OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Progress (Novossibirsk)

* Per a altres significats, vegeu «Progress».
Progress (en rus: Прогресс) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Novossibirsk, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 196 habitants, pertany al districte de Novossibirsk.

## Referències

* ↑ «детский сад "Лукоморье"».
# Creu del Querol

La Creu del Querol és una creu de terme entre els municipis de Sant Climent de Llobregat i Torrelles de Llobregat (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una creu enmig de la muntanya, en el paratge del Querol, de ferro massís, de braços rectes i secció quadrangular. Està encastada damunt una petita base quadrangular de formigó. La seva ubicació marca el termenal dels municipis de Torrelles, Sant Boi, Sant Climent i Santa Coloma. Abans d'aquesta creu en el mateix indret n'hi havia una altra que, segons informació facilitada des de l'ajuntament de Torrelles, molts anys enrere va ser trencada i finalment va desaparèixer. La creu actual es troba en un bon estat de conservació.

## Referències

* 1 2 3 4 «Creu del Querol. Font Ajunt. Sant Climent». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 6 setembre 2015].
* 1 2 «Creu del Querol. Font Ajunt. Torrelles». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 6 setembre 2015].
# Costa de la Font

La Costa de la Font és una costa de muntanya del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà.
És al nord de la Torre d'Eroles, a la vall alta del riu d'Abella, a la dreta d'aquest riu. És la costa que pel costat de ponent delimita la vall del barranc de la Torre, entre el petit poble de la Torre d'Eroles i el lloc on hi havia Casa Birrillo. És a llevant de Puigvent i de l'Era Vella.

## Etimologia

Aquesta costa pren el nom de la Font de la Torre, que es troba al capdavall de la costa, en el seu sector nord-oriental. Es tracta, així doncs, d'un topònim romànic modern, de caràcter descriptiu.

## Enllaços externs

* La Costa de la Font en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Atrilinea macrolepis

Atrilinea macrolepis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 10 cm de longitud total.
* Nombre de vèrtebres: 39.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima subtropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: la Xina.

## Referències

* ↑ Chu, Y.-T., 1935. Comparative studies on the scales and on the pharyngeals and their teeth in Chinese cyprinids, with particular reference to taxonomy and evolution. Biol. Bull. St. John's Univ. Shanghai Núm. 2: i-x + 1-225, Pls. 1-30.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Chen, J.-X., T.-Q. Xu, S.-M. Fang, S.-L. Song & X.-T. Wang. 1987. Fishes in Qinling Mountain area. Science Press, Beijing. Qinling Mtn. Fish: 1-260.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Chen, Y., Y. Chen i D. He, 2002. Biodiversity in the Yangtze river fauna and distribution of fishes. J. Ichthyol. 42(2):161-171.
* ↑ Luo, Y., 1998. Leuciscinae. p. 61-112. A: Chen, Y.-Y. i et al. (Eds). Fauna Sinica. Osteichthyes. Cypriniformes II. Science Press. Beijing. 1-531.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Província de Lowgar

La província de Lowgar o Logar (paixtu: لوګر, persa: لوگَر) és una divisió administrativa de l'Afganistan, a l'est del país. La capital és Pul-i Alam. Té una superfície de 3.880 km² i una població de 409.900 habitants (2007/2008) la majoria (60%) paixtus seguits dels tadjiks i els hazares.
Fins al 2005 el districte estava dividit en cinc districtes i llavors va incorporar el districte d'Azra (procedent de la veïna província de Paktia) i es va crear el districte de Kharwar, segregat de Charkh.
Districtes de Logar :
| Districte | Població | Notes |
| Azra | 14.550 | traslladat de la província de Paktia el 2005 |
| Baraki Barak | 78.063 | |
| Charkh | 40.492 | Subdividit el 2005 |
| Kharwar | 26,.607 | Creat el 2005 segregat del districte de Charkh |
| Khoshi | 15.127 | |
| Mohammad Agha | 58.979 | |
| Pul-i Alam | 88.886 | |

## Vegeu també

* Aynak

## Referències

* ↑ http://www.mrrd.gov.af/nabdp/Provincial%20Profiles/Logar%20PDP%20Provincial%20profile.pdf Arxivat 2009-07-03 a Wayback Machine. Logar Provincial Profile - MRRD
* ↑ Afghanistan Geographic & Thematic Layers

## Enllaços externs

* Mapa tribal de Logar a nps.edu
* Afghan Sweden Online Arxivat 2012-01-25 a Wayback Machine.
# Província de Luis Calvo

La província de Luis Calvo és una de les 10 províncies del Departament de Chuquisaca a Bolívia. La seva capital és Villa Vaca Guzmán (Muyupampa).
# Província de Luanda

La província de Luanda és la província més petita d'Angola. Té una superfície de 2.417 km² i una població de 6.542.942 en 2014. La seva capital, homònima, és la ciutat més important de l'Estat d'on també és la capital. Luanda és la província més industrialitzada d'Angola i amb un creixement econòmic més important, que es deu al fet de no haver patit directament els efectes de la guerra civil i a una immigració de la resta de l'Estat.

## Geografia

La majoria de la població de la província està a les zones suburbanes: els musseques, a on hi viu el 70% de la població. Aquests barris marginals contrasten molt amb un centre de la ciutat molt modern.
L'ecoregió biogeogràfica on resta inclosa la província de Luanda és la dels Boscos i sabana de l'Escarp d'Angola.

## Llengües

* Kimbundu
* Bolo

## Divisió administrativa

Després de la reforma administrativa de 2011, la província va veure engrandida la seva àrea, passant a comptar amb set municipis:
* Cacuaco
* Belas
* Cazenga
* Ícolo e Bengo
* Luanda
* Quiçama
* Viana
Els anteriors municipis d'Ingombota, Kilamba Kiaxi, Maianga, Rangel, Samba i Sambizanga, passaren a constituir el nou municípi de Luanda.

## Història

La nova reforma de 2011 va incloure els municipis d'Ícolo e Bengo i Quiçama de Bengo a la província de Luanda. La reforma administrativa va augmentar significativament la superfície de la província de Luanda. Han estat governadors de la Província de Luanda Francisca Espírito Santo (c. 2009-2010), Jose Maria dos Santos (c. 2011-2013), i Graciano Francisco Domingos (c. 2014).
La província ha creat l'Instituto de Planeamento e Gestão Urbana de Luanda com a òrgan independent per la planificació urbana de la província.

## Economia

És la província d'Angola més desenvolupada, sobretot la zona sud.

## Turisme

Luanda té una badia i una restinga (Illa de Luanda) que s'estén per més de 14 km. de platges, restaurants i cases de pescadors.

## Referències

* ↑ http://www.ine.gov.ao/xeo/attachfileu.jsp?look_parentBoui=19334678&att_display=n&att_download=y
* ↑ «Lei n.º 29/11 de 1 de Setembro - Alteração da Divisão Político-Administrativa das Províncias de Luanda e Bengo». Arxivat de l'original el 2015-04-20. [Consulta: 22 març 2017].
* ↑ Divisão Político-Administrativa de Luanda
* ↑ «Parlamento aprova nova divisão administrativa de Luanda». Arxivat de l'original el 2017-04-25. [Consulta: 22 març 2017].
* ↑ «Perfil do Governador» (en portuguese). Governo Provincial de Luanda. Governo da República de Angola. Arxivat de l'original el agost 2010.
* ↑ «Informação sobre o IPGUL» (en portuguese). [Consulta: 20 març 2012].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial Arxivat 2007-05-16 a Wayback Machine. (portuguès)
# Quadrangle Greenaway

El quadrangle Greenaway és un dels 62 quadrangles definits per la cartografia de Venus aprovats per la Unió Astronòmica Internacional.
En els mapes a escala 1 / 5.000.000 (identificat amb el codi V-24) inclou la porció de la superfície de Venus situada en latitud d'entre 0° a 25° N, i longitud entre 120º a 150° E.
Deu el seu nom al cràter Greenaway.

## Referències

* ↑ USGS Astrogeology: Gazetteer of Planetary Nomenclature « Quadrangles de Venus a escala 1 / 5.000.000 »
* 1 2 Greenaway, V-24
# Quadrangle Helen Planitia

El quadrangle Helen Planitia és un dels quadrangles definits per la cartografia de Venus aprovats per la Unió Astronòmica Internacional.
En els mapes a escala 1 / 5.000.000 (identificat amb el codi V-52) inclou la porció de la superfície de Venus situada en latitud d'entre 25º a 50° S, i longitud entre 240º a 270° E.
En els mapes a escala 1 / 10.000.000 (identificat amb el codi I-2477) inclou la porció de la superfície de Venus situada en latitud d'entre 0° a 57° S, i longitud entre 180° a 300° E.
Deu el seu nom a la Helen Planitia.

## Referències

* ↑ USGS Astrogeology: Gazetteer of Planetary Nomenclature « Quadrangles de Venus a escala 1 / 5.000.000 »
* 1 2 Helen Planitia, V-52
* ↑ Helen Planitia, I-2477
# Coreius heterodon

Coreius heterodon és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 25 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima subtropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: rius Changjiang i Huanghe a la Xina.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Kim, I.-S., 1997. Illustrated encyclopedia of fauna and flora of Korea. Vol. 37. Freshwater fishes. Ministry of Education.:1-629.
* ↑ Chen, Y., Y. Chen i D. He, 2002. Biodiversity in the Yangtze river fauna and distribution of fishes. J. Ichthyol. 42(2):161-171.
* ↑ Chen, Y.-Y. i et al. (Editors), 1998. Fauna Sinica. Osteichthyes. Cypriniformes II. Science Press. Beijing. Fauna Sinica, Cyprin. II (BOOK): 1-531.
* ↑ Hwang, H.C., P.C. Yueh i S.F. Yu, 1982. The freshwater fishes of China in colored illustrations. Vol. 1 Shanghai Sciences and Technology Press, Shanghai, Xina. 173 p.
* ↑ Kim, I.S., Y. Choi, C.L. Lee, Y.J. Lee, B.J. Kim i J.H. Kim, 2005. Illustrated book of Korean fishes. Kyo-Hak Pub Co. Seül, Corea del Sud. 615p.
* ↑ Nichols, J.T., 1943. The freshwater fishes of China. Natural history of Central Asia: Volum IX. The American Museum of Natural History, Nova York, Estats Units, 322 p.
* ↑ Yue, P., 1998. Gobioninae. p. 232-389. A: Chen, Y.-Y. i et al. (Eds). Fauna Sinica. Osteichthyes. Cypriniformes II. Science Press. Beijing. 1-531.

## Bibliografia

* Anònim, 2001. Base de dades de la col·lecció de peixos del National Museum of Natural History (Smithsonian Institution). Smithsonian Institution - Division of Fishes.
* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del American Museum of Natural History. American Museum of Natural History, Central Park West, NY 10024-5192, Estats Units.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Corella

Corella, en basc Korella, és un municipi de Navarra, a la comarca de Tudela, dins la merindad de Tudela. Limita amb Fitero, Cintruénigo, Tudela, Castejón, i Alfaro (La Rioja)

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 6 329 | 6 458 | 6 686 | 6 820 | 7 047 | 7 298 | 7 432 | 7 493 | 7 621 | 7 713 | 7 686 |
| Fonts: Corella i Institut d'Estadística de Navarra |||||||||||

### Guerra Civil Espanyola

Corella amb 5700 habitants era una de les ciutats de Navarresa més poblada i rica. El 18 de juliol l'ajuntament republicà va celebrar la seva última sessió. El dia 19 d'hora van arribar nombrosos requetés, amb un tinent i diversos nombres de la Guàrdia Civil, que van ocupar l'ajuntament amb certa resistència dels funcionaris, a més de centres obrers i tavernes. En els primers escarceigs va haver dos ferits que serien rematats a la llitera on eren duts per la Creu Roja. Es va destituir tots els funcionaris i s'empresona als quals s'havien resistit, omplint-se les presons de Corella i Tudela. El regidor i jutge de pau Ricardo Campos tancat en una cambra va ser ruixat amb gasolina per uns coneguts feixistes que posteriorment li van calar foc. La informació que va donar el Diario de Navarra que s'havia suïcidat calant foc al paller del sòl. L'endemà van afusellar l'alcalde i diversos empleats. Al llarg del mes d'agost es van fent diferents saques de les presons. El dia 15, festivitat de la Verge, 27 corellans, a un li van tallar les mans per agafar-se desesperadament, al costat de tres de Fitero van ser duts al cementiri de Milagro on després de dir-los el cura Bernardo Catalán Estigueu tranquils perquè avui estareu sopant amb Déu. Els van anar matant entre bromes i cops. Els presos que quedaven foren obligats a anar "voluntaris" al front.
Van ser assassinats 87 corellans, no obstant això la matança va poder ser major, quan en el Front Nord van perdre la vida dos joves de dretes en circumstàncies confuses. Van anar a buscar quaranta detinguts que estaven a lal "cambra del Marquès" per a afusellar-los. En aquesta ocasió la Guàrdia Civil de Tudela ho va evitar.

## Personatges cèlebres

* Alonso López de Corella (1513 - 1584) metge del s. XVI. Autor de: "De vini comoditatibus".
* José Alonso Ruiz de Conejares (1781-1855). President del Tribunal Suprem i ministro de Gràcia i Justícia. Autor de: "Recopilación y comentarios de los Fueros y Leyes del Antiguo Reino de Navarra que han quedado vigentes de la Ley Paccionadora".
* Eduardo Alonso Colmenares (1822-1888). Ministre de Gràcia i Justícia amb Sagasta i Malcampo, de Foment amb el duc de Torre, i de Gràcia i Justícia, i Foment amb Alfons XII.
* Nicasio Arellano y Monreal (n. 1861). Bisbe de Tonkin.
* Mariano Arigita y Lasa (1864-1916). Canonge, arxiver i gran historiador de Navarra.
* José Luis de Arrese (1905, Bilbao - 1986, Corella), falangista i ministre durant la dictadura franquista.
* Antonio Catalán (1948-). Fundador de NH Hoteles i actual AC Hoteles
* Miguel Sanz Sesma (1952-), president del Govern de Navarra per UPN-PP
# BRC

BRC té els següents significats:
* Banc de la República de Colòmbia, banc central de Colòmbia
* British Retail Consortium, associació de comerç del Regne Unit
* Billy Ray Cyrus, actor i cantant de música country dels Estats Units
* Biological Records Centre, centre per a l'observació d'espècies d'aigua dolça del Regne Unit
* Centre de reacció bacterià (del seu nom en anglès Bacterial Reaction Center), centre de reacció fotosintètic d'alguns bacteris
* BRC també és el codi ISO 4217 del cruzado, moneda històrica del Brasil
* BRC també és el codi de la UCI del Boyacá es Para Vivirla, equip ciclista de Colòmbia
* Brc. també és l'abreviatura de la brucita, mineral de la classe dels hidròxids
# Azlaf

Azlaf (amazic: ⴰⵣⵍⴰⴼ; àrab: ازلأف, Azlāf) és una comuna rural de la província de Driouch, a la regió de L'Oriental, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 4.919 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Cráneo

Sergio Jiménez (Madrid, 1991), més conegut amb els noms artístics de Cráneo i Sloth Brite, és un cantant de rap i lo-fi, productor de videoclips madrileny i membre del col·lectiu musical Fanso amb el cantant Lasser. Amb la seva productora, CraneoMedia, ha treballat amb artistes com Ana Torroja i Alaska, Nathy Peluso, Rels B o Manuel Carrasco.

## Discografia

* Handmade (2014)
* Acid house (2015)
* Dalsy (2016)
* La isla (2017)
* Música para lagartos (2018)
* Glow trip (EP, 2019)
* Chanchullo (2020)
* Picnic (2020)
* Hockey (2021)
* To K.O. (2022)
* El tobogán (2023)
* Diablos y Bermudas (2024)

## Referències

* ↑ Gil Royo, Alfonso. «Cráneo. «Lo-Fi Bandera»» (en castellà). Hip Hop Life, 12-02-2021. Arxivat de l'original el 2023-03-11. [Consulta: 11 març 2023].
* ↑ Valtierra, Noé. «No ha habido ninguna estrategia detrás, ni un intento de apostar por algo realmente, sino un: vamos a ser nosotros mismos» (en castellà). I am rap, 10-11-2022. [Consulta: 11 març 2023].
* ↑ González, Martín. «5 temas fundamentales para cachar a Lasser y Cráneo, seleccionados por Método MC» (en castellà), 04-12-2018. [Consulta: 11 març 2023].
* ↑ Morales, Enrique. «Ana Torroja y Alaska unen sus talentos.» (en castellà), 28-06-2021. Arxivat de l'original el 2023-03-11. [Consulta: 11 març 2023].
* ↑ «Cráneo es el cuarto invitado de nuestro videopodcast Flashes» (en castellà). Mondo Sonoro, 16-12-2020. [Consulta: 11 març 2023].
* ↑ Leal, Nadia. «Cráneo, rapero español más famoso en latinoamerica, Picnic, nuevo disco» (en castellà), 01-12-2020. [Consulta: 11 març 2023].
* ↑ Valtierra, Noé. «To K.O. de Cráneo es uno de los mejores discos de lo que llevamos de año» (en castellà). I am rap, 12-08-2022. [Consulta: 11 març 2023].
# Crenicichla nickeriensis

Crenicichla nickeriensis és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 19,1 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Surinam.

## Referències

* ↑ Heckel, J. J. 1840. Johann Natterer's neue Flussfische Brasilien's nach den Beobachtungen und Mittheilungen des Entdeckers beschrieben (Erste Abtheilung, Die Labroiden). Ann. Wien. Mus. Naturges. v. 2: 325-471, Pls. 29-30.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). TFH Publications, 1993. ISBN 9780866224222.
* Goldstein, R.J.: Cichlids of the world.T.F.H. Publications Inc. Neptune City, Nova Jersey, Estats Units. Any 1988.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kullander, S.O. 2003. Cichlidae (Cichlids). p. 605-654. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Cuinant

Cuinant és una pel·lícula del 2014 dirigida per Marc Fàbregas. Tracta sobre una parella d'enamorats joves que viu a un pis. Es va finançar parcialment amb micromecenatge. Guanyà el Premi del Públic al Festival Film&Cook 2014.

## Argument

Quan tens uns convidats que no són especialment desitjats, per sopar a casa teva, com afrontes aquesta situació amb la teva parella? Doncs això és el que li passa als protagonistes del film: Alex i Paula.
Mentre van decidint què prepararan i com ho cuinaran comencen a aflorar les passions i les confidències entre ambdós, brollant una situació que cap dels dos no s'esperen. El sopar es preveu com una prova de foc als sentiments d'ambdós, que hauran de veure com ho superen.

## Repartiment

* Chus Pereiro
* Miquel Sitjar

## Referències

* ↑ «Cuinant». FilmAffinity. [Consulta: 26 agost 2015].
* ↑ Esquirol Molinas, Víctor. «'Cuinant': (Des)amor en la cocina». El Séptimo Arte. [Consulta: 26 agost 2015].
* ↑ «Cinema 'cuinat' a Catalunya, al Foment Mataroní». Totmataró, 01-04-2015 [Consulta: 5 setembre 2015].
* ↑ «Cuinant». ImdB.
Viccionari
# Quadrat perfecte

En matemàtiques, un enter n és un quadrat perfecte (també es diu un quadrat si no hi ha risc d'ambigüitat) si existeix un enter k tal que $n=k^{2}$; en altres paraules, un quadrat perfecte és el quadrat d'un enter. Per exemple, els enters 0, 1, 4 o 49 són quadrats perfectes.
En el sistema de numeració decimal, la xifra de les unitats d'un quadrat perfecte només pot ser 0, 1, 4, 5, 6 o 9. En base dotze, seria obligatòriament 0, 1, 4 o 9.
Els matemàtics s'han interessat sovint per certes curiositats en relació amb els quadrats perfectes. La més coneguda, sobretot per a la seva referència al teorema de Pitàgores, és la igualtat $3^{2}+4^{2}=5^{2}$, que enceta l'estudi de les ternes pitagòriques.
A partir de 1995, se sap segur gràcies a la demostració de l'últim teorema de Fermat que només els quadrats poden formar identitats com la de les ternes pitagòriques. En efecte, no hi ha cap solució a $a^{3}+b^{3}=c^{3}$amb a, b i c enters, ni a $a^{d}+b^{d}=c^{d}$ amb a, b, c i d enters i d més gran que 2.
La suma dels primers quadrats perfectes ve donada per la següent fórmula:
    $\sum _{0\leq p\leq n}p^{2}=0^{2}+1^{2}+2^{2}+3^{2}+\cdots +n^{2}={n(n+1)(2n+1) \over 6}$

## Llista dels 10 primers quadrats perfectes

    0$^2$ = 0
    1$^2$ = 1
    2$^2$ = 4
    3$^2$ = 9
    4$^2$ = 16
    5$^2$ = 25
    6$^2$ = 36
    7$^2$ = 49
    8$^2$ = 64
    9$^2$ = 81

## Vegeu també

* Terna pitagòrica
* Identitat notable

## Enllaços externs

* (francès) Dues nocions connexes
# Rasa de la Serra (Odèn)

La Rasa de la Serra és un torrent afluent per lesquerra de la Rasa de les Planes que fa tot el seu cuts pel terme municipal d'Odèn. De direcció global cap a les 2 del rellotge, neix a 300 m. al nord-oest de Coll Pregon.

## Xarxa hidrogràfica

Aquest torrent no té cap afluent.

## Referències

* ↑ Aquest topònim no figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, però sí a l'edició digital del mapa de Catalunya de l'ICC (escales 1:10.000 i 1:5.000).
# Rasa de la Teuleria (Solsonès)

La Rasa de la Teuleria és un torrent afluent per la dreta de la Rasa de Coll de Port, a la Vall de Lord.

## Descripció

Neix a 2.113 metres d'altitud al vessant NE del Tossal de l'Estivella, a uns 670 metres del cim. Des de l'inici agafa la direcció predominant W-E que mantindrà durant tot el seu curs fins a desguassar a la Rasa de Coll de Port a 1.485 metres d'altitud, uns 500 m. més avall d'on la Rasa de Carbassers creua la carretera LV-4012 de La Coma a Coll de Port.

## Territoris que travessa

Fa tot el seu recorregut pel terme municipal de La Coma i la Pedra

## Xarxa hidrogràfica

La Rasa de la Teuleria no té cap afluent.

## Perfil del seu curs

Perfil del curs de la Rasa de la Teuleria :
| Recorregut (en m.) | Altitud (en m.) | Pendent |
| 0 | 2.113 | - |
| 250 | 2.023 | 36,0% |
| 500 | 1.915 | 43,2% |
| 750 | 1.836 | 31,6% |
| 1.000 | 1.705 | 52,4% |
| 1.250 | 1.584 | 48,4% |
| 1.449 | 1.485 | 43,2% |

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.