# Agustí Maria Bassols i Parés

Agustí Maria Bassols i Parés (Barcelona, 17 de juny de 1924 - 25 d'abril de 2018) fou un advocat i polític català. Va formar part de diversos governs de Jordi Pujol, dels quals va ser conseller de Justícia en dues ocasions (entre els anys 1982 i 1986, i entre el 1988 i el 1992), i de Governació entre els anys 1986 i 1988. Com a militant històric d'Unió Democràtica es va desmarcar de Josep Antoni Duran i Lleida i va recolzar sempre el sector sobiranista del partit.
Es llicencià en dret per la Universitat de Barcelona, el 1961 fou soci fundador d'Òmnium Cultural i membre de la junta directiva de 1967 a 1977, i també vicepresident del comitè executiu del Congrés de Cultura Catalana (1975-1977). Formà part de la junta del Col·legi d'Advocats de Barcelona del 1978 al 1982, on fou cofundador i president de la secció de dret lingüístic i president de la Comissió de Defensa de la Cultura Catalana.
Militant d'UDC, a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1988 fou elegit diputat de CiU per la província de Barcelona, i ocupà el càrrec de conseller de Justícia de la Generalitat de Catalunya de 1982 a 1986 i de 1988 a 1992, i conseller de Governació de la Generalitat de Catalunya de 1986 a 1988. Impulsà la modernització del dret civil català, especialment el Codi de Successions de 1991.
Fou membre de l'Acadèmia de Jurisprudència i Legislació de Catalunya i del Consell Consultiu de la Generalitat de Catalunya, del qual el 2000 fou nomenat president. Ha estat president de la comissió executiva del Patronat de la Muntanya de Montserrat. El 1985 fou guardonat amb la Creu de Sant Ramon de Penyafort i ha col·laborat a Revista Jurídica de Catalunya
El 2009 va encapçalar la nova associació independentista Sobirania i Justícia, en defensa de la independència de Catalunya. També presideix la comissió avaluadora de la Consulta sobre la independència de Catalunya a Arenys de Munt, l'equivalent de la junta electoral que s'habilita als comicis oficials.
L'abril de 2010 fou guardonat amb la Creu de Sant Jordi per la Generalitat de Catalunya.

## Obra

* Mil anys de dret a Catalunya (1989)
* El dret civil dels catalans (1990) amb Josep M. Mas i Solench
* La col·lació en el dret civil a Catalunya (1997)

## Vegeu també

* Conferència Nacional del Sobiranisme

## Referències

* ↑ «Mor als 93 anys l'exconseller Agustí Bassols». Nació Digital. [Consulta: 25 abril 2018].
* ↑ «S'ha mort l'exconseller Agustí Bassols». Vilaweb. [Consulta: 25 abril 2018].
* ↑ «Els ex-consellers Bassols, Cahner i Vallvé donen suport a Sobirania i Justícia». Arxivat de l'original el 2009-05-20. [Consulta: 12 setembre 2009].
* ↑ L'exconseller Agustí Bassols, president de la 'junta electoral' de la consulta d'Arenys
* ↑ «El Govern distingeix amb la Creu de Sant Jordi 32 personalitats i 13 entitats». Arxivat de l'original el 2010-04-18. [Consulta: 13 abril 2010].
Agustí Maria Bassols i Parés :
Consellers de Justícia de la Generalitat de Catalunya 1980-1982: Ignasi de Gispert  · 1982-1986: Agustí M. Bassols  · 1986-1988: Joaquim Xicoy  · 1988-1992: Agustí M. Bassols  · 1992-1995: Antoni Isac  · 1995-2001: Núria de Gispert  · 2001-2002: Josep Delfí Guàrdia  · 2002-2003*: Núria de Gispert  · 2004-2006: Josep M. Vallès  · 2006-2010: Montserrat Tura  · 2010-2012: Pilar Fernández  · 2012-2016: Germà Gordó  · 2016-2017: Carles Mundó i Blanch  · 2018-act.: Ester Capella
Del 2002 al 2003 la conselleria de Justícia es va unificar amb la Conselleria d'Interior sota el nom de Conselleria de Justícia i Interior
Consellers de Governació i Relacions Institucionals de la Generalitat de Catalunya 1977-1978: Frederic Rahola  · 1978-1979: Manuel Ortínez  · 1979-1980: Josep Maria Bricall  · 1980-1982: Joan Vidal  · 1982-1986: Macià Alavedra  · 1986-1988: Agustí Bassols  · 1988-1992: Josep Gomis  · 1992-1995: Maria Eugènia Cuenca  · 1995-1999: Xavier Pomés  · 1999-2001: Josep Antoni Duran i Lleida  · 2001-2002: Núria de Gispert  · 2002-2003: Josep Maria Pelegrí · (2003-2006 : Joan Saura)*  · 2003-2006 : Joan Carretero  · 2006: Xavier Vendrell  · 2006: Xavier Sabaté  · 2006-2008: Joan Puigcercós  · 2008-2010: Jordi Ausàs  · 2010-2015.: Joana Ortega  · 2015-2017: Meritxell BorràsDe 1977 a 1999: Conselleria de Governació. Del 1999 a 2003: Conselleria de Governació i Relacions Institucionals. Del 2003 a 2010: Governació i Administracions Públiques. *El 2003 es va crear una Conselleria de Relacions Institucionals i Participació, separada de Governació. El 2006, aquesta conselleria es va unir a Interior i al 2010 es va tornar a ajuntar amb Governació.
Quart Govern de Jordi Pujol - IVa legislatura (15 d'abril de 1992 – 10 de gener de 1996) PresidentJordi Pujol i SoleyConsellersJosep Gomis / Maria Eugènia Cuenca / Xavier Pomés (Governació) • Agustí Maria Bassols / Antoni Isac / Núria de Gispert (Justícia) • Antoni Subirà (Indústria i Energia) • Josep Laporte / Joan Maria Pujals (Ensenyament) • Joan Guitart (Cultura) • Macià Alavedra (Economia i Finances) • Joaquim Molins / Josep Maria Cullell / Jaume Roma / Artur Mas (Política Territorial i Obres Públiques) • Xavier Trias (Sanitat i Seguretat Social) • Lluís Alegre (Comerç, Consum i Turisme) • Ignasi Farreres (Treball) • Joan Vallvé / Francesc Xavier Marimon (Agricultura, Ramaderia i Pesca) • Antoni Comas (Benestar Social) • Albert Vilalta (Medi Ambient)
Tercer Govern de Jordi Pujol - IIIa legislatura (4 de juliol de 1988 – 14 d'abril de 1992) PresidentJordi Pujol i SoleyConsellersJosep Gomis (Governació) • Agustí Maria Bassols (Justícia) • Macià Alavedra / Antoni Subirà (Indústria i Energia) • Josep Laporte (Ensenyament) • Joan Guitart (Cultura) • Ramon Trias Fargas / Macià Alavedra (Economia i Finances) • Joaquim Molins (Política Territorial i Obres Públiques) • Xavier Trias (Sanitat i Seguretat Social) • Lluís Alegre (Comerç, Consum i Turisme) • Ignasi Farreres (Treball) • Josep Miró / Joan Vallvé (Agricultura, Ramaderia i Pesca) • Antoni Comas (Benestar Social) • Albert Vilalta (Medi Ambient)
Segon Govern de Jordi Pujol - IIa legislatura (18 de juny de 1984 – 3 de juliol de 1988) PresidentJordi Pujol i SoleyConsellersMacià Alavedra / Agustí Maria Bassols (Governació) • Agustí Maria Bassols / Joaquim Xicoy (Justícia) • Joan Hortalà / Macià Alavedra (Indústria i Energia) • Joan Guitart (Ensenyament) • Joan Rigol / Joaquim Ferrer (Cultura) • Josep Maria Cullell / Josep Manuel Basáñez (Economia i Finances) • Xavier Bigatà (Política Territorial i Obres Públiques) • Josep Laporte (Sanitat i Seguretat Social) • Francesc Sanuy / Narcís Oliveres / Joaquim Molins (Comerç i Turisme) • Oriol Badia (Treball) • Josep Miró (Agricultura, Ramaderia i Pesca)
Primer Govern de Jordi Pujol - Ia legislatura (8 de maig de 1980 – 17 de juny de 1984) PresidentJordi Pujol i SoleyConsellersMiquel Coll i Alentorn (Adjunt a la Presidència) • Joan Vidal / Macià Alavedra (Governació) • Ignasi de Gispert / Agustí Maria Bassols (Justícia) • Vicenç Oller (Indústria i Energia) • Joan Guitart (Ensenyament) • Max Cahner (Cultura i Mitjans de Comunicació) • Ramon Trias Fargas / Jordi Planasdemunt / Josep Maria Cullell (Economia i Finances) • Josep Maria Cullell / Xavier Bigatà (Política Territorial i Obres Públiques) • Josep Laporte (Sanitat i Seguretat Social) • Francesc Sanuy (Comerç i Turisme) • Joan Rigol (Treball) • Agustí Carol (Agricultura, Ramaderia i Pesca)
Creus de Sant Jordi 2010Persones físiquesJaume Alsina · Alberto Aza · Agustí Maria Bassols · Joan Botam · Helena Cambó · Montserrat Carulla · Teresa Maria Castanyer · Josep Maria Codina · Joaquim Díaz · Isidre Fainé · Maria Àngels Falqués · Maria Lluïsa Ferrer · Josep Fornas · Salvador Gabarró · Tomàs Gil · Josep Antoni González i Casanova · Francisco González Ledesma · Jordi Gumí · Carlos Jiménez Villarejo · María Dolores Juliano · Teresa Juvé · Manuel López Lozano · José María de Mena · David Moner · Manuel Oltra · Maria Pàrraga · Manuel Pérez · Jordi Porta · Joan Rosell · Carles Sumarroca · Maria Tersa · Joan VilaPersones jurídiquesAssociació de Mestres Rosa Sensat · Associació del Via Crucis Vivent · Casa Catalana de Saragossa · Casino Unió Comercial · Esbart Català de Dansaires · Escola Valenciana – Federació d'Associacions per la Llengua · Federació de Grups Amateurs de Teatre de Catalunya · Il·lustre Col·legi de Notaris de Catalunya · Llotja de Reus · Memorial dels Treballadors de Seat · Orde de la Mercè. Província de Catalunya-Aragó · Societat Coral La Badalonense · Unió Catalana d'Hospitals1981  · 1982  · 1983  · 1984  · 1985  · 1986  · 1987  · 1988  · 1989  · 1990  · 1991  · 1992  · 1993  · 1994  · 1995  · 1996  · 1997  · 1998  · 1999  · 2000 · 2001 2002  · 2003  · 2004  · 2005  · 2006  · 2007  · 2008  · 2009  · 2010  · 2011  · 2012  · 2013  · 2014  · 2015  · 2016  · 2017  · 2018  · 2019  · 2020  · 2021  · 2022  · 2023 :