OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Platanthera chlorantha

La platanthera chlorantha o platantera de muntanya es caracteritza per tenir dos tubercles allargassats i una tija erecte sense pèls (glabra) d'un verd clar groguenc. Aquesta tija pot arribar als vint o quaranta centímetres d'alçada i les seves fulles principals poden arribar als vint per vuit centímetres i són de tipus basal (neixen a la seva base). En presenta normalment dues tot i que de vegades poden haver-n'hi tres o quatre. Aquestes fulles són lluents, llargues, ovals i progressivament més estretes cap a la base. La tija també presenta d'una a cinc petites fulles amb forma de punta de llança (lanceolades) i cada flor disposa de bràcteas. Les flors es disposen sobre la tija (inflorescència) en forma d'espiga cilíndrica de fins a catorze centímetres i amb entre vuit i trenta flors sèssils, més aviat erectes i poc oloroses. Les bràctees tenen aspecte de fulla (foliàcies) lanceolada, les inferiors més llargues que l'ovari i les superiors tan llargues com aquest. Els sèpals són d'un blanc quasi transparent amb una longitud de nou a dotze mil·límetres. Els laterals són lanceolats, horitzontals i oberts i el central una mica més petit, més ample i recorbat sobre els pètals laterals que formen com una caputxa, blancs i amb tendència a verd cap a les puntes. Les flors disposen d'un label amb aspecte de llengua, enter i també més verdós cap a la punta mentre els lòbuls de l'antera són molt separats a la base i convergents cap a dalt. L'esperó es llarg (2-3 cm), blanc a la base, verdós i una mica engruixit a la punta, corbat cap amunt i ric en nèctar; l'ovari és corbat a la punta i la meitat més curt que l'esperó.
Viu a prats, matollars i boscos clars més o menys humits dels estatges montà i subalpí tot i que es pot trobar en terra baixa plujosa (10 i 2.000 metres d'alçada).

## Espècies semblants

La platantera bifòlia és, de lluny, molt semblant i cal apropar-s'hi per poder-la identificar i diferenciar-la correctament. Si té flor és fàcil ja que aquesta espècie té els lòbuls de l'antera paral·lels i molt junts. A més, l'esperó és més prim i agut a l'extrem i les flors són més blanques i molt més oloroses que la platantera de montanya. Viu també als boscos clars, matollars i prats de l'estatge montà, descendeix a la terra baixa i ascendeix al nivell inferior de l'estatge subalpí (entre 0 i 1.900 metres). Sovint les espècies es troben properes.

## Bibliografia

* Plantes de muntanya de Josep M. Panareda Clopés de BRAU edicions, plana 213. ISBN 978-84-96905-56-6
# Prisa TV

Prisa TV (antigament anomenat Sociedad Gestora de Canal+ i més tard, Sogecable) és un grup de mitjans de comunicació espanyol, dedicat a la televisió i líder en la televisió de pagament a Espanya, fundat el 1989. Ha estat el pioner en la introducció de sistemes interactius i principalment de la Televisió Digital Terrestre a Espanya. La seva activitat principal és gestionar i adquirir drets audiovisuals i també la distribució i producció de canals i gestió d'abonats. Altres de les seves activitats més importants són la producció, distribució i exhibició cinematogràfica.

## Restructuració

El procés de reestructuració començà l'octubre de 2003 i va acabar el desembre de 2004, amb la integració de Vía Digital. D'aquesta manera, es pretenia redimensionar i reordenar les activitats de l'anomenada Sogecable absorbint els compromisos amb canals temàtics, proveïdors amb drets audiovisuals i altres serveis. Amb aquesta reestructuració es va contribuir al rellançament audiovisual a Espanya.
La productorade cine de Prisa TV era Sogecine i l'empresa distribuïdora i gestora de drets era Sogepaq, tot i que degut a l'estreta relació que tenen aquestes empreses era normal referir-se a elles amb el nom de Sogecine-Sogepaq. Actualment, però, formen Prisa Cine i és una de les principals distribuïdores i productores al territori espanyol.
Les instal·lacions de Prisa TV es troben a Tres Cantos, produint cada dia 23 canals de televisió, incloent les nou versions de Canal+ i uns altres 14 canals que estan especialitzats en l'emissió de diverses matèries en exclusiva, com esports, cinema, documentals, infantil o música. Aquestes s'emeten i són distribuïdes a través de Digital+, cable i ADSL.

## Accionariat

* PRISA: 100%

## Vegeu també

* PRISA
* Jesús de Polanco
* Digital+
* Gestevisión Telecinco
* Telefónica

## Enllaços externs

* Página oficial de Prisa TV Arxivat 2016-01-10 a Wayback Machine.
* Página oficial de Sogecine-Sogepaq
# Daniel Aragonès i Puig

Daniel Aragonès i Puig (Barcelona, 1907 - 1996) fou un enginyer industrial, empresari i inventor català, considerat pels seus invents un precursor dins del panorama tecnològic cinematogràfic espanyol.
Des de ben jove treballà en el sector de la fotografia. El 1982 treballà a Laboratorios Cyma i el 1929 ell i Antoni Pujol i Pascual van constituir l'empresa Aragonés y Pujol, que va crear el laboratori Cinefoto. Des del 1940 van absorbir tots els laboratoris de Barcelona. Després que el 1945 visités les principals indústries cinematogràfiques a Hollywood en va introduir les seves noves màquines de revelatge de laboratori. El 1948 va patentar el procediment de rodatge en Cinefotocolor i el 1949 els seus laboratoris oferien el servei de revelatge de negatius d'imatge i so, i el de positivitat de còpies.
El 1954 va intruir els sistemes per revelar les pel·lícules de color de diverses capes i el 1956 van comprar els laboratoris Quimflex de Madrid per constituir Fotofilm Madrid, on fou capdavanter en l'ús de videoanalitzadors de color electrònics per l'etalonatge del negatiu. Des dels seus laboratoris va crear nombroses patents i fou pioner en l'ús d'un sistema electrònic pel recompte de fotogrames per reduir el trencament de negatius, l'ús de positivadores, l'ús d'un procediment substractiu de font de llum per reduir les diferències a l'etalonatge i fou el primer en aplicar a Espanya el format techniscope i la neteja ultrasònica del negatiu.
El 1988 va rebre amb el seu germà Ramiro un premi extraordinari als VI Premis de Cinematografia de la Generalitat de Catalunya per la seva tasca com a creadors i pioners de la tècnica cinematogràfica a Catalunya.

## Referències

* ↑ Daniel Aragonès i Puig, Diccionari del Cinema a Catalunya
* ↑ “Process for Obtaining Colored Copies of Cinematographic Films”, United States Patent Office, 20 de mayo de 1952.
* ↑ Daniel Aragonès i Puig a pantentados.com
* ↑ "Daniya" acaparó los premis de cinema de la Generalitat, La Vanguardia, 29 de gener de 1988

## Enllaços externs

* Notes del documental "El caso fotofilm"
# Breakdance als Jocs Olímpics

Els Jocs Olímpics d'Estiu de 2024 introduiran per primera vegada l'esport del breakdance al programa olímpic d'estiu. Hi haurà dues proves amb medalles, una per a homes i una altra per a dones, amb 16 “b-boys” i “b-girls” competint. El "breaking" ja va aparèixer als Jocs Olímpics de la Joventut del 2018. El president del COI, Thomas Bach, va declarar que van afegir el breakdance com a part d'un esforç per atraure més interès dels joves pels Jocs Olímpics. L'organisme organitzador internacional és la World DanceSport Federation.

## Vegeu també

* Breakdance als Jocs Olímpics de París 2024

## Referències

* ↑ West, Jenna. «Breaking to Make Its Olympic Debut at 2024 Paris Games» (en anglès americà). Sports Illustrated. [Consulta: 1r setembre 2021].
* ↑ «Breaking at the Paris 2024 Olympic Games» (en anglès). Paris 2024. [Consulta: 1r setembre 2021].
* ↑ Zaccardi, Nick. «Youth Olympics award first medals in break dancing» (en anglès americà). OlympicTalk | NBC Sports, 08-10-2018. [Consulta: 1r setembre 2021].
* ↑ «'Breaking' news: Breakdancing added as an event for 2024 Paris Olympics» (en anglès americà). Los Angeles Times, 07-12-2020. Arxivat de l'original el 2020-12-07. [Consulta: 2 setembre 2021].
# Pilip Budkivski

Pilip Budkivski (ucraïnès: Пилип В'ячеславович Будківський; Kíiv, 10 de març de 1992) és un futbolista professional ucraïnès que juga com a davanter pel FC Xakhtar Donetsk.
Des del 2011 va jugar pel FC Illichivets Mariupol com a cedit i el maig de 2012 va signar un contracte de 2 anys per jugar en la lliga ucraïnesa de futbol.

## Referències

* ↑ «ru:Филипп Будковский: Буду доказывать свою профпригодность в Ильичевце» (en russian). FC Illichivets Official Site, 22-05-2012.

## Enllaços externs

* Profile on Official Shakhtar website
* Pilip Budkivski al FFU
* Pylyp Budkivskyi at Soccerway
# Carboni amorf

El carboni amorf és el carboni que no té una estructura cristal·lina. Com amb tots els materials vitris, pot presentar-se algun ordre de curt abast, però no hi ha patrons de llarg abast de les posicions atòmiques.
Tot i que pot fabricar-se carboni completament amorf, el carboni amorf natural (com el sutge) realment conté cristalls microscòpics de grafit, algunes vegades diamant. a escala macroscòpica, el carboni amorf no té una estructura definida, ja que consisteix en petits cristalls irregulars, però a escala nanomicroscópica, es pot veure que està fet d'àtoms de carboni col·locats regularment
El carbó i el sutge o negre de carboni són anomenats informalment carboni amorf. No obstant això, són productes de la piròlisi, que no produeix carboni amorf veritable sota condicions normals. La indústria del carbó divideix al carbó en diversos graus, depenent de la quantitat de carboni present a la mostra, comparada amb la quantitat d'impureses. El grau més alt, antracita, és aproximadament 90 per cent carboni i 10% altres elements. El carbó bituminós és aproximadament 75-90% carboni, i el lignit és el tipus de carbó que té al voltant de 55 per cent de carboni.

## Referències

* ↑ Randall L. Vander Wal Soot Precursor Material: Spatial Location via Simultaneous LIF-LII Imaging and Characterization via TEM: NASA Contractor Report 198469 (1996)
* ↑ IUPAC Compendium of Chemical Terminology 2nd Edition (1997) diamond-like carbon films
# Dendropsophus cachimbo

Dendropsophus cachimbo és una espècie de granota que viu al Brasil.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Caramaschi, U. & Colli, G. 2004. Dendropsophus cachimbo. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 10 de gener de 2008.
# Benito Juárez (Juárez de Abajo)

Benito Juárez, conegut comunament com «Juárez de Abajo», és un petit poblat del nord-oest municipi de Nou Ideal, en l'estat de Durango.
Està situat a 22 quilòmetres de la capçalera municipal, en els límits dels municipis de Nuevo Ideal i Santiago Papasquiaro.
El clima és temperat amb pluges a l'estiu i hivern. A principis de cada any sol nevar en la serra situada al nord-est del ejido on es troba la localitat. L'última nevada en la localitat va ser el 10 de març del 2016.
La confessió de fe de major pràctica és el catolicisme, encara que es poden trobar també unes altres de la branca cristiana.
En la comunitat actualment existeixen tres planters escolars que permeten a la població accedir a educació bàsica, la qual cosa deriva que la tassa d'alfabetització sigui de més del 97 % de la població.

## Referències

* ↑ "Escuelas en Benito Juárez (Juárez de Abajo)" Arxivat 2021-08-17 a Wayback Machine. Consulta: 30 de diciembre del 2020.
* ↑ "Datos de población en Benito Juárez (Juárez de Abajo)" Consulta: 30 de diciembre del 2020.
# Plegafulles de celles lleonades

El plegafulles de celles lleonades (Syndactyla rufosuperciliata) és una espècie d'ocell de la família dels furnàrids (Furnariidae).
Habita matolls espesos, bambú i pantans de Perú, Bolívia i oest de l'Argentina i, cap a l'est, a través de terres baixes del Paraguai i nord-est de l'Argentina fins Uruguai i sud-est del Brasil.

## Referències

* ↑ «Plegafulles de celles lleonades». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 29/03/2021(català)
# Prirétxie

Prirétxie - Приречье (rus) és un possiólok del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba al delta del riu Kuban, a la vora dreta del riu Protoka, davant de Sadovi. És a 13 km al sud-oest de Poltàvskaia i a 77 km al nord-oest de Krasnodar.
Pertany al khútor de Protitxka.

## Enllaços externs i referències

* Aquest article conté dades geogràfiques extretes de Google Earth i el mapa de Rússia de Yandex.ru, accessible des d'aquest enllaç.
* El municipi a la pàgina web del raion (rus)
* Mapa topogràfic soviètic a maps.vlasenko.net
# Bu (instrument)

* Aquest article tracta sobre l'intrument musical. Si cerqueu el municipi francès, vegeu «Bû».
Bu (hangul: 부; hanja: 缶) o pu és un instrument de percussió de la família dels idiòfons. El bu té una forma similar a una olla d'argila o ceràmica, es colpeja amb una vara de bambú, oberta en nou tires fines a la part superior s'utilitza a la música coreana de la cort i en els rituals confucians; és un derivat del fǒu xinès.
L'afinació es regula pel gruix de la ceràmica: com més gruix, més agut serà el so. Com més ben cuita estigui l'argila, més bell serà el so de l'instrument.
Tot i que a la Xina antiga un instrument com el pu (bu) es va utilitzar en la música cerimonial, el que s'està utilitzant a Corea avui en dia ja no és un derivat xinès. Els documents històrics ho confirmen dient que Pal Yon, el mestre de la música de la cort durant el regnat del rei Sejon de la Dinastia Choson, no estava satisfet amb el pu que s'usava en aquella època, així que se n'havia fet construir deu de bell nou, cadascun d'ells en una tonalitat diferent, amb l'argila presa de les ribes del riu Han prop de Mapo, a Seül.
El bu s'empra exclusivament en la música ritual de Confuci, en què, com a norma, quan els altres instruments de l'orquestra mantenen una nota durant quatre temps, colpeja una vegada en el segon temps, dues en el tercer temps, i roda en el quart temps.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Hye-gu, Lee. Korean music and instruments (en anglès). Seoul: National Classical Music Institute, 1986.
* ↑ Eolssigu! The sounds of Korea (en anglès, català, castellà). Barcelona: Ajuntament de Barcelona, 2017. ISBN 9788491560371.

## Vegeu també

* Música de Corea
# Pilina

Pilin es refereix a una classe de proteïnes fibroses que es troben en estructures de pilus en bacteris. El pili bacterià es forma per a facilitar l'intercanvi de material genètic durant la conjugació bacteriana, i un pilus curt anomenat fímbria és emprat com a mecanisme d'adhesió cel·lular. Encara que no tots els bacteris tenen pili o fímbries, els patògens bacterians sovint utilitzen les seves fímbries per a adherir-se a cèl·lules de l'hoste. En bacteris gramnegatius els pili són les molècules de pilina més comunes es troben individualment i unides per interaccions no covalents entre proteïnes, mentre que els bacteris grampositius sovint presenten la pilina polimeritzada.
Les proteïnes de pilina mateixes són proteïnes α+β caracteritzades per una hèlix alfa N-terminal molt llarga. Moltes pilines són modificades després de la traducció per glicosilació o fosforilació. El procés de d'elongació del pilus complet depèn d'interaccions entre les hèlixs N-terminal dels monòmers individuals. L'estructura de pilus segresta les hèlixs en el centre de la fibra que formen un porus central, mentre que els fulls beta antiparal·lels ocupen l'exterior del fibra . El mecanisme exacte d'assemblea de pilus des de monòmers no es coneix, encara que les proteïnes xaperona han estat identificats en alguns tipus de pili i els aminoàcids específics exigits per a formació de pilus pròpia s'ha aïllat .

## Enllaços externs

* SCOP Pili subunit fold Arxivat 2011-06-14 a Wayback Machine.

## Referències

* ^ Telford JL, Barocchi MA, Margarit I, Rappuoli R, Grandi G. (2006). Pili in gram-positive pathogens. Nat Rev Microbiol 4(7):509-19.
* ^ Forest KT, Tainer JA. (1997). Type-4 pilus-structure: outside to inside and top to bottom--a minireview. Gene 192(1):165-9.
* ^ Jones CH, Pinkner JS, Nicholes AV, Slonim LN, Abraham SN, Hultgren SJ. (1993). FimC is a periplasmic PapD-like chaperone that directs assembly of type 1 pili in bacteria. Proc Natl Acad Sci USA 90(18):8397-401.
* ^ Mu XQ, Jiang ZG, Bullitt E. (2005). Localization of a critical interface for helical rod formation of bacterial adhesion P-pili. J Mol Biol 346(1):13-20.
# Cutry (Aisne)

Cutry és un municipi francès situat al departament de l'Aisne i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 112 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Cutry era de 112 persones. Hi havia 40 famílies de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 4 parelles sense fills i 24 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 58 habitatges, 41 eren l'habitatge principal de la família, 15 eren segones residències i 2 estaven desocupats. Tots els 57 habitatges eren cases. Dels 41 habitatges principals, 35 estaven ocupats pels seus propietaris i 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 5 en tenien tres, 10 en tenien quatre i 26 en tenien cinc o més. 28 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 20 habitatges hi havia un automòbil i a 20 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Cutry el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 8 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 8 | 40 a 44 | 8 |
| 0 | 35 a 39 | 8 |
| 8 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 8 |
| 4 | 15 a 19 | 8 |
| 0 | 10 a 14 | 16 |
| 8 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 81 persones, 56 eren actives i 25 eren inactives. De les 56 persones actives 51 estaven ocupades (26 homes i 25 dones) i 5 estaven aturades (2 homes i 3 dones). De les 25 persones inactives 9 estaven jubilades, 9 estaven estudiant i 7 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció, 1 d'una empresa de serveis, 1 d'una entitat de l'administració pública i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un guixaire pintor.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Cutry a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Cutry a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Carbonnais

«Carbonnais» té aquests significats:
* Gentilici dels naturals de Carbonne a l'Alta Garona
* Comtat de Carbonnais
# Barsuk (Bélgorod)

* Per a altres significats, vegeu «Barsuk».
Barsuk - Барсук (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 267 habitants. Pertany al districte (raion) de Novi Oskol.

## Referències

* ↑ Koriakov, I. B. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2021-10-05. [Consulta: 24 febrer 2022].
* ↑ «Схема территориального планирования Белгородской области». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП).
# Platja de Palma

* Aquest article tracta sobre el districte de Palma. Si cerqueu la platja, vegeu «platja de s'Arenal».
El districte de la Platja de Palma és una de les cinc zones administratives en què s'ha dividit el terme municipal de Palma i està format pels barris següents:
* S'Arenal
* Can Pastilla
* Can Pere Antoni
* El Coll d'en Rabassa
* Les Meravelles
* El Molinar

## Enllaços externs

* Palma Beach | Web oficial de Platja de Palma Mallorca
# Priretxni (Krasnodar)

Priretxni - Приречный (rus) és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. És a la vora dreta del riu Bélaia, afluent del riu Kuban, a 5 km al sud de Belorétxensk i a 78 km al sud-est de Krasnodar. Pertany al possiólok de Rodnikí.
# Buachaille Etive Beag

Buachaille Etive Beag (en gaèlic escocès: Buachaille Eite Beag) és un muntanya de 958 m d'altitud situada entre Glen Coe i Glen Etive, a la vora de Rannoch Erm, en els Highlands escocesos. Vist del del sud, dins el Glen Etive, forma un cim bessó amb Buachaille Etive Mòr, de quin és separat per un bealach a una alçada d'aproximadament 480 metres. La muntanya és sovint coneguda afectuosament com el "wee Buachaille", el qual és una traducció literal del seu nom gaèlic.
Buachaille Etive Beag forma una cresta d'aproximadament 3 km de longitud que corre en direcció sud-oest - nord-est. Té dos cims classificats com Munro: Stob Dubh i Stob Coire Raineach'. L'últim ha adquirit la categoria de munro a la revisió de 'la llista de Munros' feta l'any 1997, en la que totes les cimes amb una prominència de més de 500 peus (152.4 m) van ser promogudes a la categoria de Munro.
La ruta més comuna a la muntanya s'inicia des de l'A82 a l'inici de Glen Coe. Una fita i un senyal marquen l'existència d'un dret de via per Glen Etive, seguint a través de la Lairig Eilde que separa Buachaille Etive Beag de Bidean nam Bian. Aquesta ruta és seguida al voltant d'1,5 km, moment en el qual la majoria dels senderistes simplement segueixen la vessant per arribar al Bealach entre els dos cims, que està a una altura de prop de 750 m. Des d'aquí Stob Coire Raineach es troba a uns 0,5 km al nord-est, mentre Stob Dubh és aproximadament 2 km al sud-oest. Després d'aconseguir les dues parts superiors, la majoria dels caminants simplement baixen per la seva via d'ascens. També es pot arribar (i baixar) al Bealach mitjançant el Lairig Gartain, que separa Buachaille Etive Beag, del seu germà gran, Buachaille Etive Mor.
Una ruta alternativa seria començar de Glen Etive, permetent així una travessa de la carena. La cresta sud-oest és implacablement costeruda, i llavors s'estaria obligat a organitzar el transport de tornada a Glen Etive o caminar uns 4 km addicionals per tornar a través de la Lairig Eilde o Lairig Gartain.

## Referències

* ↑ «Information about Buachaille Etive Beag - Stob Coire Raineach». www.munromap.co.uk. [Consulta: 2 novembre 2013].
# Andalusia (Alabama)

Andalusia és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2007 tenia 8.705 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Andalusia tenia 8.794 habitants, 3.707 habitatges, i 2.376 famílies. La densitat de població era de 179,9 habitants/km².
Dels 3.707 habitatges en un 27,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,5% hi vivien parelles casades, en un 14,4% dones solteres, i en un 35,9% no eren unitats familiars. En el 33,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,91.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 25% entre 25 i 44, un 22,6% de 45 a 60 i un 20,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones hi havia 84,4 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.856 $ i la renda mediana per família de 37.091 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.406 $ mentre que les dones 20.410 $. La renda per capita de la població era de 17.292 $. Aproximadament el 15,7% de les famílies i el 20,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.