OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Xenocypris

Xenocypris és un gènere de peixos de la família dels ciprínids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Taxonomia

* Xenocypris argentea (Günther, 1868)
* Xenocypris davidi (Bleeker, 1871)
* Xenocypris fangi (Tchang, 1930)
* Xenocypris hupeinensis (Yih a Yang, 1964)
* Xenocypris macrolepis (Bleeker, 1871)
* Xenocypris medius (Oshima, 1920)
* Xenocypris yunnanensis (Nichols, 1925)

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ AQUATAB.NET
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco (Califòrnia), Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8 (1990).
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
# Resolució 2228 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2228 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 29 de juny de 2015. El Consell va renovar el mandat de l'Operació Híbrida de la Unió Africana i les Nacions Unides al Darfur (UNAMID) fins al 30 de juny de 2016.

## Contingut

El Consell va assenyalar que en 2015 havien augmentat els combats entre l'exèrcit i els rebels, i com a resultat els crim. També va destacar l'ús de bombes de dispersió, encara que l'afluència d'armes lleugeres era especialment preocupant. Com a conseqüència, el nombre de desplaçats interns també s'havia incrementat bruscament a 2,5 milions de persones. Alhora 4,4 milions de persones depenien d'ajuda humanitària.
El Consell va decidir continuar al Sudan malgrat les promeses d'imposar restriccions a les agències d'ajuda i a la llibertat de moviment de la UNAMID al Darfur, que no podien arribar a qualsevol persona.
El mandat de la UNAMID es va ampliar sense canvis fins al 30 de juny de 2016. També es va conservar el nombre de tropes amb 15.845 soldats i 1583 agents. Es van revisar les prioritats i les principals eren protegir la població, l'ajuda humanitària, la seguretat del personal humanitari i la mediació entre el govern i els grups que no havien signat el Document de Doha per la Pau a Darfur (DDPD). A més, es va demanar a la força de pau que informés de les violacions dels drets humans.
D'altra banda, en el seu informe al Consell de Seguretat, el secretari general Ban Ki-moon va fer recomanacions sobre el futur de la missió, amb una sèrie d'objectius a ser aconseguits abans que es retirés:
* Impulsar negociacions entre el govern i els rebels que el no havien signat l'acord
* Assegurar que la població tingui accés sense restriccions a l'ajuda d'emergència
* Evitar els conflictes intracomunitaris a través de la mediació i abordar les causes subjacents

## Referències

* ↑ Nacions Unides. «Prioritizing civilian protection, drawdown benchmarks, SC adopts resolution 2228 renewing mandate of Darfur mission until 30 june 2016», 29-06-2015.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2201 a la 2300 (2015 - 2016)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Montel Vontavious Porter

Alvin Burke, Jr. és un lluitador professional dels Estats Units que treballa a World Wrestling Entertainment a la marca de Smackdown! però amb el sobrenom de Montel Vontavious Porter o "MVP". Burke va entrar a la lluita professional el 2003.

## Referències

* ↑ «Inmate Release Information Detail». Florida Department of Corrections. Arxivat de l'original el 2015-09-23. [Consulta: 26 maig 2007].
# Montserrat Alavedra i Comas

Montserrat Alavedra i Comas (Terrassa, Vallès Occidental, 6 d'abril del 1945 - Barcelona, Barcelonès, 4 d'abril del 1991) fou una soprano catalana.
Va fer la seva formació musical a Barcelona amb Genoveva Puig i Jordi Alvareda, i els continuà a Madrid, i a Salzburg, amb Lieselotte Egger, Viorica Ursuleac, Paul von Schilhawsky i Erik Werba. Va iniciar la seva carrera professional de molt jove debutant a Salzburg i va aconseguir èxits importants a Viena, especialment sota la direcció de Bernhard Paumgartner i Karl Böhm i amb el pianista Erik Werba. Es va especialitzar en la música de Mozart i els compositors del segle xviii però sense oblidar la música romàntica ni la contemporània. Va tenir una especial sensibilitat vers el lied alemany, del qual disposava d'un ampli repertori, sense oblidar el seu repertori català, va estrenar obres de Frederic Mompou, Robert Gerhard i Francesc Taverna.
Al final de la seva vida va viure als Estats Units i fou una pedagoga vocal de gran prestigi en aquest país. Exercí com a professora associada de la Càtedra de Cant i Dicció de la Universitat nord-americana de Washington-Seattle. Afectada per una llarga malaltia, morí en plena maduresa artística.
L'any 1992 es creà a Terrassa el Concurs de Música de Cambra Montserrat Alavedra en honor seu.

## Discografia selecta

* Cantem i juguem, cançons per a nens amb Salvador Escamilla. (CD, Edigsa, 1962)
* Beethoven - Canciones populares españolas. Canta Montserrat Alavedra (LP, RTVE, 1970)
* Montserrat Alavedra, soprano. Miguel Zanetti, piano. Recital. Mozart, Wolf, Mompou, Toldrà. (LP, Discophon, 1967)
* Canciones de compositores españoles sobre poemas franceses. Montserrat Alavedra, soprano. Miguel Zanetti, piano. (LP, Discophon, 1973)
* Montserrat Alavedra, soprano. Àngel Soler, piano. Recital. Purcell, Schubert, Brahms, Fauré, Lutoslawski (LP, Discophon, 1973)
* Duos. Montserrat Alavedra, Esther Casas, sopranos. Àngel Soler, piano. Purcell, Schumann, Mendelssohn, Brahms, Dvořák, Haydn (LP, Discophon, 1973)
* Sardanes Populars Cantades per Montserrat Alavedra, Vol. 1 amb la cobla La Principal de la Bisbal (LP, Discophon, 1974)
* Sardanes Cantades - Montserrat Alavedra, Vol. 2 amb la cobla La Principal de la Bisbal (LP, Discophon, 1975)
* Sardanes Populars Cantades per Montserrat Alavedra, Vol. 3 amb la cobla La Principal de la Bisbal (LP, Discophon, any)
* Arriaga - Respighi - Purcell. Montserrat Alavedra, soprano - Cuarteto Sonor (LP, Discophon, 1977)
* La música i els infants Amb Montserrat Alavedra, Joan Ferrer et al. (CD, Picap, 2008)

## Referències

* 1 2 «Montserrat Alavedra i Comas | enciclopèdia.cat». [Consulta: 15 abril 2020].
* ↑ Franco, Enrique «Montserrat Alavedra, soprano» (en castellà). El País [Madrid], 04-04-1991. ISSN: 1134-6582.
* 1 2 «Discos amb Montserrat Alavedra, al web "Boig per la sardana». [Consulta: 1r juny 2014].
* ↑ http://www.picap.com/armari/picap:picap/2/novetats_16-06-08.pdf Arxivat 2008-11-21 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.actualrecords.com/estils.php?estil=I Arxivat 2009-02-04 a Wayback Machine.
# Mrs Caldicot's Cabbage War

Mrs Caldicot's Cabbage War és una pel·lícula de comèdia dramàtica britànica del 2002, dirigida per Ian Sharp i protagonitzada per Pauline Collins, John Alderton i Peter Capaldi. Es basa en una novel·la de 1993 amb el mateix nom de l'autor i teòric de la conspiració Vernon Coleman.

## Argument

És la història d'una dona, Thelma Caldicot, que és coaccionada pel seu fill manipulador Derek i la seva nora a traslladar-se a una residència d'avis en ruïnes, propietat de l'empresari de Derek, després de la mort del seu marit assetjador. Derek també fa que li cedeixi la seva casa. Tanmateix, a la residència d'avis no li agrada i mostra la seva frustració. Després d'haver estat medicada pel personal per mantenir la calma, finalment incita als seus companys de reclusió per revoltar-se.

## Llançament

La pel·lícula es va estrenar el juny de 2002 a l'International Filmfest Emden, where it came second in the competition for the Bernhard Wicki Prize. Unes setmanes més tard, va participar al Festival Internacional de Cinema de Moscou. La pel·lícula va tenir el seu primer estrena cinematogràfica al Regne Unit i Irlanda, on es va obrir el 31 de gener de 2003.

## Repartiment

* Pauline Collins com a Thelma Caldicot
* Terence Rigby com a Henry Caldicot
* Peter Capaldi com a Derek
* Anna Wilson-Jones com a Verònica
* Gwenllian Davies com a Audrey
* Sheila Reid com a Joyce
* Frank Mills com a Leslie
* Frank Middlemass com a Bernard
* John Alderton com a Hawksmoor
* Isla Blair com a matrona
* Angela Bruce com a Gina
* Paul Freeman com a Jenkins
* Martin Jarvis com a JB
* Tony Robinson com a Nick Reid
* Camille Coduri com a periodista de notícies
* Jamie Martin com Boy PC
* Amanda Haberland com Girl PC

## Recepció

BBC Films va atorgar a la pel·lícula una crítica d'una estrella, informant que la pel·lícula era "Manca de rialles i llum de zel radical, aquest és el tipus de cinema britànic poc ambiciós que hauria d'haver estat retirat fa molt de temps".

## Referències

* ↑ IMDb: Emden International Film Festival 2002 Retrieved 2013-02-02
* ↑ Filmfest Emden: Preisträger Bernhard Wicki Preis 2002 Arxivat 2016-01-15 a Wayback Machine. Retrieved 2013-02-02
* 1 2 IMDb: Release info - Mrs Caldicot's Cabbage War Retrieved 2013-02-02
* ↑ «BBC - Films - review - Mrs Caldicot's Cabbage War». www.bbc.co.uk. [Consulta: 20 octubre 2021].

## Enllaços externs

* Mrs Caldicot's Cabbage War a British Film Institute
* Mrs Caldicot's Cabbage War al British Board of Film Classification
# Morató (Uruguai)

Morató és una entitat de població de l'Uruguai, al sud-est del departament de Paysandú. És a 121 metres sobre el nivell del mar i té una població aproximada de 100 habitants.

## Referències

* ↑ Mapa, localització, clima i altres dades (anglès)
# Mishmarot

Mishmarot (Hebreu: מִשְׁמָרוֹת) és un kibbutz al nord d'Israel a prop de la vila Pardes Hanna-Karkur. Cau sota la jurisdicció de Consell Regional Manassès. L'any 2006 va tenir una població de 258 persones. És localitzat aproximadament 50 m per sobre el nivell del mar, i és proper als pobles Ein Shemer i Kfar Glickson.
El poble va ser fundat l'octubre 1933, durant Sukkot, per immigrants de Rússia, Lituània i Letònia, en terra de Fons Nacional Jueu, sota els auspicis de Keren HaYesod. El seu nom ve de la granja de Crimea on els fundadors van entrenar, anomenada Mishmar (encès Canvis de guàrdia). Els residents anteriors notables inclouen els músics Shalom Hanoch i Meir Ariel.
Abans que s'havia fundat l'Estat d'Israel, Mishmarot era la casa secreta de Fosh i de bases d'Indústries Militars d'Israel.

## Referències

* ↑ Vilnai, Ze'ev. «Mishmarot». A: Ariel Encyclopedia (en hebreu). Volume 5. Tel-Aviv, Israel: Am Oved, 1977, p. 4924–4925.
* ↑ HaReuveni, Immanuel. Lexicon of the Land of Israel (en hebreu). Miskal - Yedioth Ahronoth Books and Chemed Books, 1999, p. 651. ISBN 965-448-413-7.
# Mormia ichnusae

Mormia ichnusae és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Europa: l'illa de Sardenya (Itàlia).

## Referències

* ↑ Enderlein, G., 1935. Zur Klassifikation der Psychodinen. Sber. Ges. Naturforsch. Freunde Berlin, 1935, 248. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2014-05-25. [Consulta: 6 maig 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Salamanna, G., 1982. Psychodinae of Sardinia. I. Psychodini and Telmatoscopini, with descriptions of three new species (Diptera, Psychodidae). Boll. Soc. ent. It., Genova, 114: 183-192.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ The Diptera Site - The BioSystematic Database of World Diptera (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2014-05-25 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ A Pan-European Species directories Infrastructure (PESI) (anglès)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
* BioLib (anglès)
* Q-bank Arthropods (anglès)
# Mormia ignava

Mormia ignava és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids.

## Descripció

* Mascle: vèrtex amb els costats arrodonits i l'occipuci aplanat, pèls uniformement distribuïts sobre la superfície; ales pàl·lides; fèmur més llarg que la tíbia; antenes de 0,90 mm de llargària i ales d'1,47 mm de llargada i 0,45 d'amplada.
* Femella: similar al mascle, però amb antenes de 0,56-0,62 mm de longitud i ales d'1,42-1,55 mm de llargària i 0,45-0,47 d'amplada.

## Distribució geogràfica

Es troba a Indonèsia: és un endemisme de Papua Occidental.

## Referències

* ↑ Enderlein, G., 1935. Zur Klassifikation der Psychodinen. Sber. Ges. Naturforsch. Freunde Berlin, 1935, 248. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2014-05-25. [Consulta: 12 maig 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 3 Quate, L.W.; Quate, S.H., 1967. A monograph of Papuan Psychodidae, including Phlebotomus (Diptera). Pacific Insects Monograph, 15: 1–216. «PDF».
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ The Diptera Site - The BioSystematic Database of World Diptera (anglès)
* ↑ The Moth Flies (Drain Flies) and Sand Flies (Diptera: Psychodoidea) of Papua Indonesia (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Mystus rhegma

Mystus rhegma és una espècie de peix de la família dels bàgrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 12 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Tailàndia.

## Referències

* ↑ Scopoli J. A. 1777. Introductio ad historiam naturalem, sistens genera lapidum, plantarum et animalium hactenus detecta, caracteribus essentialibus donata, in tribus divisa, subinde ad leges naturae. Prague. Introd. Hist. Nat.. i-x + 1-506.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Rainboth, W.J. 1996. Fishes of the Cambodian Mekong. FAO Species Identification Field Guide for Fishery Purposes. FAO, Roma, Itàlia. 265 p.

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Roberts, T.R. 1994. Systematic revision of Asian bagrid catfishes of the genus Mystus sensu stricto, with a new species from Thailand and Cambodia. Ichthyol. Explor. Freshwat. 5(3):241-256.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Mystus tengara

Mystus tengara és una espècie de peix de la família dels bàgrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 18 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pakistan, l'Índia, el Nepal, Bangladesh i l'Afganistan.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Talwar, P.K. i A.G. Jhingran 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. Vol. 2. A.A. Balkema, Rotterdam.
* ↑ Petr, T. 1999. Coldwater fish and fisheries in Afghanistan. p. 138-148. A T. Petr (ed.) Fish and fisheries at higher altitudes: Asia. FAO Fish. Tech. Pap. Núm. 385. FAO, Roma, Itàlia. 304 p.

## Bibliografia

* Burgess, W.E. 1989. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes. T.F.H. Publications, Inc., Neptune City (Nova Jersey, Estats Units). 784 p.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Hamilton, F. [Buchanan] 1822. An account of the fishes found in the river Ganges and its branches. Edimburg i Londres. An account of the fishes found in the river Ganges and its branches.: i-vii + 1-405, Pls. 1-39.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Roberts, T.R. 1994. Systematic revision of Asian bagrid catfishes of the genus Mystus sensu stricto, with a new species from Thailand and Cambodia. Ichthyol. Explor. Freshwat. 5(3):241-256.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Mystus wolffii

Mystus wolffii és una espècie de peix de la família dels bàgrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 20 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de Tailàndia fins a Indonèsia, incloent-hi la conca del Mekong.

## Referències

* ↑ Scopoli J. A. 1777. Introductio ad historiam naturalem, sistens genera lapidum, plantarum et animalium hactenus detecta, caracteribus essentialibus donata, in tribus divisa, subinde ad leges naturae. Prague. Introd. Hist. Nat. . i-x + 1-506.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., A.J. Whitten, S.N. Kartikasari i S. Wirjoatmodjo 1993. Freshwater fishes of Western Indonesia and Sulawesi. Periplus Editions, Hong Kong. 221 p.

## Bibliografia

* Burgess, W.E. 1989. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes. T.F.H. Publications, Inc., Neptune City (Nova Jersey, Estats Units). 784 p.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Roberts, T.R. 1994. Systematic revision of Asian bagrid catfishes of the genus Mystus sensu stricto, with a new species from Thailand and Cambodia. Ichthyol. Explor. Freshwat. 5(3):241-256.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Modúbar de la Emparedada

Modúbar de la Emparedada és un municipi de la província de Burgos a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Forma part de la comarca d'Alfoz de Burgos.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 162 | 240 | 301 | 367 |
# Muralles de Regencós

Les muralles de Regencós són una fortificació de Regencós (Baix Empordà) declarada bé cultural d'interès nacional.

## Descripció

La població estava formada per un recinte fortificat amb torres i murs (segles XIV-XV). En resten dues torres rodones, una ben sencera, dos portals i llenços de murs amb sageteres.
El traçat, de pla quadrangular, del recinte murat de Regencós es pot seguir sense massa dificultats malgrat que les seves restes s'integrin a edificacions tardanes. A l'antic sud-oest del recinte hi ha una torre, que ara és l'element més vistent, cilíndrica, conservada gairebé enterament, ja que només hi manca l'emmerletat superior. Forma part de la casa on es troba adossada i va ser restaurada modernament conjuntament amb ella. La part restant del sector sud i l'occidental són les més destruïdes. Tanmateix, al mig del darrer hi queda un portal amb el passadís cobert i al seu costat la part inferior d'una altra torre cilíndrica. Al nord i, en especial a llevant, s'hi veuen llargs trams de llenç amb espitlleres, que es conserven en alçada desigual, màxima d'uns 3 metres. Prop de l'angle sud-est s'hi pot veure un altre portal, d'arc de mig punt i gran dovellatge. El parament de la fortificació és, arreu, de rebles grans travats amb morter.

## Història

El lloc de Regencós fou possessió dels Cruïlles-Peratallada almenys des de l'any 1312. El 29 de juliol del dit any, el rei Jaume II confirmà a les Universitats de Cruïlles, Esclanyà i Regencós, els privilegis, llibertats i immunitats que els havia concedit el difunt Gilabert de Cruïlles. Posteriorment, el rei Pere el Cerimoniós, vengué per carta de Gràcia als Cruïlles les jurisdiccions de Regencós, juntament amb les de Begur i Esclanyà. Al fogatjament de 1365-1370 hi consta: «Sclanya e Rajancós, de Gilabert de Cruïlles... XLVIII fochs». Cal tenir en compte que els dos llocs són propers; Esclanyà pertany avui al municipi de Begur. A l'inventari dels béns i jurisdiccions de la casa de Cruïlles-Peratallada fet el 1395 s'hi esmenta el «locum de Rivo Jonchoso cum reditibus suis». És l'únic lloc de la comarca que figura en aquesta relació al qual no es dona el qualificatiu de «castell». Ha estat apuntat, com a hipòtesi a confirmar, que la muralla descrita potser encara no havia estat bastida.

## Referències

* 1 2 3 «Muralles de Regencós». Pat.mapa: arquitectura. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2014].

## Enllaços externs

* Regencós a Castells Catalans
# Muralles de Pals

Les muralles de Pals són una obra de Pals (Baix Empordà) declarada bé cultural d'interès nacional.

## Descripció

En resten sectors d'antics murs, que sovint formen part de cases tardanes i les Torres d'en Ramonet i de l'Hospital (segle XIV).
El traçat del recinte murat de Pals pot ser seguit gairebé totalment. Les torres són de planta rectangular i presenten una obertura que n'ocupa tota la cara interior. Les cobertes són amb volta de canó o bé apuntada. Les millors conservades són les d'en Ramonet, a l'angle nord-oest del recinte, situada prop de l'església, la d'en Rom, a l'extrem nord, i la d'en Xixanel·lo, a la banda nord-est. Altres fragments conservats són els paraments amb espitlleres,obertes a diferents altures per adaptar-se als desnivells del terreny, que uneixen les torres; els trams més remarcables són els que corresponen al Passeig Arqueològic, que uneix les torres d'en Ramonet i d'en Rom, i al del Dr. Pi i Figueres, entre aquesta última i les torres d'en Xixanel·lo i de l'Hospital.

## Història

Es tracta d'un dels conjunts de muralles medievals millor conservats de la comarca, principalment a la banda de tramuntana, ja que la vila va créixer en direcció sud, i en aquesta direcció han quedat en part amagades o bé van ser enderrocades per bastir els habitatges extramurs. El conjunt de la banda nord pot ser datat entre els segles XIII-XIV, encara que a partir d'aquella data va experimentar successives intervencions. Durant el segle xv apareix documentada una intervenció documentada una intervenció important en aquest sector i en direcció sud. El conjunt es troba restaurat i conserva en bona part l'obra original, encara que s'han fet necessària la reconstrucció d'alguns fragments, com la torre de l'Hospital, a l'angle NE del recinte.

## Referències

* 1 2 3 «Muralles de Pals». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2014].