# Something

«Something» és una cançó i un senzill de la formació britànica The Beatles, llançada l'any 1969. Es va incloure en l'àlbum Abbey Road, i fou també la primera cançó escrita per George Harrison a aparèixer a la cara A d'un senzill de The Beatles. Va ser un dels primers senzills de The Beatles a contenir pistes disponibles en un àlbum LP, i al costat de «Come Together» han aparegut en Abbey Road. «Something» va ser l'única composició de Harrison a encapçalar les llistes nord-americanes de senzills mentre es trobava amb The Beatles.
John Lennon i Paul McCartney — els dos principals membres compositors de la formació — van elogiar a «Something» com una de les millors cançons que Harrison va escriure. A més d'un bon acolliment crític, el senzill va aconseguir un bon èxit comercial, posicionant-se en els primers llocs de la llista de la revista Billboard als Estats Units, i entrant en les llistes de senzills en el Regne Unit. La cançó ha estat interpretada per més de 150 artistes, entre els quals s'inclouen Elvis Presley, Shirley Bassey, Frank Sinatra, Ana Gabriel, Tony Bennett, James Brown, Julio Iglesias, Smokey Robinson i Joe Cocker, per la qual cosa es va convertir en la segona cançó amb més versions de The Beatles després de «Yesterday».

## Escriptura

Durant les sessions d'enregistrament de l'àlbum The Beatles (més conegut com el White Album —àlbum blanc—) l'any 1968, Harrison va començar a treballar en una cançó que finalment va arribar a convertir-se en «Something». Els primers escrits de la cançó («Something in the way she moves/Attracts me like no other lover» —«Alguna cosa en la manera que es mou/M'atrau com cap amant»—) es va basar en la lletra d'una cançó totalment diferent de l'artista James Taylor, qui també treballava per Apple, anomenada «Something in the Way She Moves» i es va utilitzar com a farcit mentre la melodia es desenvolupava.
Després, Harrison va esmentar: «Em vaig prendre un descans mentre Paul realitzava un overdub, per la qual cosa vaig anar a un estudi buit i vaig començar a escriure. I realment això va ser tot el que va passar en compondre-la, exceptuant la part mitjana, la qual va trigar una mica de temps a tenir un resultat. No va sortir a l'àlbum Blanc perquè ja havíem finalitzat amb l'enregistrament de totes les pistes». Un enregistrament demo de la cançó d'Harrison d'aquest període apareix en la col·lecció de The Beatles Anthology 3, publicada l'any 1996.
Molts van creure que Harrison es va inspirar en la seva esposa d'aquell temps, Pattie Boyd, per crear «Something». Boyd també va exposar aquesta inspiració en la seva autobiografia de 2007, Wonderful Tonight, on va escriure: «[Ell] em va dir, d'alguna manera, que l'havia escrit per a mi».
No obstant això, Harrison va citar en altres fonts que la inspiració va ocórrer al contrari. En una entrevista de 1996 va respondre a una pregunta sobre si la cançó era sobre Pattie: «Bé, no, no [la vaig escriure sobre ella]. Només la vaig escriure, i després algú va crear a més un vídeo. I el que va passar va ser que ells van sortir i van prendre unes imatges de Pattie i jo, Paul i Linda, Ringo i Maureen (això va ser en aquell temps) i de John i Yoko i només van realitzar un petit vídeo perquè fos alguna cosa complementaria a la cançó. Llavors, després tothom va divulgar que m'havia inspirat en Pattie, però realment, quan la vaig escriure, estava pensant en Ray Charles».
La veritable intenció d'Harrison havia estat oferir la cançó a Jackie Lomax, com ja ho havia fet amb una altra composició, «Sour Milk Sea». Quan això va fracassar, la cançó va ser atorgada a Joe Cocker (qui prèviament va gravar una versió de la cançó «With a Little Help from My Friends» de The Beatles); la seva versió va sortir dos mesos abans que la de The Beatles. Durant les sessions d'enregistrament de Get Back (l'àlbum que finalment es va convertir en Let It Be), Harrison va considerar usar «Something», però va acabar refusan fer-ho, pel temor que no se li prestés la suficient atenció en el seu enregistrament; el seu suggeriment anterior, «Old Brown Shoe» no va sortir del tot be amb la formació. Només va ser durant les sessions d'enregistrament d'Abbey Road quan The Beatles van començar a treballar seriosament en «Something».

## Notes de producció

«Something» va ser gravada durant les sessions d'enregistrament de l'àlbum Abbey Road. Es van prendre 52 preses en dos períodes principals; la primera sessió va consistir en una presa demo en el vintè sisè aniversari de Harrison, és a dir, el 25 de febrer de 1969, seguida per tretze preses de pistes secundàries el 16 d'abril; en la segona sessió es van prendre 39 preses i la mateixa va començar el 2 de maig de 1969, quan les parts principals de la cançó es van establir en 36 preses, acabant el 15 d'agost d'aquest any, després d'alguns dies «durs» en estar gravant overdubs.
L'esborrany original que la formació va utilitzar va durar vuit minuts, amb Lennon al piano cap al final (el qual va anar gravat poc després, ja que Lennon no va estar present durant les primeres sessions breus). El centre de la cançó també contenia una petita secció de contramelodia en l'esborrany. Tant la contramelodia com la peça del piano van ser tallades en l'edició final. No obstant això, la part del piano de Lennon no va ser esborrada completament. Alguns trossos es poden escoltar en la part del cor, en particular la corda va tocar a baix de l'escala de Do major, és a dir, el pas de connexió al solo de Harrison en la guitarra. Les parts eliminades de la part del piano de Lennon més tard es van convertir a la base de la cançó «Remember», una cançó del mateix Lennon.
El vídeo promocional de «Something» va ser rodat poc abans de la separació del grup. Durant aquest temps, cadascun de The Beatles havia començat la seva separació, per la qual cosa el vídeo va consistir en unes breus escenes gravades amb cadascun del grup caminant per separat al voltant de la seva llar, acompanyat per la seva esposa; més tard, es va editar la pel·lícula unint els diferents enregistraments que s'havien fet.

## Composició

El cantant principal de la cançó va ser George Harrison. La cançó té una velocitat d'aproximadament 66 beats per minut i està en un compàs de 4/4 en tota la cançó. Comença en la tonalitat de do major i canvia gairebé al tercer compàs a la tonalitat de fa major i contínua així durant els dos primers versos, fins al pont, la qual es troba en la major. Després del pont, torna a la de Do major per al solo de guitarra, el tercer vers i la coda. A pesar que The Beatles havien intentat una versió acústica més extrema, aquesta va ser abandonada juntament amb la contramelodía. Un demo de la versió acústica, amb la contramelodía també inclosa, va ser estrenat després com a part de Anthology 3. En la versió final, la contramelodía va ser reemplaçada per un interludi instrumental, i se li va agregar un to més suau amb l'arranjament de cordes fet per George Martin, el productor de la formació.
Simon Leng va dir que la temàtica principal de la cançó és el dubte i, així mateix, la incertesa. Richie Unterberger, de la pàgina web Allmusic, la va descriure com una «cançó d'amor concreta i sentimentalment directa» en un instant en què «la majoria de les cançons de The Beatles no presentaven temes romàntics o lletres críptiques i al·lusives, fins i tot quan estaven escrivint sobre l'amor».

## Recepció

L'àlbum de Abbey Road va ser el primer llançament de The Beatles a presentar a «Something»; aquest àlbum es va llançar el 26 de setembre de 1969 en el Regne Unit, seguit del llançament als Estats Units l'1 d'octubre, amb un bon acompliment, encapçalant les llistes de popularitat de tots dos països.
Pocs dies després, el 6 d'octubre, «Something» va ser llançada com un senzill en el costat A de «Come Together» als Estats Units, convertint-se en la primera composició de Harrison a rebre una atenció especial en acompanyar a un senzill de The Beatles.
A pesar que va començar a llistar-se una setmana després del seu llançament (el 18 d'octubre), van començar a sorgir dubtes entorn de la possibilitat de «Something» d'encapçalar les llistes nord-americanes. En aquell temps era comú el costum de considerar les vendes per transmetre en la ràdio el costat A i costat B individualment, la qual cosa permetia les seves posicions en les llistes per separat. Amb «Come Together» rivalitzant a «Something» quant a popularitat, era difícil desxifrar quin costat del senzill seria el que arribaria al número u en les llistes. No obstant això, el 29 de novembre, la revista Billboard va començar a incloure el rendiment combinat del costat A com del B dins dels seus càlculs com un senzill. El resultat va ser que el senzill «Something/Come Together» va encapçalar les llistes nord-americanes per una setmana, abans que finalment fos desplaçada de les llistes dos mesos després. En la llesta rival de senzills Cash Box, en la qual es continua mesurant el rendiment de tots dos costats per separat, «Something» va arribar al número dos, mentre que «Come Together» va romandre tres setmanes en el número u. Tan sols tres setmanes després del seu llançament inicial, el senzill va ser certificat com a disc d'or, però no es va saber més d'aquest mateix quant a les vendes fins a 1999, on se li va certificar com a disc de platí.
En el Regne Unit, «Something» va sortir el 31 d'octubre, sent el primer senzill a incloure cançons ja disponibles en un àlbum. «Something» va entrar per primera vegada a les llistes britàniques el 8 de novembre, finalment arribant al número quatre, no obstant això, va sortir de la llista tres mesos després del seu llançament inicial. En el Regne Unit la versió de Shirley Bassey també va aconseguir el lloc número quatre.
A pesar que el mateix Harrison s'havia decebut de la cançó —va dir que «l'havia 'congelat' gairebé sis mesos perquè pensava que era 'molt simple'»— tant Lennon com McCartney van afirmar que tractaven a «Something» amb gran respecte. Lennon va dir: «jo crec que és la millor pista de l'àlbum, de debò», mentre que McCartney va esmentar: «Per a mi, és la millor cançó que ell hagi escrit [per al grup]». Tots dos havien ignorat les composicions de Harrison abans que ell escrivís «Something», ja que les cançons de Paul i John eren les quals més havien cridat l'atenció. Temps després, Lennon va explicar:
| « | Hi va haver un període vergonyós en què les cançons de George no eren del tot bones i ningú volia dir res respecte a això. Simplement, ell no estava en el mateix to per un llarg període, però això no és menysprear-lo, sinó que no tenia la mateixa experiència com a compositor que la que nosaltres havíem tingut | » |

### Premis

L'any 1970, el mateix any en què The Beatles van anunciar la seva separació, «Something» va rebre el Premi Ivor Novello per «Millor Cançó: Música i Lletra». Des de llavors, «Something» continua recollint elogis dècades després del seu llançament; de fet, el lloc web de la British Broadcasting Corporation (BBC) la va col·locar en el lloc número 64 de la seva llista de les «millors cançons de la història». D'acord amb la BBC, «Something» mostra amb més claredat que qualsevol altra cançó de The Beatles que van existir tres grans compositors en la formació en lloc de només dos. La mateixa pàgina oficial de The Beatles va dir que «Something» «va remarcar l'ascens de George Harrison com algú fort quant formació composició». El 1999, Broadcast Music Incorporated (BMI) va nomenar a «Something» com la dissetena cançó més interpretada del segle xx, amb cinc milions d'interpretacions en total. Altres cançons de The Beatles que es van incloure en la llista van ser «Yesterday» i «Let It Be», ambdues escrites per Paul McCartney, però acreditades com Lennon/McCartney. L'any 2004 va ocupar el lloc número 273 en la llista de la revista Rolling Stone de les 500 millors cançons de tots els temps.

## Personal

* George Harrison – veu principal i cors, guitarra (slide).
* Paul McCartney – baix i cors.
* John Lennon – piano i òrgan electrònic
* Ringo Starr – bateria.

### Personal addicional

* George Martin – arranjaments de cordes.

## Versions

Amb més de 150 versions, «Something» és la segona cançó de The Beatles amb més versions després de «Yesterday». Certament, es van començar a acumular diverses versions d'altres artistes gairebé immediatament després del seu llançament; Lena Horne va gravar una versió al novembre de 1969 per a l'àlbum que va gravar al costat del guitarrista Gábor Szabó, Lena and Gabor. Altres versions no van trigar a aparèixer, com les d'Elvis Presley (qui la va incloure al seu programa especial de televisió Aloha from Hawaii), Frank Sinatra, The O'Jays, i Ray Charles, el cantant amb qui Harrison originalment es va inspirar quan va escriure la cançó. Harrison, no obstant això, va esmentar després que les seves versions preferides eren les de James Brown i Smokey Robinson.
Frank Sinatra va estar particularment impressionat amb «Something», cridant-la «la millor cançó d'amor mai escrita», i cantant-la en reiterades ocasions en diversos dels seus concerts. Curiosament, una vegada va comentar que «Something» era la seva cançó favorita de Lennon/McCartney, sovint presentant-la com a tal. Aparentment, a Harrison no va semblar importar-li, i en canvi va acceptar un canvi de la lletra fet per Sinatra: on en la cançó original s'esmentava «You stick around now it may show», Sinatra va canviar a «You stick around, Jack, she might show». Aquest canvi va ser aprovat per Harrison, qui va utilitzar la mateixa lletra cada vegada que va interpretar «Something», com a part de la seva gira pel repertori.
Una versió de la cantant de música country Johnny Rodríguez va arribar al top tingues de la llista de Billboard Hot Country Songs durant la primavera de 1974. La cantant mexicana Ana Gabriel va publicar una versió en castellà anomenada "Alguna cosa", com a part del seu àlbum Qui com tu de 1989. Una altra versió de la cançó també va aparèixer en l'àlbum tribut de The Beatles Come Together: America Salutes The Beatles, llançat el 1995, interpretada per Tanya Tucker. Musiq Soulchild també va realitzar una versió de la cançó.
L'any 2002, després de la defunció de Harrison, McCartney i Eric Clapton van cantar «Something» en el memorial «Concert for George». La seva interpretació va ser nomenada als Premis Grammy per «Millor Col·laboració Pop amb Vocals». McCartney també va interpretar la cançó usant un ukulele durant les seves pròpies gires, com en «Back in The US», «Back in the World» i «04 Summer». La cançó també la va utilitzar a manera de tribut a Harrison, per part de McCartney, en 2008 en el «Liverpool Sound Concert», on ell mateix va interpretar la cançó d'una manera similar a la qual va realitzar en «Concert for George», començant amb un ukelele per a l'acompanyament, després del pont, es va sumar la formaciócompleta per concloure la cançó d'una forma similar a la de l'enregistrament original. Així mateix, Bob Dylan va cantar la cançó en viu com un tribut a Harrison després que l'intèrpret morís.

## Posició en les llistes

| Any | País | Llista | Cançó | Posició | Setmanes Núm. 1 | Setmanes en llista |
| 1969 | Regne Unit | Record Retailer | «Something»/«Come Together» | 4 | — | 12 |
| 1969 | Regne Unit | New Musical Express | «Something»/«Come Together» | 5 | — | |
| 1969 | Regne Unit | Melody Maker | «Something»/«Come Together» | 4 | — | 10 |
| 1969 | Estats Units | Billboard Hot 100 * | «Something» | 3 | — | 6 |
| 1969 | Estats Units | Billboard Hot 100 * | «Come Together»/«Something» | 1 | 1 | 10 |
| 1969 | Estats Units | Record World | «Come Together»/«Something» | 1 | 5 | |
| 1969 | Estats Units | Cash Box | «Something» | 2 | — | |
* «Something» va passar un total de 16 setmanes al Billboard Hot 100, deu d'elles conjuntament amb «Come Together»

## Notes aclaridores

* ↑ La técnica de overdubbing és usada por los estudios de grabación para agregar un sonido suplementario a la canción previamente grabada.
* ↑ «Love Me Do» i «Please Please Me» foren llançades abans que l'àlbum Please Please Me i es van incloure en aquest, però «Something» es va publicar a Abbey Road abans del seu llançament com senzill.

## Referències

* ↑ «Versions de Something» (en anglès). Time. Arxivat de l'original el 2012-04-13. [Consulta: 15 maig 2020].
* ↑ MacDonald, Ian. Revolution in the Head:The Beatles' Records and the Sixties. Second Revised. Pimlico, 2003, p. 348. ISBN 9781844138289.
* 1 2 "Album: Abbey Road". Consultat el 30 de març de 2006.
* ↑ Boyd, Pattie; Penny Junor. Wonderful Tonight. Harmony Books, 2007, p. 117. ISBN 0-307-39384-4.
* ↑ Paul Cashmere (1996). "George Harrison Gets "Undercover". Consultat l'1 de gener de 2008.
* ↑ Cross, Craig (2006). "Beatles History - 1969" Arxivat 2014-04-07 a Wayback Machine.. Consultat l'1 d'abril de 2006.
* ↑ norwegianwood.org Arxivat 2013-03-30 a Wayback Machine. 1969: Abbey Road. Consultat el 2 d'octubre de 2008
* ↑ Cross, Craig (2006). "British Singles" Arxivat 2015-05-03 a Wayback Machine.. Consultat el 30 de març de 2006.
* ↑ Pollack, Alan W. (1999). "Notes on 'Something'". Consultat el 27 d'agost de 2009.
* 1 2 Unterberger, Richie. «"Something"», 2006. [Consulta: 30 març 2006].
* ↑ Leng, Simon. While My Guitar Gently Weeps: The Music of George Harrison. Hal Leonard, 2006, p. 41. ISBN 1-4234-0609-5.
* ↑ Cross, Craig (2006). "British Albums" Arxivat 2014-04-07 a Wayback Machine.. Consultat el 2 d'abril de 2006.
* ↑ Cross, Craig (2006). "American Albums" Arxivat 2014-04-07 a Wayback Machine.. Consultat el 2 d'abril de 2006.
* ↑ Cross, Craig (2006). "American Singles" Arxivat 2014-04-07 a Wayback Machine.. Consultat el 30 de março de 2006.
* ↑ Cross, Craig (2006). "American Singles" Arxivat 2014-04-07 a Wayback Machine.. Consultat el 30 de març de 2006.
* ↑ Cross, Craig (2006). "British Singles" Arxivat 2014-08-15 a Wayback Machine.. Consultat el 30 de març de 2006.
* 1 2 "Something". Consultat el 2 d'abril de 2006.
* ↑. Consultat el 2 d'abril de 2006.
* ↑ «"Something"». Arxivat de l'original el 6 de febrer de 2003. [Consulta: 6 febrer 2006].
* ↑ «Awards: The BMI Top 100 Songs». Arxivat de l'original el 11 de febrer de 2004. [Consulta: 11 febrer 2004].
* ↑ Sullivan, Michael «His Magical, Mystical Tour». Time, 10-12-2001 [Consulta: 2 octubre 2008]. Arxivat 2012-02-28 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2012-02-28. [Consulta: 15 maig 2020].
* ↑ «The Movable Buffet: Los Angeles Times». Vegasblog.latimes.com. Arxivat de l'original el 5 de maig de 2009. [Consulta: 2 octubre 2008].
* ↑ Marck, John T. «Oh Look Out! Part 12, Abbey Road», 2006. [Consulta: 1r abril 2006].
* ↑ Whitburn, Joel, "Top Country Songs: 1944-2005," 2006
* ↑ "Grammy Win For 'The Concert For George'" Arxivat 2006-02-16 a Wayback Machine.. Consultat el 2 d'abril de 2006.
* ↑ Paul McCartney Back in the US DVD review. Consultat el 22 de febrer de 2008.
* ↑ Back in the US tour fan page. Consultat el 22 de febrer 2008.
* ↑ Back in the World tour fan page. Consultat el 22 de febrer de 2008.
* ↑ Pareles, Jon. "Dylan's After-Hours Side," New York Times. Consultat el 28 de febrer de 2007.
* ↑ Página oficial de Bob Dylan: Nov 13, 2002 concert at Madison Square Garden setlist. Consultat el 20 de setembre de 2009.
* ↑ Cross, Craig. «Beatles-discography.com» (en anglès). beatles-discography.com, 2010. Arxivat de l'original el 7 d'abril de 2014. [Consulta: 26 desembre 2010].
* ↑ «Allmusic». [Consulta: 20 desembre 2010].
* ↑ «Charts». Arxivat de l'original el 22 de febrer de 2014. [Consulta: 25 desembre 2010].

## Vegeu també

* Discografia de The Beatles

## Bibliografia

* Harry, Bill. The Beatles — Encyclopedia. Revised and updated. Londres: Virgin, 2000, p. 1198. ISBN 0 7535 0481 2.

## Enllaços externs

* «Something» a The Beatles Collection (anglès)
* Anàlisis musical de «Something» per Alan W. Pollack (anglès)
* The Beatles Bible: «Something» (anglès)