OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Reflexologia

* Aquest article forma part de la sèrie Ciència
* Disciplines científiques
* Mètode i recerca
* Epistemologia
* Evolució científica
* Formals
* Sistema  · Lògica  ·
* Matemàtica  · Computació
* Naturals
* Medi físic
* Astronomia  · Geografia  ·
* Física  · Ciències de la Terra  · Química
* Vida
* Biologia  · Genètica  ·
* Neurociència  · Medi ambient
* Humanitats
* Ciències socials
* Política  · Economia  ·
* Lingüística  · Història  · Sociologia
* Ciències humanes
* Antropologia  · Filosofia  · Musicologia  ·
* Art  · Literatura  · Psicologia
* Aplicades
* Cognitives  · Materials  · Salut  · Enginyeria  ·
* Matemàtiques aplicades  · Metrologia  · Comportamentals  · Comunicació  · Informació
La reflexologia és un corrent de la psicologia iniciat al començament del segle xx pels fisiòlegs russos Ivan Petrovič Pavlov i Vladimir Mikhajlovič Bekhterev, a partir d’experiències en psicologia animal.
Aspira a explicar el comportament a partir del funcionament del sistema nerviós. Considera que el comportament pot ésser reduïda a diversos actes reflexos i a diferents mecanismes cerebrals com ara inhibició, excitació i inducció, sia positiva o negativa.

## Referències

* 1 2 3 «Reflexologia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ García Vega, Luis. Breve historia de la psicología (en castellà). 2a. ed.. Madrid: Siglo XXI, 2007, p. 272. ISBN 978-84-323-1294-6.
# Demon Music Group

Demon Records és un segell discogràfic britànic fundat l'any 1980 a partir de l'executiu United Artists A&R Andrew Lauder, i Jake Rivera que prèviament havia iniciat Stiff Records. La parella va fundar també Radar Records l'any 1978 i F-Beat el 1979.

## Segells

* Crimson
* Decadance (música dance)
* Demon Vision (lliurament de DVDs)
* DMG TV (projectes d'àlbums d'artistes)
* Drop Out (rock psychedelic)
* Edsel
* Emporio (música clàssica)
* Harmless (col·leccions de música funk i urbana)
* Music Club
* Music Club Deluxe (paquets Deluxe de 2 CDs)
* Nascente (col·leccions de música del món)
* StarTrax (karaoke)
* Unisex
* 100 Hits
* The Original Selection
* Little Demon
* THE Red Box
* Ground Floor
* Demon Digital

## Artistes
### Demon Edsel

* Al Green
* John Foxx
* Gillan
* Leo Sayer
* T.Rex
* Ian Dury
* The Farm
* Teddy Pendergrass
* Ann Peebles
* Lou Rawls
* The O'Jays
* Don McLean
* Average White Band
* Janis Ian

### DMG TV

* Daniel O'Donnell
* Marti Pellow
* Jane McDonald
* Foster & Allen

## Referències

* ↑ Larkin, Colin (1998) The Virgin Encyclopedia of Indie & New Wave, Virgin Books, ISBN 0-7535-0231-3, p.124
* ↑ «'Green Is Blues' 40th Anniversary site». Arxivat de l'original el 2012-02-25. [Consulta: 30 agost 2009].
# Cantó de Maulion de Varossa

El cantó de Maulion de Varossa és un cantó francès del departament dels Alts Pirineus, situat al districte de Banhèras de Bigòrra. Té 25 municipis i el cap cantonal és Maulion de Varossa.

## Municipis

* Anlar
* Antishan
* Avèus
* Bertren
* Brauvaca
* Casarilh
* Creishèths
* Esbarèish
* Harrèra
* Gaudent
* Gembria
* Ilhèu
* Isaort
* Loras de Varossa
* Maulion de Varossa
* Orda
* Sàcoe
* Senta Maria de Varossa
* Seleishan
* Samuran
* Sarp
* Siradan
* Sòst
* Teve
* Trobath

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 1985- | François Fortassin | PRG | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 3.259 | 3.222 | 2.902 | 2.681 | 2.644 | 2.708 | 2.843 |
# Carlos Pérez Barceló

Carlos Pérez Barceló (Alcoi, 23 d'abril de 1872 - ?) fou un empresari i polític valencià. Tenia una fàbrica de paper i militava al Partit Liberal Fusionista, pel qual en fou escollit diputat a la diputació d'Alacant el 1901 pel districte d'Alcoi-Villena. Aleshores també era vocal del comitè del partit a Alcoi, però poc després es passaria al sector "Demòcrata" de José Canalejas y Méndez. Entre gener de 1910 i maig de 1911 fou president de la Diputació d'Alacant i el 1909 conseller del Mont de Pietat d'Alcoi.
Mort Canalejas, el 1914 es va unir al sector liberal dirigit pel comte de Romanones, mercè el qual el 1916 fou designat senador per la província d'Alacant. Havia estat senador anteriorment el 1911, en substitució de Luis Palomo Ruiz. El 1936 fou declarat "enemic de la Segona República.

## Referències

* ↑ Javier Paniagua Fuentes y J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.432. ISBN 9788495484802.
* ↑ Carlos Pérez Barceló al web del Senat
* ↑ Carlos Pérez Barceló al web de la Diputació d'Alacant
# Periophthalmus waltoni

Periophthalmus waltoni és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 15 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des del Golf Pèrsic fins al Pakistan.

## Referències

* ↑ Bloch M. E. & Schneider J. G. 1801. M. E. Blochii, Systema Ichthyologiae iconibus cx illustratum. Post obitum auctoris opus inchoatum absolvit, correxit, interpolavit Jo. Gottlob Schneider, Saxo. Berolini. Sumtibus Auctoris Impressum et Bibliopolio Sanderiano Commissum. Systema Ichthyol. . i-lx + 1-584.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Habitatge a l'avinguda Catalunya, 31 (Vallmoll)

Habitatge a l'avinguda Catalunya, 31 és una obra del municipi de Vallmoll (Alt Camp) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Es tracta d'un habitatge edificat entre mitgeres, desenvolupat en tres plantes. A la planta baixa s'obren dues portes rectangulars. Al primer pis hi ha una tribuna central amb columnes, a ambdós costats de la qual es troben finestres d'arc deprimit còncau amb columnes laterals, motllures de resseguiment i ampits decorats amb rajola. El segon pis l'ocupen tres finestres d'arcs fistonats, recolzats ens columnes, i les dues laterals dividies per un mainell. Tot el conjunt de finestres del segon pis es troba decorat amb arrabans de rajola.
L'edifici es corona amb una cornisa amb barana superior de ferro. El material de construcció és el maó, i l'obra es troba arrebossada.

## Història

Aquest edifici es pot situar cronològicament en la primera meitat del segle xx. Tot i que no ha estat possible determinar-ne amb exactitud la data de construcció, sí que es pot afirmar, per fotografies de començament de segle, que fou edificat amb posterioritat al 1917.
La utilització estilitzada d'elements que pertanyen a estils diversos (dòric, corinti, islàmic) fa possible la seva inclusió dintre del corrent eclecticista.
Als anys noranta del segle XX es restaurà per a recuperar la seva funció d'habitatge.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Habitatge a l'avinguda Catalunya, 31». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 novembre 2015].

### Bibliografia

* COAC Inv. Arxiu Històric COAC Tarragona

## Enllaços externs

* «Habitatge a l'avinguda Catalunya, 31». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Crossocheilus diplochilus

Crossocheilus diplochilus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 10 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: conca del riu Indus al Pakistan, l'Afganistan i l'Índia. També és present a l'Iran.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Talwar, P.K. i A.G. Jhingran, 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. vol 1. A.A. Balkema, Rotterdam. 541 p.
* ↑ Kullander, S.O., F. Fang, B. Delling i E. Åhlander, 1999. The fishes of the Kashmir Valley. p. 99-167 A L. Nyman (ed.) River Jhelum, Kashmir Valley: impacts on the aquatic environment.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# South Bloomfield

South Bloomfield és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 1.179 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, South Bloomfield tenia 1.179 habitants, 473 habitatges, i 347 famílies. La densitat de població era de 395,8 habitants per km².
Dels 473 habitatges en un 36,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,2% hi vivien parelles casades, en un 12,5% dones solteres, i en un 26,6% no eren unitats familiars. En el 22,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,9.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27% tenia menys de 18 anys, un 9,2% entre 18 i 24, un 29% entre 25 i 44, un 24% de 45 a 60 i un 10,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.927 $ i la renda mediana per família de 39.853 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.344 $ mentre que les dones 24.583 $. La renda per capita de la població era de 16.961 $. Aproximadament el 6,1% de les famílies i el 7,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- South Bloomfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- South Bloomfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Demon's World

Demon's World és un videojoc d'arcade i plataformes desenvolupat per Toaplan i publicat per Taito el 1989.
Es compon de diverse sfases lineals. Armat amb una pistola, el jugador ha de saltar o disparar sobre els fantasmes i monstres que envaeixen cada zona. Al llarg del camí el jugador pot recollir power-ups per canviar l'arma i poder disparar raigs làser, bombes o àdhuc tres bales alhora.
El joc comença en una fase ubicada en un establiment oriental, amb diverses begudes espirituoses i criatures del folklore japonès, com karakasa, kappes, Hitotsume-kozō i rokurokubis. En avançar en el joc i canviar de fases, el jugador s'embarca en un vaixell fantasma i, tot seguit, creua el vell oest americà, incloent-hi una ciutat fantasma i un canó, habitats per fantasmes i monstres familiars de la cultura occidental (Frankenstein, Dràcula i fins i tot Jason Voorhees). El final del joc es desenvolupa en un marc medieval amb castells maleïts i masmorres infestades d'armadures embruixades i dracs.
# Gàrzola

Gàrzola és una població del municipi de Vilanova de Meià i, fins al 1926, de l'antic municipi de Baronia de la Vansa, situada al fons de la Coma de Meià a la dreta del riu Boix.
Té una notable riquesa agrícola i ramadera, amb alguns indrets i llocs pintorescos. Població que havia estat lligada a la baronia d'Argentera. L'església de la Mare de Déu del Remei també depenia en el segle xviii de la parroquial d'Argentera. Des del 1925 fins al 1969 s'abastien d'electricitat, sempre que baixés aigua pel riu, mitjançant una petita central elèctrica (Electra de Gàrzola) que utilitzava la concessió d'aigua de l'antic molí d'Argentera. Cal destacar el Club de Bitlles de Gàrzola, fundat a principis dels anys 90 i que el 2004 es va proclamar campió de la I Copa Generalitat. Celebra la Festa Major el cap de setmana del primer dissabte de setembre.

## Referències

* ↑ «255178 Garsola». Alteraciones de los municipios en los Censos de Población desde 1842. INE. [Consulta: 22 agost 2020].
* ↑ «Gàrzola». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* vilanovademeia.org Arxivat 2012-09-08 a Wayback Machine.
# Cantó de Mauron

El cantó de Mauron (bretó Kanton Maoron) és una divisió administrativa francesa situat al departament d'Ar Mor-Bihan a la regió de Bretanya.

## Composició

El cantó aplega 7 comunes :
| Nom francès | Nom bretó | Població | km² | Codi Postal | Codi INSEE |
| Brignac | Brennieg | 224 | 13,12 | 56430 | 56025 |
| Concoret | Konkored | 645 | 15,76 | 56430 | 56043 |
| Mauron | Maoron | 3.196 | 67,23 | 56430 | 56127 |
| Néant-sur-Yvel | Neant | 851 | 32,30 | 56430 | 56145 |
| Saint-Brieuc-de-Mauron | Sant-Brieg-Maoron | 332 | 14,35 | 56430 | 56208 |
| Saint-Léry | Sant-Leri | 164 | 1,58 | 56430 | 56225 |
| Tréhorenteuc | Trec'horanteg | 117 | 5,42 | 56430 | 56256 |
| Cantó | Maoron | 5.529 | 149,76 | - | 5620 |

## Evolució demogràfica

| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 6.470 | 5.967 | 5.782 | 5.722 | 5.767 | 5.529 |

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 1982- | Guy de Kersabiec | UMP | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Enllaços externs

* Resultats de les eleccions cantonals de 2007
# Diario Regional

El Diario Regional va ser un periòdic espanyol publicat a la ciutat de Valladolid entre 1908 i 1980.

## Història

Fundat el 1908, va néixer com un periòdic d'ideologia catòlica i integrista. En el període de la Segona República el diari es va mantenir fidel a la seva línia integrista, encara que també va exercir com a òrgan de la Confederació Espanyola de Dretes Autònomes (CEDA).
Va continuar editant-se després de la Guerra civil, i durant la dictadura franquista va ser un dels tres diaris que es publicaven a Valladolid, al costat d'El Norte de Castilla i Libertad –aquest últim era l'òrgan oficial del «Movimiento»–. Reflex dels canvis que va viure després de la contesa, el 1940 va abandonar el seu antic lema Religión-Patria-Orden-Trabajo i adoptà el de Diario católico. Durant algun temps va pertànyer a la cadena de premsa d'Editorial Católica. Posteriorment passaria a ser propietat de l'empresari Sebastián Auger Duró, integrat en el Grupo Mundo. Acabaria desapareixent el 1980.

## Referències

* ↑ Checa Godoy, 1989, p. 339.
* ↑ Ruiz Sánchez, 2005, p. 56.
* ↑ Checa Godoy, 1989, p. 167.
* ↑ Tusell i Soto Carmona, 1995, p. 503.
* ↑ Aubert i Desvois, 1996, p. 258.
* ↑ Aubert i Desvois, 1996, p. 257.
* ↑ Cantavella, 2011, p. 69.
* ↑ Quirosa-Cheyrouze, 2009, p. 116.
* ↑ Ruiz Sánchez, 2005, p. 67.

## Bibliografia

* Aubert, Paul. Presse et pouvoir en Espagne. 1868-1975. Maison des Pays Ibériques, 1996.
* Cantavella, Juan. Historia gráfica de la Editorial Católica. Un siglo de El Debate. CEU Ediciones, 2011. ISBN 978-84-15382-06-5.
* Checa Godoy, Antonio. Prensa y partidos políticos durante la II República. Universidad de Salamanca, 1989. ISBN 84-7481-521-5.
* Quirosa-Cheyrouze, Rafael. Prensa y democracia: los medios de comunicación en la transición. Biblioteca Nueva, 2009.
* Ruiz Sánchez, José-Leonardo. Catolicismo y comunicación en la historia contemporánea. Universidad de Sevilla, 2005.
* Tusell, Javier. Historia de la transición y consolidación democrática en España (1975-1986). II. Madrid: UNED, 1995.
# Collybus drachme

Collybus drachme és una espècie de peix de la família dels bràmids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba a l'oest de l'Atlàntic central (Cuba), al Mar de la Xina Meridional i a les Hawaii.

## Referències

* ↑ ITIS
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Rossend Montaner i Roig

Rossend Montaner i Roig (1881 - Esplugues de Llobregat, 26 de setembre de 1969) va ser batlle d'Esplugues de Llobregat durant un període de la Segona República. Va estar al capdavant de l'Ajuntament d'Esplugues des del gener de 1934 fins al febrer de 1936.

## Trajectòria política

Rossend Montaner va accedir a l'alcaldia el febrer de 1936. Durant el seu mandat es van urbanitzar alguns carrers i es va projectar un mercat i una escola al barri de la Plana, però la inestabilitat del context polític va impedir-ne l'execució.

### Consistori municipal 1934-1936

Els regidors que van ser a l'Ajuntament aquells anys són els següents:
Josep Gelabert Argemí, Constantí Campamà Fajardo, Esteve Malaret Aigüera, Josep Carbonell Perramon, Antoni Pi Duran, Alexandre Camps i Camps, Joan Vivas Ribas, Francesc Cusó Cacereny, Rafael Sebastià i Irla, Emili Valle Llorens, Josep Climent Sancho, Alfons Sangrà, Gaietà Santacana i Marian Buscó Costa.

## Referències

* ↑ «Necrológica. Rosendo Montaner Roig». Crònica de la Vida d'Esplugues, 236-237, octubre-novembre 1969, pàg. 2.
* ↑ «La pequeña historia local. Con el ex-Alcalde, señor Rosendo Montaner Roig». Crònica de la Vida d'Esplugues, 51, 01-03-1954, pàg. 3.
* ↑ «Acords del Ple - 18 desembre 2006». Ajuntament d'Esplugues. [Consulta: 4 desembre 2015].
# Grua damisel·la

La grua damisel·la (Anthropoides virgo) és una espècie de grua adaptada al medi estepari, que es reprodueix principalment a l'Àsia central, migrant en hivern cap a l'Àfrica i l'Àsia meridional. No se n'han descrit subespècies. Alguns autors la van incloure al gènere Grus.

## Morfologia

* Fa 85-100 cm de llargària, amb una envergadura de 155-180 cm.
* El plomatge és d'un color general gris, amb les galtes, gola i zona pectoral negres. Les ales estan combinades de negre i gris.
* El bec és curt, verd grisenc i taronja i les potes taronja.
* Un plomall blanc penja cap arrere des dels ulls.
* Té un cant fort, com una botzina aguda. "Balla" fent salts com altres grues.

## Hàbitat i distribució

Durant l'època de reproducció, habiten les zones pantanoses, mentre que a l'hivern romanen sobre pastures seques.
Les grues damisel·les fan una de les migracions més dures de totes les aus. Entre finals d'agost i setembre, es reuneixen en bandades de fins a 400 individus i es preparen per al seu vol cap a l'àrea d'hivernada. Durant el vol migratori cap al sud, arriben a una alçada d'entre 4900-7900 m. Al llarg del camí han de creuar l'Himàlaia per arribar als seus llocs d'hivernada a l'Índia, molts moren a causa de la fatiga, la fam i la depredació de rapinyaires com les àguiles. En les seves àrees d'hivernada, s'han observat manades mixtes de grues damisel·les i comunes de fins a 20.000 individus. Al març i abril, comencen el seu viatge de tornada cap a les seves zones de nidificació del nord.

## Reproducció

La maduresa sexual és relativament tardana i no es reprodueix fins als tres o quatre anys. A l'abril o maig, fan un niu rudimentari i poc voluminós a terra, relativament prop d'un riu o llac. Hi pon uns dos ous, que coven els dos pares alternativament, durant 27-29 dies. Els pollets romanen al niu 55 - 65 dies. Al final de l'estiu, els joves marxen del niu, però romanen prop dels seus pares.

## Alimentació

A l'hivern la dieta és principalment d'origen vegetal: cereals i brots variats que es troben a les pastures i camps. No obstant això, a la primavera i l'estiu, varien la dieta, afegint-hi insectes i petits invertebrats.

## Referències

* ↑ Grua damisel·la a AVIBASE Rev. 22-04-2010
* ↑ del Hoyo J., Elliott A. & Sargatal J. (1996) Handbook of the Birds of the World, Volum 3, Hoatzin to Auks. BirdLife International, Lynx Edicions, Barcelona, pag.821
* ↑ Distribució i moviments migratoris de la grua damisel·la a GROMS Rev. 22-04-2010
# Sant Gervàs del Castelló Sobirà

Sant Gervàs del Castelló Sobirà (més exactament Sant Gervàs i Sant Protàs del Castelló Sobirà) és una ermita molt poc documentada al llarg de la història. Malgrat ser clarament d'origen medieval, les primeres notícies que en tenim són dels segles xvii i XVIII. En un testament atorgat el 16 de novembre de 1684, es demana que es faci resar una missa que havia promès fer dir i celebrar "en la iglésia de Sant Gervàs, situada en lo terme de Llimina." Les següents notícies que en tenim són del 1758, en una visita pastoral. En aquell moment se la disputaven els rectors de Sant Miquel de la Vall i de Santa Maria de Llimiana, el segon dels quals era l'administrador en aquell moment.
El 1904 consta com a capella de Sant Miquel de la Vall, tot i que la dependència administrativa era de l'ajuntament de Llimiana.
És una església d'una sola nau, recentment restaurada en la zona presbiteral, amb capçalera d'un sol absis semicircular, unit a la nau mitjançant un estret arc presbiteral. Dos arcosolis possiblement posteriors a la primitiva construcció ocupen el lloc on en altres esglésies hi ha les absidioles que formen una capçalera trilobulada. El del sud té volta apuntada; el del nord, s'obre a una capella gòtica, coberta amb volta de creueria i acabada amb una petita absidiola rectangular al nord.
La porta és al mur nord (cosa molt poc habitual en època medieval). Hi ha finestres de doble esqueixada, a l'absis i a ponent, així com a l'absidiola del nord, i d'altres d'una sola esqueixada: a la mateixa absidiola nord i a l'arcosoli sud. Una finestra cruciforme s'obre a la façana de ponent.
L'aparell és del segle xii i començaments del xiii, amb carreus ben tallats, escairats i polits, disposats en filades regulars. L'obra gòtica de l'absidiola nord, dels segles xiv i xv, està resolta d'una forma molt semblant a l'obra romànica.
Els Goigs fan referència a es relíquies dels sants Gervàs i Protàs (Gervasi i Protasi) que es veneraven a l'ermita.

## Bibliografia

* ADELL I GISBERT, Joan-Albert i CASES I LOSCOS, Maria-Lluïsa. "Sant Gervàs del Castelló Sobirà", a El Pallars. Barcelona, Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XV). ISBN 84-7739-566-7
* BURON, Vicenç. Esglésies i castells romànics del Pirineu català i Andorra: Guia. Tremp: Garsineu Edicions, 1994 (Biblioteca pirinenca; 10). ISBN 84-88294-28-X
* LOPEZ TRUEBA, Ignasi: Morir (i viure) a la Catalunya NO de la Contra-reforma.
* GAVÍN, Josep M. Pallars Jussà. Barcelona: Arxiu Gavín, 1981 (Inventari d'esglésies, 8). ISBN 84-85180-25-9.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya

## Referències

* ↑ ACPJ, fons notarials, vol. 134, Citat per LOPEZ TRUEBA, Ignasi: Morir (i viure) a la Catalunya de la Contra-reforma)
* ↑ «Goigs a sant Gervàs de Llimiana». [Consulta: 2022].