OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Castelsardo

Castellsard o Castell Sard, antigament Castell Aragonès o Castell d'Empúries,Caltheddu (sasserès), Casteddu Sardu o Casteddu Genovesu (sard) i Castelsardo (italià), és un municipi sard, situat a l'illa de Sardenya i a la província de Sàsser. L'any 2019 tenia 5.904 habitants. Es troba a la regió històrica d'Anglona. Limita amb els municipis de Sedini, Sorso, Tergu i Valledoria.

## Història

Excavacions arqueològiques han mostrat evidències de presència humana a l'àrea de Castelsardo de l'època dels nurags i també prenuràlgica, així com de la dominació romana de Sardenya.
Després de la caiguda de l'Imperi Romà d'Occident, es va fundar el monestir de Nostra Signora di Teregu a la rodalia de l'actual Castelsardo, però la vila actual es va originar al castell que s'hi va construir el 1102 o el 1270, per la família Doria de la República de Gènova. El castell i la població que va créixer al seu voltant va ser la seu dels Doria a l'illa: dugué el nom de Castel Doria o Castelgenovese, fins que el va conquistar la corona d'Aragó el 1448, i fou rebatejat com Castell Aragonès o Castellaragonès. Va ser la darrera població de l'illa en formar part del Regne de Sardenya.
L'actual nom de la vila va ser atorgat pel rei Carles Manuel III de Sardenya, de la casa de Savoia.

## Llengua

El castellanès d'avui, parlat en una banda entre la ciutat, Tergu, Sedini i Valledoria, prové d'una barreja de Toscà amb substrat sard-logudorès, a conseqüència de les influències de la Ligúria, que es va produir en els períodes del domini de la família Malaspina i es va mantenir en el següent període del domini de la família Doria, i parcialment influït durant el domini ibèric català i espanyol.

## Religió

La ciutat és la seu de la Confraria de la Santa Creu que té la seu a l'Església de Santa Maria. La seva història continua ininterrompuda des de la seva fundació (segle xvi), així com la distribució de cançons i tècniques relacionades ininterrompudament. La confraria, tot i que formada per laics, és de caràcter religiós i depèn directament del bisbe, que té la facultat de legitimar el prior (que s'escull cada any) així com de dissoldre la pròpia confraria. Això és degut al fet que, havent estat l'únic centre d'agregació i afirmació social durant llargs períodes, ha contribuït molt sovint a la formació de grups de poder dins del país i la diòcesi, de vegades en un contrast obert amb el mateix bisbe.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2006- | Angelo Francesco Cuccureddu | Llista cívica |

## Patrimoni

A la catedral de Sant Antoni Abat es conserva una taula de la Mare de Déu amb nen i àngels músics, obra del mestre de Castelsardo.

## Referències

* ↑ Canet Avilés, Jordi. «Notes sobre els contactes polítics, comercials i culturals entre el comtat d'Empúries i l'illa de Sardenya durant els segles XIII-XIV». raco.cat, 2014. [Consulta: 29 març 2021].
* ↑ Tola, Salvatore. Parlando in poesia (en italià). regione.sardegna.it, p. 22.
* ↑ «ISTAT» (en italià). Arxivat de l'original el 2019-09-17. [Consulta: 8 agost 2020].
# Castra Cornèlia

Castra Cornèlia (en llatí: Castra Cornelia) va ser un campament romà a la costa de Cartago, a la província d'Àfrica, districte de la Zeugitana. La va fundar Escipió l'africà quan va desembarcar a Àfrica l'any 204 aC, entre el riu Bagradas (Medjerda) i la ciutat d'Útica, prop d'aquesta darrera. Portava amb ell entre 12.000 i 30.000 soldats i immediatament se li va unir el rei númida Masinissa I. Després de la seva funció militar el campament va desaparèixer i no s'han trobat restes del seu emplaçament.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXX, 25
# Catharina Stroppel

Catharina Stroppel (nascuda el 1971)és una matemàtica alemanya que té com a investigació la teoria de la representació, la topologia de baixa dimensió i la teoria de categories. És professora de matemàtiques a la Universitat de Bonn i vice-coordinadora del Hausdorff Center for Mathematics de Bonn.
Stroppel va obtenir un diploma en matemàtiques i teologia a la Universitat de Friburg el 1998. Va acabar el doctorat, també per la Universitat de Friburg, el 2001, sota la supervisió de Wolfgang Soergel. Després de càrrecs a curt termini a la Universitat de Leicester i la Universitat d'Aarhus, es va incorporar a la Universitat de Glasgow com a investigadora associada el 2004 i va ser ascendida a professora el 2005 i lectora el 2007. El 2008 es va traslladar a Bonn com a professora.
El 2007, la London Mathematical Society va atorgar a Stroppel el seu premi Whitehead "per les seves contribucions a la teoria de la representació, en particular en el marc de les classificacions i les seves aplicacions a la topologia de baixa dimensió". Va ser ponent convidada al Congrés Internacional de Matemàtics del 2010. El 2018 es va convertir en membre de l'Acadèmia Alemanya de Ciències Leopoldina.

## Referències

* ↑ «Katalog der Deutschen Nationalbibliothek». [Consulta: 28 abril 2021].
* ↑ «HCM People: Prof. Dr. Catharina Stroppel». Hausdorff Center for Mathematics. [Consulta: 13 maig 2016].
* 1 2 «Catharina Stroppel: Mathematisches Institut, Universitaet Bonn». University of Bonn. [Consulta: 13 maig 2016].
* ↑ «Prizes of the London Mathematical Society».
* ↑ «ICM Plenary and Invited Speakers since 1897». Arxivat de l'original el 2017-11-08. [Consulta: 27 abril 2021].
* ↑ «Catharina Stroppel».
# Catharine Pendrel

Catharine Pendrel (Fredericton, 30 de setembre de 1980) és una esportista canadenca que competeix en ciclisme de muntanya en la disciplina de camp a través.
Va participar en els Jocs Olímpics de Rio de Janeiro 2016, obtenint una medalla de bronze en la prova de camp a través. Ha guanyat tres medalles al Campionat Mundial de Ciclisme de Muntanya entre els anys 2009 i 2014.

## Palmarès en ciclisme de muntanya

* 2007
** Medalla d'or als Jocs Panamericans en Camp a través
* 2010
** Campiona del Canadà en Camp a través
** 1a a la Copa del món en Camp a través
* 2011
** Campiona del món en Camp a través
* 2012
** Campiona del Canadà en Camp a través
** 1a a la Copa del món en Camp a través
* 2013
** Campiona del Canadà en Camp a través
* 2014
** Campiona del món en Camp a través
** Medalla d'or als Jocs de la Commonwealth en Camp a través
** Campiona del Canadà en Camp a través
* 2015
** Campiona del Canadà en Camp a través
* 2016
** Medalla de bronze als Jocs Olímpics del 2016 en Camp a través
** 1a a la Copa del món en Camp a través

## Palmarès en ciclocròs

* 2013-2014
** Campiona del Canadà en ciclocròs
* 2014-2015
** Campiona del Canadà en ciclocròs

## Referències

* ↑ «Catharine Pendrel» Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. en Sports-reference.com (SR/Olympic Sports) (anglès)
* ↑ «Catharine Pendrel» en The-sports.org (anglès)

## Enllaços externs

* Catharine Pendrel's personal bio Arxivat 2008-11-21 a Wayback Machine.
* Cycling Canada National Team Members (2015)
* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
# Cases Salvany

Les Cases Salvany és una obra eclèctica de Sabadell (Vallès Occidental) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Conjunt d'habitatges situats al carrer Gràcia, concretament en el sector de la vila que correspon al segle xviii. Aquests edificis es componen de planta baixa i dos pisos. La decoració és austera, responent clarament a la tipologia arquitectònica utilitzada pels mestres d'obra. El conjunt ha sofert diverses reformes que venen donades per la ubicació de comerços a la totalitat de les plantes baixes, presentant un millor estat de conservació les plantes superiors.

## Història

El carrer de Gràcia és un dels més antics fora del nucli inicial emmurallat. Les Cases Salvany es van anomenar així perquè sembla que les terres on es van edificar pertanyien a un tal Salvany. La promotora dels edificis va ser Antònia Salvany, l'any 1866. En un primer moment, només el núm 1-3 tenia planta baixa i dos pisos, la resta d'edificis eren de planta baixa i pis. El fill de la promotora, Joan Margenat i Salvany, va demanar l'any següent permís per ampliar la construcció en alçada i tots els edificis del conjunt van passar a tenir planta baixa i dos pisos.

## Referències

* 1 2 «Cases Salvany». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r novembre 2017].

## Enllaços externs

* Cases Salvany Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine., fitxa del catàleg de l'Ajuntament
# Lluçà (Senterada)

Lluçà és un poble del municipi de Senterada, al Pallars Jussà. Està situat dos quilòmetres, en línia recta, al sud-sud-est de Senterada, a llevant de la carretera N-260 i del Flamisell. El poble és al nord, a poca distància, de Reguard. S'hi accedeix per una pista asfaltada que hi mena directament des de la carretera esmentada, que comença aproximadament en el punt quilomètric 316,5, i arrenca cap al nord-est per pujar fins a Lluçà en poc més d'un quilòmetre.
El poble podria haver tingut la forma de poble clos. Se'n conserven traces en un portal d'entrada, actualment marginat de les vies d'entrada i sortida del poble, i en la construcció d'algunes de les cases, que semblen haver estat concebudes per a tancar el recinte del poble. L'església de Lluçà està dedicada a sant Sebastià. És un petit edifici d'època moderna amb campanar d'espadanya. És d'una sola nau, i només el mur de migdia sembla tenir traces d'una església més antiga.

## Etimologia

Lluçà és dels topònims d'origen clarament llatí: d'un Lucianum, a causa de la colonització romana, que repartí la terra entre els membres de les seves tropes en el moment que es retiraven de l'exèrcit i s'establien en la terra conquerida i incorporada a l'imperi.

## Història

El 1831 consten a Lluçà, conjuntament amb Puigcerver, 25 habitants, i el senyor del lloc era el Marquès de Pallars.
Ceferí Rocafort (op. cit.) situa a Lluçà, vers el 1900, 10 edificis amb 19 habitants.
El 1981 tenia 10 habitants, que han quedat reduïts a la meitat el 2005.

## Bibliografia

* Barbal, Maria. «Lluçà». A: Camins de quietud. Barcelona: Edicions 62, 2002 (3a edició) (No ficció, 6). ISBN 84-297-4894-6.
* BELLMUNT I FIGUERAS, Joan. "Llordà", a Pallars Jussà, II. Lleida: Pagès editors, 1997 (Fets, costums i llegendes, 32). ISBN 84-7935-406-2
* CASTILLÓ, Arcadi i LLORET, T. "Senterada", a El Pallars, la Ribagorça i la Llitera. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1984 (Gran geografia comarcal de Catalunya, 12). ISBN 84-85194-47-0
* COROMINES, Joan. "Lluçà", a Onomasticon Cataloniae, V, L-N. Barcelona: Curial Edicions Catalanes i Caixa d'Estalvis i Pensions de Barcelona "La Caixa", 1996. ISBN 84-7256-844-X
* GAVÍN, Josep M. Pallars Jussà. Barcelona: Arxiu Gavín, 1981 (Inventari d'esglésies, 8). ISBN 84-85180-25-9
* ROCAFORT, Ceferí. "Provincia de Lleyda", a Geografia general de Catalunya dirigida per Francesch Carreras y Candi. Barcelona: Establiment Editorial d'Albert Martín, després del 1900.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Krautmaart

El Krautmaart (en francès: rue du Marché aux Herbes) és un carrer ample de forma irregular de la ciutat de Luxemburg, al sud de Luxemburg. Està situada a Ville Haute, el cor històric de la ciutat. Es troba a l'est de la Plaça de Guillem II i té una longitud d'uns 210 metres.
Com a conseqüència que l'edifici de la Cambra de Diputats estigui situat a Krautmaart, el nom de «Krautmaart» s'utilitza com una metonímia de la legislatura de Luxemburg. Malgrat això, és l'edifici contigu del Palau Gran Ducal el que domina el carrer de Krautmaart.
# Port de Querol

El port de Querol és un coll de muntanya a la comarca dels Ports (País Valencià).
Amb una alçada de 998 metres, travessa la serra de la Vallivana i permet les comunicacions entre les comarques de l'interior nord del País Valencià amb el Baix Maestrat i el corredor costaner. La carretera nacional N-232 ha superat aquest port amb amb un conjunt de revoltes que feien d'aquesta infraestructura molt perillosa a la vegada que necessària per a les comunicacions d'aquesta regió. El 2022 es va inaugurar el pont de la Bota que permetia superar el desnivell i eliminar un total de 68 revoltes.

## Referències

* ↑ «L'adeu a les 68 corbes del port de Querol amb el nou tram de la N-232 inagurat a Morella», 22-07-2022. [Consulta: 4 juliol 2024].
# Pleasant Garden

Pleasant Garden és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 4.714 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Pleasant Garden tenia 4.714 habitants, 1.783 habitatges i 1.383 famílies. La densitat de població era de 118,6 habitants per km².
Dels 1.783 habitatges en un 34,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,3% hi vivien parelles casades, en un 8,4% dones solteres, i en un 22,4% no eren unitats familiars. En el 18,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,62 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25% tenia menys de 18 anys, un 5,6% entre 18 i 24, un 29,3% entre 25 i 44, un 27,9% de 45 a 60 i un 12,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 45.833 $ i la renda mediana per família de 51.818 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.052 $ mentre que les dones 29.778 $. La renda per capita de la població era de 20.679 $. Entorn del 8% de les famílies i el 8,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Pleasant Garden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Pleasant Garden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Francisco Ruiz-Jarabo y Baquero

Francisco Ruiz-Jarabo y Baquero (Garcinarro, El Valle de Altomira, província de Cuenca, 28 de setembre de 1901 - Garcinarro, 25 de setembre de 1990) va ser un jurista, magistrat i Ministre de Justícia d'Espanya durant el règim franquista.

## Biografia

Triat com a Procurador en les Corts Espanyoles en 1949 i 1952 dins del contingent dels designats pel Cap de l'Estat de conformitat amb la Llei de les Corts de 1946. Va repetir com a Procurador en 1952 com a Conseller Nacional, en 1967 com a membre d'Altes Institucions (en qualitat de President del Tribunal Suprem) i en 1971 com a Conseller Nacional de nou.
Va ser Ministre de Justícia del 12 de juny de 1973 al 4 de març de 1975. Va ser també membre de la Reial Acadèmia de Jurisprudència i Legislació.

## Honors

El municipi El Valle de Altomira abans s'anomenava Puebla de Don Francisco en honor seu.

## Referències

* ↑ Acord de 27 d'abril de 2010, del Consell de Govern, pel qual s'aprova el canvi de denominació del municipi de Puebla de Don Francisco per El Valle de Altomira. BOE nº168 de 12 de juliol de 2010.

## Enllaços externs

* Històric del Congrés dels Diputats.
# Šarkan

Šarkan és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Nitra, al sud-oest del país. El 2021 tenia 371 habitants.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1247.

## Referències

* ↑ «Nitriansky kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities» (en anglès), 12-04-2022. [Consulta: 7 agost 2022].
* ↑ «História» (en eslovac). Obec Šarkan. [Consulta: 7 agost 2022].
# Zarkt

Zarkt (àrab زرقات) és una comuna rural de la província d'Al Hoceima de la regió de Tànger-Tetuan-Al Hoceima. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 6.691 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Zarià (Ventsi)

* Per a altres significats, vegeu «Zarià».
Zarià - Заря (rus) és un possiólok, un poble, del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la vora de l'Smóilova Balka, un afluent del riu Kuban, a 11 km a l'est de Gulkévitxi i a 148 km a l'est de Krasnodar, la capital.
Pertany al municipi de Ventsi.
# Lednické Rovne

Lednické Rovne és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trenčín. La primera menció escrita de la vila es remunta al 1471.

## Referències

* ↑ «Trenčiansky kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities - Population Statistics, Charts and Map». [Consulta: 21 desembre 2021].
* ↑ www.profesionalita.cz, Galileo Corporation s r o-. «Obec Lednické Rovne» (en eslovac). Arxivat de l'original el 2021-12-22. [Consulta: 22 desembre 2021].
# Ledo Arroyo Torres

Ledo Arroyo Torres (1894 – 1975) fou un notari i polític uruguaià pertanyent al Partit Colorado.

## Biografia

Graduat en Dret per la Universitat de la República, Arroyo fou senador durant els períodes 1943-1946, 1947, 1950-1951 i 1955-1956.
Ocupà el càrrec de ministre d'Hisenda entre els anys 1947 i 1949 i 1956 i 1957. També fou ministre de Defensa entre 1952 i 1954.
Fou president del Senat durant el període 1955-1959. Durant el primer Consell Nacional de Govern, amb majoria de l'oposició, Arroyo fou conseller de la minoria del Partit Colorado. Presidí el Consell Departamental de Montevideo (govern municipal) de 1963 a 1965.
Acabà la seva actuació política exercint el càrrec de president del Banc de la República Oriental de l'Uruguai (1965–1967).

## Referències

* ↑ Poder Legislatiu de l'Uruguai. «Conveni entre l'Uruguai i empreses britàniques per la compravenda de ferrocarrils» (en castellà). [Consulta: 5 març 2012].
* ↑ Homenatge del CEN a Ledo Arroyo Torres (pàg. 6) (castellà)
# Lednica

Lednica és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trenčín. La primera menció escrita de la vila es remunta al 1259.

## Referències

* ↑ «Trenčiansky kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities - Population Statistics, Charts and Map». [Consulta: 21 desembre 2021].
* ↑ «O obci Lednica - Oficiálna stránka obce Lednica». [Consulta: 22 desembre 2021].
# Li Tie

Li Tie (nascut el 18 de setembre de 1977), és un exfutbolista professional xinès que feia de migcampista i que va jugar en diversos clubs de futbol d'Europa. Els seus primers partits professionals van ser amb equips xinesos, de 1998 al 2002. Des del 2002 al 2008 Li Tie va ser contractat en diversos equips d'Anglaterra.
Posteriorment va tornar a la Xina fins a la seva retirada. Actualment fa d'entrenador de futbol.

## Referències

* ↑ http://www.evertonfc.com/player-profile/li-tie Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine.
* ↑ «Everton secure Li Tie deal». BBC News, 12-08-2003.

## Enllaços externs

* Dades estadístiques sobre Li Tie a soccerbase.com
* Li Tie, Fitxa a Soccerway
* Fitxa a Sohu.com
# Zosterop caranegre

El zosterop caranegre (Zosterops chrysolaemus) és un ocell de la família dels zosteròpids (Zosteropidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos del nord-oest, nord-est i sud-est de Nova Guinea.

## Referències

* ↑ «Zosterop caranegre». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/12/2021(català)
# Lagónovo

Lagónovo (en rus: Лагоново) és un poble de l'óblast de Leningrad, a Rússia, que el 2017 tenia 102 habitants, pertany al districte de Vólossovo.

## Referències

* ↑ «Переписная оброчная книга Водской пятины 1500 года» С. 593 (304)
* ↑ Йордебокер Писцовые книги Ижорской земли. Том 1. Годы 1618—1623, С. 83
* ↑ «Генеральная карта провинции Ингерманландии» Э. Белинга и А. Андерсина, 1704 г., составлена по материалам 1678 г.
# Liderem

Liderem és una plataforma juvenil establerta com a Associació sense ànim de lucre fundada l'estiu de 2021 i presentada en públic el setembre de 2022. El seu president és Tomàs Güell.
L'organització vol ser un punt de contacte entre jovent i líders polítics i empresarials, funcionant com a grup de pressió per que temes d'interès juvenil com l'habitatge, sous dignes i salut mental siguin presents a l’agenda política, però també com a espai de trobada on es generin oportunitats empresarials.
Poc després de fundar-se a Barcelona, van fer una gira de presentació per les principals capitals catalanes i posteriorment van fer el salt a Madrid, amb el nom de Lideremos, i la mateixa agenda política.
Compten amb el suport de diverses empreses i fundacions, com Fundació la Caixa, Engel & Völkers i PwC, entre d'altres, fet que els facilita accedir a agendes polítiques i de l'entramat empresarial. Als seus actes hi ha participat o assistits polítics i empresaris com José Manuel Albares, Raquel Sánchez, Salvador Illa, Artur Mas, Xavier Trias, Jaume Collboni, Enrique Lacalle, Anna Gener, Rosa Tous, Jaume Guardiola i Josep Sán­chez Llibre, entre d'altres.

## Referències

* ↑ Redacció. «Neix la plataforma juvenil Liderem - 27 set 2022». El Punt Avui, 01-11-2023. [Consulta: 1r novembre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 Fita, Josep. «Els joves que fan lobby». La Vanguardia, 02-07-2023. [Consulta: 1r novembre 2023].
* ↑ «Liderem se presenta con el apoyo de Maria Eugenia Gay y Sánchez Llibre» (en castellà), 01-04-2022. [Consulta: 1r novembre 2023].
* ↑ Girona, DdG. «La plataforma Liderem es presenta a Girona», 27-09-2022. [Consulta: 1r novembre 2023].
* ↑ «La plataforma Liderem es presenta a Tarragona | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp». [Consulta: 1r novembre 2023].
* ↑ «Liderem culmina su despliegue en Cataluña y cierra al año con el ministro Albares» (en castellà), 23-12-2022. [Consulta: 1r novembre 2023].
* ↑ «Liderem: una plataforma juvenil que dona veu a les noves generacions». [Consulta: 1r novembre 2023].
# Liddes

Liddes és un municipi del cantó suís del Valais, situat al districte d'Entremont.
Liddes s'esmenta per primera vegada el 1177 com a "Leides".

## Geografia

Liddes limita al sud amb el municipi de Bourg-Saint-Pierre, a l'est per Bagnes, a l'oest i al nord per Orsières.
El municipi se situa sobre l'eix internacional del Grand-Sant-Bernat. El poble de Liddes és el penúltim poble del cantó abans del túnel i el Coll del Gran Sant Bernat que condueixen a Itàlia (Vall d'Aosta).
El poble de Liddes té una escola primària; per l'ensenyament secundari, els nens es traslladen a Orsières. Està envoltat de dues capelles, una al nord dedicada a Saint-Laurent i l'altra al sud dedicada a Saint-Etienne, l'església principal està dedicada a Saint-Georges. La festa patronal és el 23 d'abril.
Els pobles de Rive-Haute i Chandonne també tenen una capella. Des del 1996, el poble de Dranse té un oratori.

## Liddes a la cultura

* 1923: Visages d'enfants, film de Jacques Feyder

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
* 1 2 «Liddes» (en francès). [Consulta: 2 octubre 2020].
# Žydrūnas Karčemarskas

Žydrūnas Karčemarskas (Alytus, 24 de maig de 1983) és un exfutbolista lituà de la dècada de 2000.
Fou 66 cops internacional amb la selecció lituana.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de Gaziantepspor i Osmanlıspor.

## Referències

* ↑ Lauzadis, Almantas. «Lithuania – Record International Players». RSSSF, 16-07-2009. [Consulta: 17 agost 2009].
* ↑ SuperLigNews.com. «Còpia arxivada», 13-01-2010. Arxivat de l'original el 16 de juliol 2011. [Consulta: 23 desembre 2018].
* ↑ «Karcemarskas, Osmanlıspor'da» (en turc), 27-05-2016. [Consulta: 19 setembre 2016].
* ↑ Žydrūnas Karčemarskas a National-Football-Teams.com (anglès)