

## Referències

* ↑ «Pumas tiene una fea costumbre» (en castellà). ESPN Deportes, 30-10-2012.
* ↑ «1986 FIFA World Cup Mexico». Arxivat de l'original el 2011-10-03. [Consulta: 31 desembre 2017].
* ↑ Rafael Amador Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Rafael Amador a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ CARRILLO, Omar. La Historia de las Copas del Mundo: Crónicas de la Selección Mexicana, El Tri en cada mundial.. Mèxic: Editorial Televisa edición, 2006.
# Queliferoïdeus

Els queliferoïdeus (Cheliferoidea) són una de les sis superfamílies de pseudoescorpins.
Es caracteritzen per tenir, com els queiridioïdeus, els tarsos de totes les potes fets d'un sol artell. Els quelícers són petits i fan 1/3 de la llargada de l'escut dorsal. Un o ambdós dits dels pedipalps estan proveïts de glàndules de verí. Tenen dos ulls, però també n'hi ha sense ulls. Són de mida mitjana, 2-3 mm. de llargada, i alguns poden ser més grossos.
Es poden trobar arreu del món, pel sòl, entre la fullaraca i la matèria orgànica en descomposició.

## Sistemàtica

La superfamília dels queliferoïdeus se subdivideix en set famílies:
* Atèmnids (Atemnidae)
* Miratèmnids (Miratemnidae)
* Mirmoquernètids (Myrmochernetidae)
* Quernètids (Chernetidae)
* Pseudoquirídids (Pseudochiriididae)
* Wítids (Withiidae)
* Quelifèrids (Cheliferidae)

## Referències

* 1 2 Cheliferoidea
* ↑ Història Natural dels Països Catalans. Enciclopèdia Catalana. Vol 9, "Artròpodes I", pp. 126.
# Quelea

Els quelees (Quelea) són un gènere d'ocells de la família dels plocèids (Ploceidae) que habiten a l'Àfrica subsahariana. Sovint són denominats teixidors, com altres ocells de la família.

## Taxonomia

Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 2.7, 2011), aquest gènere està format per tres espècies:
* Quelea cardinalis - quelea cardenal.
* Quelea erythrops - quelea cap-roig.
* Quelea quelea - quelea becvermell.