OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bae Doona

Bae Doona (Corea del Sud, 11 d'octubre de 1979) és una actriu, fotògrafa i escriptora sud-coreana. Ha actuat a pel·lícules i sèries de diversos pel·lícules. Els seus llibres de fotografia i de viatges l'han convertida en una escriptora molt venuda.

## Actuacions

Pel·lícules:
* Barking Dogs Never Bite (2000)
* Take Care of My Cat (2001)
* Sympathy for Mr. Vengeance (2002)
* Linda Linda Linda (2005)
* The Host (2006)
* Air Doll
* Cloud Atlas (2012)
Sèries:
* Someday
* Sense8 (2015)
* Stranger (2017)
* Kingdom (2018)

## Referències

* 1 2 3 Beck, Una. «The Actress of Positive Stateless/BEA Doo-na of Air Doll». Korean Film, 01-07-2009. [Consulta: 1r maig 2019].
* ↑ Lee, Maggie «Air Doll -- Film Review». Hollywood Reporter, 15-05-2009 [Consulta: 1r maig 2019].
* ↑ Lee, Hyo-won «'Cloud Atlas' Star Promotes Film in South Korea Via Mobile App». Hollywood Reporter, 30-12-2012 [Consulta: 1r maig 2019].
* ↑ Moylan, Brian «Netflix's Sense8 is the Wachowskis' very own Lost, with a few big flaws». The Guardian, 05-06-2015 [Consulta: 1r maig 2019].
* ↑ Martín, Cynthia «'Kingdom': primer trailer de la serie coreana de zombis de Netflix». Fotogrames, 11-11-2018 [Consulta: 1r maig 2019].
# Bardil·lis II

Bardil·lis II (en llatí Bardylis o Bardyllis, en grec antic Βάρδυλις, Βάρδυλλις) va ser un rei d'Il·líria possiblement fill de Clit i nét de Bardil·lis. Va governar entre els anys 295 aC i 290 aC.
Va ser el pare de Bircenna, esposa del rei Pirros de l'Epir. Bardil·lis és l'únic rei d'Il·líria del que se'n té constància històrica després de la mort de Glàucies. Podria ser que hagués succeït Glàucies en el domini dels seus territoris i que abans hagués governat a Dassarètia encara en vida del seu pare, un territori molt proper a Macedònia. Quan va aconseguir el tron era el rei més poderós d'Il·líria, amb domini sobre nombroses tribus.
Tant el seu pare Clit com el seu avi Bardil·lis eren enemics de Macedònia. Va fer la guerra contra els macedonis, i probablement també contra els hereus de Glàucies, i devia conquerir els territoris dels taulantis sobre els que Glàucies governava. Pirros va fer una guerra contra Il·líria i va conquerir la seva capital, encara que no se sap de quina ciutat es tractava, però sembla que Bardil·lis i Pirros van compartir el territori dels taulantis. El rei d'Il·líria es va convertir en un client de Pirros, perquè l'animadversió que els dos sentien pel Regne de Macedònia els va fer aliats. Bardil·lis va ser el sogre de Pirros, mostrant així el seu prestigi i influència al territori d'Il·líria.

## Referències

* ↑ Cambi, Nenad (et al.) (eds.). Greek Influence Along the East Adriatic Coast. Split: Književni Krug, 2002, p. 110-113. ISBN 9789531631549.
* ↑ Šašel Kos, Marjeta. Appian and Illyricum. Ljubljana: Narodni Muzej Slovenije, 2005, p. 258. ISBN 9789616169363.
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Pirros, 9
# Bardissa

* No s'ha de confondre amb tanca vegetal.
Una bardissa o un barder és una associació vegetal conformada per arbustos, mates o lianes o totes dues coses alhora, tupida sovint impenetrable i amb un més gran desenvolupament vertical que el matollar. Als Països Catalans són habitualment presents espècies com els esbarzers, l'aranyoner, la vidalba, l'heura, l'arítjol o el roser silvestre. Les bardisses se solen desenvolupar en rieres i recs i en les llindes de finques agrícoles. Tanmateix hom denomina bardissa aquelles barreres o tanques fetes amb arbres o arbustos. Aquestes tanques generalment estan disposades als límits de parcel·les per a establir la separació de les propietats o la protecció contra la intrusió.

## Galeria

* Bardissa constituïda com a tanca
* Bardisses en camps

## Referències

* ↑ DCVB - bardissa
* ↑ DIEC

## Vegeu també

* Pardal de bardissa
* Tanca vegetal
* Tallabarder

## Enllaços externs

* «La haie dans le paysage et les jardins» (en francès). amisdelaterre.be. [Consulta: 14 abril 2012]. «Conté alguns documents en PDF per a ampliar idees sobre l'ús de les tanques vives»
* «Hedge Plants. Selecting the Best Shrubs to Make Hedges» (en anglès). about.com. [Consulta: 14 abril 2012]. «Revisió sobre els tipus de bardisses per a fer tanques»
# Tungusita

La tungusita és un mineral de la classe dels silicats, que pertany al grup de la girolita. Rep el nom per localitat tipus, la riba dreta del riu Tunguska Inferior, a Rússia.

## Característiques

La tungusita és un silicat de fórmula química Ca₄Fe₂Si₆O$_{15}$(OH)₆. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1966. Cristal·litza en el sistema triclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la tungusita pertany a «09.EE - Fil·losilicats amb xarxes tetraèdriques de 6-enllaços connectades per xarxes i bandes octaèdriques» juntament amb els següents minerals: bementita, brokenhillita, pirosmalita-(Fe), friedelita, pirosmalita-(Mn), mcgil·lita, nelenita, schal·lerita, palygorskita, tuperssuatsiaïta, yofortierita, windhoekita, falcondoïta, loughlinita, sepiolita, kalifersita, girolita, orlymanita, reyerita, truscottita, natrosilita, makatita, varennesita, raïta, intersilita, shafranovskita, zakharovita, zeofil·lita, minehil·lita, fedorita, martinita i lalondeïta.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a Tura, a la conca del riu Nizhnyaya Tunguska, al districte d'Evenkia (Krai de Krasnoiarsk, Rússia). També ha estat descrita en altres indrets del krai de Krasnoiarsk, així com als Estats Units, el Canadà, Islàndia i l'Índia.

## Referències

* ↑ «Tungusite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 4 febrer 2020].
# Baronia del Pariatge

La Baronia del Pariatge o Baronia d'Andratx fou una baronia de Mallorca que comprenia els territoris sota jurisdicció del bisbe i del rei de Mallorca d'acord amb el contracte de pariatge signat el 1323. Comprenia, a grans trets, els actuals termes municipals d'Andratx (la vila principal), Calvià, Estellencs, Puigpunyent, Marratxí, un grapat d'alqueries del pla de Sant Jordi i bona part del terme de la parròquia de Santa Creu.
Els orígens de la baronia els cal cercar en el mateix Repartiment: la part proporcional a allò que havia aportat el bisbe de Barcelona per la Conquesta de Mallorca. Aquestes terres constituïren allò que hom anomenà baronia del bisbe de Barcelona, la qual era administrada dels seus feudataris. Aquest domini es mantengué durant un segle. La nova política dels reis de Mallorca per atreure i integrar els dominis senyorials que no havien pertocat al rei i que ja havia aconseguit les possessions dels altres grans beneficiaris del Repartiment portà el rei Sanç a assolir un contracte signat a Perpinyà el 1323 pel qual el govern i l'administració de la baronia dels bisbes de Barcelona a Mallorca es faria a parts iguals entre el bisbe i el rei, que romangueren com a senyors del territori de la baronia en règim de propietat compartida.
Això afectava tots els aspectes administratius de la baronia: l'elecció dels batles de cada parròquia aniria a càrrec un any del rei i un any del bisbe alternativament, i també requeien sobre els dos per igual els imposts, la justícia i les multes i confiscacions de béns. L'administració de la baronia requeia en una cúria eclesiàstica, la qual era nomenada conjuntament per part d'ambdós copropietaris. El rei, val a dir, tenia competència exclusiva en les apel·lacions d'última instància. A més, disposava lliurement del territori comprès entre la Punta de na Galinda i Cala en Basset, amb el Pantaleu i Sant Elm, que aleshores comptava amb una petita població i amb una torre que ja era de propietat reial; mentre que el bisbe s'aturava l'illa de la Dragonera.
Aquest sistema pervisqué durant molts de segles; fins i tot sobrevisqué el decret de Nova Planta, fins que les Corts de Cadis l'aboliren el 1811 i tot plegat passà a ser de propietat reial.

## Referències

* 1 2 3 «Pariatge, Baronia del». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum XII. Palma: Promomallorca, p. 361. ISBN 84-8661702-2.
# Baile an Fheirtéaraigh

Baile an Fheirtéaraigh (ˈbˠalʲənʲ ɛɾˠˈtʲeːɾˠigʲ o An B[h]uailtín, en anglès Ballyferriter) és una ciutat d'Irlanda, a la Gaeltacht del comtat de Kerry, a la província de Munster. Es troba a l'oest de la península de Corca Dhuibhne (Dingle) i segons el cens de 2002 al voltant del 75% de la població parla l'irlandès quotidianament.
La vila va rebre el nom de la família hibernonormanda Feiritéar que s'assentà a Ard na Caithne ala darreria l'edat mitjana i de la que el membre més famós fou un poeta executat al segle xvii, Piaras Feiritéar. A nivell local encara és usat l'antic nom de la vila An B[h]uailtín («el petit indret lacti»).
La vila està situada als marges dels turons de Croaghmarhin vora Cuan Ard na Caithne (també anomenat Smerwick harbour) a la península de Dingle, en la carretera regional R559 que voreja l'oest de la península començant i acabant al poble d'An Daingean. Hi ha tres pubs i un hotel, una escola, església, museu (Músaem Chorca Dhuibhne), Comharchumann Forbartha Chorca Dhuibhne, i una caserna de la Garda. La vila rep nombrosos estudiants d'irlandès durant l'estiu, tant infants com adults. L'UCC hi té instal·lacions per a facilitar l'accés als estudiants de la zona.
Entre Ballyferriter i Smerwick Harbour hi ha Dún an Óir (el fort d'Or), una fortificació de l'edat de ferro on el 1580 es va produir una massacre durant la segona rebel·lió dels Desmond. Una tropa de 600 espanyols i italians que va desembarcar en suport del rebel James Fitzmaurice Fitzgerald fou massacrada per les tropes angleses d'Arthur Grey, 14è baró Grey de Wilton.

## Referències

* ↑ Placenames Database of Ireland
# Baile Bhúirne

Baile Bhúirne (ˈbˠalʲə ˈvʷuːrˠnʲə, en anglès Ballyvourney "vila dels estimats") és una vila d'Irlanda, a la Gaeltacht de comtat de Cork, a la província de Munster. Forma part de la baronia de Muskerry West i de la diòcesi de Cloyne, als marges del riu Sullane.

## Llogarets

Llogarets a la parròquia civil :
| Nom en irlandès | Nom en anglès |
| Baile Mhic Íre | Ballymakeery |
| Barr Duínse | Bardinch |
| Cathair Chearnaigh | Cahercarney |
| An Cheapach Thiar | Cappagh West |
| An Cheapach Thoir | Cappagh East |
| Na Cillíní | Killeen |
| Cnoc an Iúir | Knockanure |
| Com an Ghadhair | Coomnagire |
| Com na Cloiche | Coomnaclohy |
| Com Uí Chlúmháin | Coumaclovane |
| Cúil an Bhuacaigh | Coolavokig |
| Cúil an Mhothair | Coolavoher |
| Cúil Aodha | Coolea |
| An Chúil Iarthach | Coolierher |
| Cúil na Cathrach | Coolnacaheragh |
| Daingean na Saileach | Dangansallagh |
| Doire an Chuilinn | Derreenaculling |
| An Doire Leathan | Derrylahan |
| Doire na Sagart | Derrynasaggart |
| Na Doirí | Derree |
| An Doirín Álainn | Derreenaling |
| Na Foithrí | Fuhiry |
| Gort an Acra | Gortanacra |
| Gort na Fuinseann | Gortnafunshion |
| Gort na gCros | Gortnagross |
| Gort na Scairte | Gortnascarty |
| Gort na Tiobratan | Gortnatubbrid |
| Gort Uí Raithile | Gortyrahilly |
| An Inse Mhór | Inchamore |
| An Lománach Bheag | Lumnagh Beg |
| An Lománach Mhór | Lumnagh More |
| Magh Réidh | Flats |
| Na Millíní | Milleeny |
| An Muirneach Beag | Murnaghbeg |
| An Ráth Thiar | Rath West |
| An Ráth Thoir | Rath East |
| An Rathúnach Thiar | Rahoonagh West |
| An Rathúnach Thoir | Rahoonagh East |
| Ré na bPobal | Reanabobul |
| Screathan na nGabhann | Scrahanagown |
| An tSeanchluain | Shanacloon |
| An Seantóir | Glebe |
| An Sliabh Riabhach | Slievereagh |
| An Tóchar | Togher |
| Tonn Láin | Toonlane |
| Na hUláin Thiar | Ullanes West |
| Na hUláin Thoir | Ullanes East |

## Personatges il·lustres

* Seán Ó Riada, compositor irlandès, és enterrat al cementiri. .
* Seán Ó Ríordáin, poeta
* Part del film The Wind That Shakes the Barley fou rodat ací.

## Referències

* ↑ Placenames Database of Ireland
# UPV

UPV té els següents significats:
* Unitat del Poble Valencià, coalició política entre el Partit Nacionalista del País Valencià i Agrupament d'Esquerra del País Valencià
* Universitat Politècnica de València, universitat politècnica situada a València, Gandia, Alcoi i Xàtiva
* Universitat del País Basc (per les seves sigles oficials: UPV/EHU), universitat pública del País Basc
# UP (Complexitat)

En teoria de complexitat, la classe de complexitat UP és la classe de problemes de decisió que es poden resoldre en temps polinòmic en una màquina de Turing no ambigua per almenys un camí que accepte per cada entrada.
Una reformulació de la definició de la classe NP s'expressa dient que un llenguatge és a NP si i només si donada una resposta, es pot verificar en un temps polinòmic per una màquina de Turing determinista. De manera similar, un llenguatge és a UP si donada una resposta es pot verificar en un temps polinòmic, i el verificador només accepta com a molt una resposta per cada instància del problema. Més formalment, un llenguatge L pertany a UP si existeix un algorisme de dues entrades i temps polinòmic A i una constant c tal que:
* si x és de L, llavors existeix un únic certificat y amb ${\displaystyle |y|=O(|x|^{c})}$tal que ${\displaystyle A(x,y)=1}$
* si x no és de L, llavors no existeix un certificat y amb ${\displaystyle |y|=O(|x|^{c})}$tal que ${\displaystyle A(x,y)=1}$
* l'algorisme A verifica L en un temps polinòmic

## Relació amb d'altres classes

UP conté a la classe P i està continguda dins de NP.
Es coneix que la classe UP conté tots els problemes complets.
La classe NP està dins de la classe RP$^{UP-promesa}$, que vol dir que existeix una reducció de qualsevol problema dins de NP cap a un problema a la classe UP-promesa.

## Referències

* ↑ Valiant, Leslie G. «Relative complexity of checking and evaluating». Information Processing Letters, 5, 1, 01-05-1976, pàg. 20–23. DOI: 10.1016/0020-0190(76)90097-1. ISSN: 0020-0190.
* ↑ Hartmanis, Juris; Hemachandra, Lane A. «Complexity classes without machines: On complete languages for UP». Theoretical Computer Science, 58, 1-3, 01-06-1988, pàg. 129–142. DOI: 10.1016/0304-3975(88)90022-9. ISSN: 0304-3975.
* ↑ «Complexity Zoo:U - Complexity Zoo» (en anglès). Arxivat de l'original el 2019-07-09. [Consulta: 3 desembre 2018].
* ↑ Valiant, L.G.; Vazirani, V.V. «NP is as easy as detecting unique solutions». Theoretical Computer Science, 47, 1986, pàg. 85–93. DOI: 10.1016/0304-3975(86)90135-0. ISSN: 0304-3975.
# Trávnica

Trávnica és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Nitra, al sud-oest del país. El 2021 tenia 1.032 habitants.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1075.

## Referències

* ↑ «Nitriansky kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities» (en anglès), 12-04-2022. [Consulta: 7 agost 2022].
* ↑ «História» (en eslovac). Obec Trávnica. [Consulta: 7 agost 2022].
# Trágala, perro

Trágala, perro és una pel·lícula dramàtica espanyola escrita i dirigida per Antonio Artero en 1981. L'argument està basat en el procés judicial que va provocar l'aparició dels estigmes a María Rafaela Quiroga, més coneguda com a Sor Patrocinio, que arribaria a ser consellera d'Isabel II d'Espanya.

## Argument

"Con el trágala, trágala, trágala... Con el trágala, trágala, perro!" era la tornada d'una tonada a la qual se li posaven lletres diferents, en general satíriques, i que cantaven els captaires per les places i mercats de Madrid, cap l'últim terç del segle xix, a fi de rebre unes monedes de l'auditori... Estem en els convulsos temps de la 1a República Espanyola, dies per a revolucions i, també, per a miracles, per a clericals i per als disposats a la crema dels convents... A La monja de las llagas (Amparo Muñoz), enclaustrada en un convent de Madrid, un dia li apareixen els "estigmes" de Crist, primer a les mans i peus... Després en el costat... Credulitat en uns i sospites en uns altres.

## Repartiment

* Amparo Muñoz - Sor Patrocinio
* Fernando Rey - Jutge
* Lola Gaos - Mare Superiora
* Cecilia Roth - Micaela
* Luis Ciges - Cel·lador
* Tina Sáinz - Sor Vicenta
* Antonio Gamero - Secretari del Jutge
* Luis Suárez - Don Manuel

## Recepció

Fou mal acollida per la crítica i el públic, tot i que fou exhibida com a part de la secció oficial al Festival Internacional de Cinema de Sant Sebastià 1981.

## Referències

* ↑ Trágala, perro a abc.es
* ↑ La monja de las llagas, El País, 19 de novembre de 1981
* ↑ «Siete calles», un «thriller» a la vasca, La Vanguardia, 26 de setembre de 1981

## Enllaços externs

* Col·loqui: Basades en fets reals sobre Horas de luz i Trágala, perro, a Historia de nuestro cine, rtve.es
# Va succeir una nit

Va succeir una nit (títol original en anglès It Happened One Night) és una pel·lícula estatunidenca dirigida l'any 1934 per Frank Capra. Va ser la primera pel·lícula a obtenir l'Oscar en les cinc categories principals. El 1993, Va succeir una nit va ser seleccionada per a la seva conservació en el National Film Registry de la Biblioteca del Congrés dels Estats Units.
La guió es basa en un relat breu de Samuel Hopkins Adams, Night Bus ("Bus nocturn"), d'agost de 1933. Classificada com una producció "pre-Code" ("prèvia al codi"), la pel·lícula és de les darreres comèdies romàntiques creades abans que la Motion Picture Association of America (MPPDA) comencés a fer complir estrictament el juliol de 1934 el codi de producció de pel·lícules cinematogràfiques de 1930. Va succeir una nit va estrenar-se quatre mesos abans. El 2013, la pel·lícula va ser objecte d'una important restauració.

## Repartiment

* Clark Gable: Peter Warne
* Claudette Colbert: Ellie Andrews
* Walter Connolly: Alexander Andrews
* Roscoe Karns: Oscar Shapeley
* Jameson Thomas: King Westley
* Harry C. Bradley: Henderson
* Alan Hale: Danker
* Arthur Hoyt: Zeke
* Blanche Frederici: La dona de Zeke
* Charles C. Wilson: Joe Gordon
* Ward Bond: El xofer del cotxe
* Wallis Clark: Lovington

## Premis i nominacions
### Premis

* 1935: Oscar a la millor pel·lícula per Frank Capra i Harry Cohn
* 1935: Oscar al millor guió adaptat per Robert Riskin
* 1935: Oscar al millor director per Frank Capra
* 1935: Oscar al millor actor per Clark Gable,
* 1935: Oscar a la millor actriu per Claudette Colbert

## Al voltant de la pel·lícula

* Aquesta pel·lícula és el prototip estàndard de la comèdia romàntica americana. És igualment considerada com la pel·lícula fundadora de la Screwball comedy («comèdia guillada»), gènere que consistia en una versió moderna de les pel·lícules burlesques mudes de les quals constituïa la continuació lògica.
* Clark Gable i Claudette Colbert van rodar la pel·lícula a contracor i per contracte. En tot cas els va suposar un Oscar a cadascun.
* Aquesta pel·lícula és, amb Algú va volar sobre el niu del cucut i El silenci dels anyells, l'única que ha aconseguit els cinc oscars considerats més importants: millor pel·lícula, millor director, millor actor, millor actriu i millor guió).

## Referències

* ↑ "National Film Registry." Arxivat 28 March 2013$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. Library of Congress. Accés el 28 octubre 2011.
* ↑ Brown 1995, p. 118.
* ↑ "Restoring the Frank Capra Classic, It Happened One Night." Arxivat 2017-07-09 a Wayback Machine. CreativeCOW.net. Accés: 16 abril 2014.
* ↑ "Colorworks completes brilliant 4K restoration of Frank Capra classic 'It Happened One Night'." Shoot, 18 novembre 2013. Accés: 16 abril 2014.
# Basilea III

Els acords denominats Basilea III són els futurs acords de regulació bancària. Basilea III es duu a terme en el context de la constatació que el risc de contrapart en les transaccions de 500 mil milions d'euros en productes derivats han estat mal mesurades sobre la base d'hipòtesis poc controlades, en particular en el context de l'evolució dels mercats baixistes.

## Notes i referències

* ↑ «El coeficient de solvència» (en francès). Fimarkets.com. [Consulta: 24 novembre 2011].

## Vegeu també

* Acords de Basilea
* Basilea II

## Enllaços externs

* Article i document de síntesi interessant sobre les qüestions i impactes de Basilea III, que es troben en el lloc Fimarkets.
# Amboasary

«Amboasary» té aquests significats:
* Amboasary-Atsimo, ciutat i comuna a Anosy, Madagascar
* Amboasary Gara, ciutat i comuna a Moramanga, Madagascar
* Amboasary-Antambolo o Antambolo, ciutat i comuna a Arivonimamo, Madagascar
* Amboasary Sud, districte de Madagascar
# Sança

Sança és el nom dels següents personatges:
* Sança Alfons de Lleó (~1210 - 1270), filla il·legítima del rei Alfons IX de Castella
* Sança d'Aragó (Saragossa, ~1186 - 1241), princesa d'Aragó i comtessa consort de Tolosa (1222 -1241)
* Sança d'Aragó i Hongria (Barcelona, ~1242-1255 - Jerusalem, 1262 /1275), filla del rei Jaume el Conqueridor
* Sança de Barcelona (~1057 - 1095), comtessa consort de Cerdanya
* Sança de Castella, diversos personatges
* Sança I de Lleó (1013 - 1067), reina de Lleó (1037 -1065) i reina consort de Castella (1035 -1065)
* Sança II de Lleó (~ 1192 - Monestir de Villabuena, ~1243), reina de iure de Lleó (1230)
* Sança de Mallorca (Regne de Mallorca, 1284 - Nàpols, 1345), infanta de Mallorca i reina consort de Nàpols (1304 -1343)
* Sança de Pamplona (~900 - 959), infanta de Navarra, reina consort de Lleó (923 -924) i comtessa consort de Castella (932 -959)
* Sança de Portugal i de Barcelona (~1181 - Monestir de Celas, Coïmbra, 1229), infanta de Portugal
* Sança de Provença (Ais de Provença, 1225 - castell de Berkhamsted, Anglaterra, 1261), infanta de Provença
* Sança Ximenis de Cabrera, filla del vescomte Bernat IV de Cabrera
* Beata Sança, diversos personatges

## Vegeu també

* Sansa
* Sançà
# Peptona

Peptona generalment es refereix al producte d'una reacció d'hidròlisi de proteïnes.
Aquesta hidròlisi pot ser química (hidròlisi àcida) o d'enzims. La taxa d'hidròlisi depèn dels substrats, dels agents d'hidròlisi i de les condicions de funcionament. Aquestes hidròlisi no es controlen, i les reaccions també produeixen espècies moleculars que van des d'un pèptid d'aminoàcids fins diverses dotzenes.
Les aplicacions industrials de les peptones són múltiples pels medis de cultiu, per la microbiologia, la cosmètica, la indústria alimentària, la nutrició animal...

## Enllaços externs

* Funcions dels elements components (francès)
# Bassa de la Balandra

La Bassa de la Balandra és una obra de Vilaplana (Baix Camp) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

La bassa té una froma pràcticament trapezoidal amb el mur que dona al riu una mica més curt que el que dona a muntanya. La profunditat és d'uns dos metres i mig. La bassa es troba en ple ús i la comunitat de regants ha tingut cura dels recs i la mina. Per assegurar-ne l'abastiment i poder fer front a les èpoques de sequera es va construir una bassa de plàstic riu amunt.

## Referències

* ↑ «Bassa de la Balandra». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 octubre 2018].

## Enllaços externs

* «Bassa de la Balandra». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.