# Artxi

Artxi és una llengua caucàsica parlada pels artxis, que viuen al sud-est del Daguestan, una república autònoma de la Federació Russa. Segons el cens de 2002 tenia 1.200 parlants a Daguestan.

## Característiques

És una parla poc habitual per molts dels seus fonemes i pel seu contrast entre fricativa velar lateral sorda, sonora i ejectiva. Es tracta d'una llengua ergativa-absolutiva amb quatre classes de substantius i té un notable sistema morfològic del sistema amb grans paradigmes i irregularitats a tots els nivells. Matemàticament, hi ha 1.502.839 formes possibles que es poden derivar d'una única arrel verbal.

## Ortografia

Fins a temps recents l'artxi no tenia forma escrita i els especialistes l'escrivien en alfabet llatí. Des de 2006 el Grup Morfològic de Surrey ha desenvolupat una escriptura per a aquest idioma en alfabet ciríl·lic basat en l'àvar, i que és usat en el Diccionari Artxi-Rus-Anglès juntament amb transcripció IPA.
Ortografia pràctica artxi pel SMG :
| Lletra base | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA | Lletres derivades i pronunciació IPA |
| Lletra base | | IPA | | IPA | | IPA | | IPA | | IPA | | IPA | | IPA | | IPA |
| а | А а | /a/ | АӀ аӀ | /aˤ/ | Á а́ | /á/ | А́а а́а | /áː/ | А́Ӏ а́Ӏ | /áˤ/ | | | | | | |
| б | Б б | /b/ | | | | | | | | | | | | | | |
| в | В в | /w/ | per altres, veure sota | per altres, veure sota | per altres, veure sota | per altres, veure sota | | | | | | | | | | |
| г | Г г | /g/ | Гв гв | /gʷ/ | Гь гь | /h/ | Гъ гъ | /ʁ/ | Гъв гъв | /ʁʷ/ | ГъӀ гъӀ | /ʁˤ/ | ГъӀв гъӀв | /ʁˤʷ/ | ГӀ гӀ | /ʢ/ |
| д | Д д | /d/ | Дв дв | /dʷ/ | | | | | | | | | | | | |
| е | Е е | /e/ | ЕӀ еӀ | /eˤ/ | Е́ е́ | /é/ | Е́е е́е | /éː/ | Е́Ӏ е́Ӏ | /éˤ/ | | | | | | |
| ж | Ж ж | /ʒ/ | Жв жв | /ʒʷ/ | | | | | | | | | | | | |
| з | З з | /z/ | Зв зв | /zʷ/ | | | | | | | | | | | | |
| и | И и | /i/ | ИӀ иӀ | /iˤ/ | И́ и́ | /í/ | И́и и́и | /íː/ | и́Ӏ | /íˤ/ | | | | | | |
| й | Й й | /j/ | | | | | | | | | | | | | | |
| к | К к | /k/ | кк | /kː/ | Кв кв | /kʷ/ | ккв | /kːʷ/ | КӀ кӀ | /kʼ/ | КӀв кӀв | /kʷʼ/ | Къ къ | /qʼ/ | Къв къв | /qʷʼ/ |
| к | | | ккъ | /qːʼ/ | КъӀ къӀ | /qˤʼ/ | КкъӀ ккъӀ | /qːˤʼ/ | КъӀв къӀв | /qˤʷʼ/ | Кь кь | /k͡ʟ̝̊ʼ/, /ʟ̝/ | Кьв кьв | /k͡ʟ̝̊ʷʼ/ | | |
| л | Л л | /l/ | Лъ лъ | /ʟ̝̊/ | Ллъ ллъ | /ʟ̝̊ː/ | Лъв лъв | /ʟ̝̊ʷ/ | Ллъв ллъв | /ʟ̝̊ːʷ/ | ЛӀ лӀ | /k͡ʟ̝̊/ | ЛӀв лӀв | /k͡ʟ̝̊ʷ/ | | |
| м | М м | /m/ | | | | | | | | | | | | | | |
| н | Н н | /n/ | | | | | | | | | | | | | | |
| о | О о | /o/ | ОӀ оӀ | /oˤ/ | О́ о́ | /ó/ | О́о о́о | /óː/ | О́Ӏ о́Ӏ | /óˤ/ | | | | | | |
| п | П п | /p/ | пп | /pː/ | ПӀ пӀ | /pʼ/ | | | | | | | | | | |
| р | Р р | /r/ | | | | | | | | | | | | | | |
| с | С с | /s/ | Сс сс | /sː/ | Св св | /sʷ/ | Ссв ссв | /sːʷ/ | | | | | | | | |
| т | Т т | /t/ | тт | /tː/ | ТӀ тӀ | /tʼ/ | Тв тв | /tʷ/ | | | | | | | | |
| у | У у | /u/ | УӀ уӀ | /uˤ/ | У́ у́ | /ú/ | У́у у́у | /úː/ | У́Ӏ у́Ӏ | /úˤ/ | | | | | | |
| х | Х х | /χ/ | Хх хх | /χː/ | Хв хв | /χʷ/ | Ххв ххв | /χːʷ/ | ХӀ хӀ | /ʜ/ | ХьӀ хьӀ | /χˤ/ | ХхьӀ ххьӀ | /χːˤ/ | ХьӀв хьӀв | /χˤʷ/ |
| х | | | ХхьӀв ххьӀв | /χːˤʷ/ | Хъ хъ | /q/ | Хъв хъв | /qʷ/ | ХъӀ хъӀ | /qˤ/ | ХъӀв хъӀв | /qˤʷ/ | | | | |
| ц | Ц ц | /t͡s/ | Цв цв | /t͡sʷ/ | ЦӀ цӀ | /t͡sʼ/ | ЦӀв цӀв | /t͡sʷʼ/ | Цц цц | /t͡sː/ | ЦцӀ ццӀ | /t͡sːʼ/ | | | | |
| ч | Ч ч | /t͡ʃ/ | Чв чв | /t͡ʃʷ/ | ЧӀ чӀ | /t͡ʃʼ/ | ЧӀв чӀв | /t͡ʃʷʼ/ | ЧчӀ ччӀ | /t͡ʃːʼ/ | | | | | | |
| ш | Ш ш | /ʃ/ | Щ щ | /ʃː/ | Шв шв | /ʃʷ/ | Щв щв | /ʃːʷ/ | | | | | | | | |
| ы | ы | /ə/ | | | | | | | | | | | | | | |

## Fonologia

L'arči té, de la mateixa manera que els seus parents caucàsics del nord-est, un sistema fonològic molt complicat, del que n'és un exemple extrem. Compte amb 26 fonemes vocàlics i entre el 74 i 82 fonemes consonàntics en funció de l'anàlisi.

### Vocals

L'arči té un sistema simètric de sis vocals (/i e ə a o u/). Totes llevat /ə/ poden trobar-se en cinc varietats: curta, faringelitzada, to alt, llarga (amb to alt), i faringelitzada amb to alt (ex. /a/, /aˤ/, /á/, /áː/, i /áˤ/). De totes elles, només /ə/ i /íˤ/ no es troben a l'inici de paraula. Exemples de /íˤ/ no inicials són /díˤt͡ʃa/ ('ser gros') i /iˤntíˤmmaj/ ('cervell').

### Consonants

Entre els idiomes sense clics consonàntics, l'arči té un dels inventaris consonàntics més grans juntament amb la recentment extinta ubikh de les llengües caucàsiques del nord-oest, amb una mica més. La següent taula mostra totes les consonants que es poden trobar al tutorial del llenguatge i al diccionari arči.
Fonemes consonàntics del'arči :
| | | Labial | Labial | Dental | Dental | Dental | Dental | (Post)- alveolar | (Post)- alveolar | (Post)- alveolar | (Post)- alveolar | Palatal | (Pre-)velar | (Pre-)velar | (Pre-)velar | (Pre-)velar | Uvular | Uvular | Uvular | Uvular | Uvular | Uvular | Uvular | Uvular | Epi- glotal | Glotal |
| | | lenis | fortis | lenis | lenis | fortis | fortis | lenis | lenis | fortis | fortis | Palatal | lenis | lenis | fortis | fortis | lenis | lenis | lenis | lenis | fortis | fortis | fortis | fortis | | | Epi- glotal | Glotal |
| | | lenis | fortis | pl. | lab. | pl. | lab. | pl. | lab. | pl. | lab. | Palatal | pl. | lab. | pl. | lab. | pl. | lab. | far. | far.+lab. | pl. | lab. | far. | far.+lab | Epi- glotal | Glotal |
| Nasal | Nasal | m | | n | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Oclusiva | sonora | b | | d | dʷ | | | | | | | | ɡ | gʷ | | | | | | | | | | | | |
| Oclusiva | sorda | p | pː | t | tʷ | tː | | | | | | | k | kʷ | kː | kːʷ | q | qʷ | qˤ | qˤʷ | | | | | ʡ | ʔ |
| Oclusiva | ejectiva | pʼ | | tʼ | | | | | | | | | kʼ | kʷʼ | | | qʼ | qʷʼ | qˤʼ | qˤʷʼ | qːʼ | | qːˤʼ | | | |
| Africada | sorda | | | t͡s | t͡sʷ | t͡sː | | t͡ʃ | t͡ʃʷ | | | | k͡ʟ̝̊ | k͡ʟ̝̊ʷ | | | | | | | | | | | | |
| Africada | ejectiva | | | t͡sʼ | t͡sʷʼ | t͡sːʼ | | t͡ʃʼ | t͡ʃʷʼ | t͡ʃːʼ | | | k͡ʟ̝̊ʼ | k͡ʟ̝̊ʷʼ | | | | | | | | | | | | |
| Fricativa | sorda | | | s | sʷ | sː | sːʷ | ʃ | ʃʷ | ʃː | ʃːʷ | | ʟ̝̊ | ʟ̝̊ʷ | ʟ̝̊ː | ʟ̝̊ːʷ | χ | χʷ | χˤ | χˤʷ | χː | χːʷ | χːˤ | χːˤʷ | ʜ | h |
| Fricativa | sonora | | | z | zʷ | | | ʒ | ʒʷ | | | | ʟ̝ | | | | ʁ | ʁʷ | ʁˤ | ʁˤʷ | | | | | | |
| Vibrant | Vibrant | | | r | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Aproximant | Aproximant | w | | l | | | | | | | | j | | | | | | | | | | | | | | |

## Referències

* 1 2 3 «the Archi language tutorial». Arxivat de l'original el 2011-09-04. [Consulta: 30 agost 2011].
* ↑ «Archi language home page of the Surrey Morphology Group». Arxivat de l'original el 2015-03-01. [Consulta: 30 agost 2011].
* ↑ Kibrik, A. E. (2001). "Archi (Caucasian—Daghestanian)", The Handbook of Morphology, Blackwell, pg. 468
* 1 2 Diccionari Artxi
* ↑ Entrada del diccionari per /díˤt͡ʃa/, inclòs arxiu sonor
* ↑ Entrada del diccionari per a /iˤntíˤmmaj/, inclòs arxiu sonor

## Bibliografia

* Dirr, A. M.. «Arčinskij jazyk». A: Sbornik materialov dlja opisanija mestnostej i plemen Kavkaza, 1908. (rus)
* Kaxadze, O. I.. The Archi language and its relation to other Daghestan languages. Tbilisi: Mecniereba, 1979. (georgià)
* Kibrik, Aleksandr E. «O formal'nom vydelenii soglasovatel'nyx klassov v arčinskom jazyke». Voprosy jazykoznanija, 1, 1972, pàg. 124–31. (rus)
* Kibrik, Aleksandr E. Taksonomičeskaja grammatika. vol. 2 of Opyt strukturnogo opisanija arčinskogo jazyka. Moscow: Izdatel'stvo moskovskogo universiteta, 1977. (rus)
* Kibrik, Aleksandr E. Dinamičeskaja grammatika. vol. 3 of Opyt strukturnogo opisanija arčinskogo jazyka. Moscow: Izdatel'stvo moskovskogo universiteta, 1977. (rus)
* Kibrik, Aleksandr E. «Archi». A: R. Smeets. Indigenous languages of the Caucasus. vol. 3. Nova York: Caravan Books, 1993, p. 297–365. (anglès)
* Kibrik, Aleksandr E. «Archi». A: Andrew Spencer and Arnold M. Zwicky. The Handbook of Morphology. Blackwell Publishers, 1998, p. 455–476. (anglès)
* Kibrik, Aleksandr E.; Kodzasov, S. V., Olovjannikova, I. P. and Samedov, D. S.. Arčinskij jazyk. Teksiy i slovari. Moscow: Izdatel'stvo moskovskogo universiteta, 1977. (rus)
* Kibrik, Aleksandr E.; Kodzasov, S. V., Olovjannikova, I. P. and Samedov, D. S.. Opyt strukturnogo opisanija arčinskogo jazyka. Tom 1. Leksika. Fonetika. Moscow: Izdatel'stvo moskovskogo universiteta, 1977. (rus)
* Mikailov, K. Š.. Arčinskij jazyk, 1967. (rus)
* Xajdakov, S. M.. «Arčinskij jazyk». A: Jazyki narodov SSSR. vol. 4. Moscow: Nauka, 1967. (rus)

## Enllaços externs

* Archi-Russian-English dictionary