OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Embassament d'Escalona

L'embassament d'Escalona és un embassament del riu Escalona, afluent del Xúquer, situat al terme municipal de Navarrés (Canal de Navarrés, País Valencià). La presa fou construïda el 1995 i és de laminació amb l'objectiu de regular les revingudes de l'Escalona i els rius i rambles que conflueixen en ell. Després de la pantanada de Tous (1982) quan l'Escalona va ser un dels afluents que provocaren la fallida de la presa de Tous, les autoritats decidiren construir aquesta presa a la vegada que reconstruïen la de Tous.
Té una capacitat màxima de 143 hm³ tot i que es manté en un volum mitjà de 90. En total abasta una superfície de 460 hectàrees amb un sobreeixidor de làmina lliure amb capacitat de 7.913,4 m³ per segon.
L'embassament d'Escalona pertany a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
# Eleccions regionals de Sardenya de 1999

Les eleccions regionals per a renovar el Consell Regional de Sardenya se celebraren a dues voltes el 12 i el 27 de juny de 1999. La participació en la primera volta fou del 66,3%. A la segona volta hi anaren les forces més votades.
← Eleccions regionals de Sardenya, 1999 → :
| Llistes provincials ||||
| Partits | vots | vots (%) | escons |
| Forza Italia Sardegna (FI) | 169.470 | 19,7% | 13 |
| Demòcrates d'Esquerres (DS) | 122.675 | 14,2% | 10 |
| Partit Popular Italià (PPI) | 87.566 | 10,2% | 7 |
| Alleanza Nazionale (AN) | 85.201 | 9,9% | 7 |
| Federazione Democratica | 49.584 | 5,8% | 4 |
| I Democratici - In Europa con Prodi | 46.857 | 5,4% | 4 |
| Socialistes Units | 43.250 | 5,0% | 3 |
| Partit Sard d'Acció (PSd'Az) | 38.422 | 4,5% | 3 |
| Patto Segni - Riformatori Sardi | 38.259 | 4,4% | 3 |
| Unió Democràtica per la República (UDR) | 35.177 | 4,1% | 3 |
| Centre Cristià Democràtic (CCD) | 34.866 | 4,0% | 3 |
| Partito della Rifondazione Comunista (PRC) | 31.713 | 3,7% | 2 |
| Nuovo Movimento | 28.771 | 3,3% | 2 |
| Partit dels Comunistes Italians (PdCI) | 18.257 | 2,1% | - |
| Verdi UPIESSE - Per il Rinnovamento Sardo | 15.833 | 1,8% | - |
| Mesa Sardos Liberos | 15.284 | 1,8% | - |
| altres | 807 | 0,1% | - |
| Total | 861.992 | 100,00 | 64 |
← Eleccions regionals de Sardenya, 1999 → :
| Llistes Regionals | Primera volta | Primera volta | Segona volta | Segona volta | Segona volta |
| Partits | vots | vots (%) | vots | vots (%) | escons |
| Polo per la Sardegna | 371.816 | 48,1% | 369.164 | 53,7% | 9 |
| Coalizione Autonomista | 243.839 | 31,5% | 318.122 | 46,3% | 7 |
| Partit Sard d'Acció | 64.420 | 8,3% | - | - | - |
| Unió Democràtica per la República | 47.697 | 6,2% | - | - | - |
| Mesa Sardos Liberos | 45.207 | 5,8% | - | - | - |
| Total | 772.979 | 100,00 | 687.286 | 100,00 | 16 |
Font Web del consell regional de Sardenya
# Eleccions regionals de Sardenya de 1989

Les eleccions regionals per a renovar el Consell Regional de Sardenya se celebraren l'11 de juny de 1989. La participació fou del 84,6%.
← Eleccions regionals de Sardenya, 1989 → :
| Partits | vots | % | escons |
| Democràcia Cristiana Italiana (DC) | 361.116 | 35,0% | 29 |
| Partit Comunista Italià (PCI) | 239.202 | 23,2% | 19 |
| Partit Socialista Italià (PSI) | 144.505 | 14,0% | 12 |
| Partit Sard d'Acció (PSd'Az) | 127.765 | 12,4% | 10 |
| Partit Socialista Democràtic Italià (PSDI) | 47.735 | 4,6% | 4 |
| Partit Liberal Italià-Partit Republicà Italià (PLI-PRI) | 40.400 | 3,9% | 3 |
| Moviment Social Italià - Dreta Nacional (MSI-DN) | 36.583 | 3,5% | 3 |
| Liste Verdi | 28.634 | 2,8% | - |
| altres | 6.343 | 0,6% | - |
| Total | 1.032.583 | 100,00 | 80 |
Font Web del consell regional de Sardenya

## Referències

* ↑ Separats en tres llistes diferents: Sole che ride, Verds d'Itàlia i Partit Verd Italià
# Eleccions regionals de Sardenya de 1984

Les eleccions regionals per a renovar el Consell Regional de Sardenya se celebraren el 24 de juny de 1984. La participació fou del 85,5%.
← Eleccions regionals de Sardenya, 1984 → :
| Partits | vots | % | escons |
| Democràcia Cristiana Italiana (DC) | 319.980 | 32,2% | 27 |
| Partit Comunista Italià (PCI) | 285.387 | 28,7% | 24 |
| Partit Sard d'Acció (PSd'Az) | 136.720 | 13,8% | 12 |
| Partit Socialista Italià (PSI) | 100.435 | 10,1% | 8 |
| Partit Socialista Democràtic Italià (PSDI) | 43.046 | 4,3% | 4 |
| Partit Liberal Italià-Partit Republicà Italià (PLI-PRI) | 39.580 | 4,0% | 3 |
| Moviment Social Italià-Dreta Nacional (MSI-DN) | 39.091 | 3,9% | 3 |
| Partit Radical Sard-Partit Nacional Pensionista | 14.244 | 1,4% | - |
| Democràcia Proletària Sarda | 9.348 | 0,9% | - |
| altres | 6.279 | 0,6% | - |
| Total | 994.020 | 100,00 | 81 |
Font Web del consell regional de Sardenya
# Eleccions regionals de Sardenya de 1994

Les eleccions regionals per a renovar el Consell Regional de Sardenya se celebraren a dues voltes el 12 i el 26 de juny de 1994. La participació en la primera volta fou del 74,3%. A la segona volta hi anaren les forces més votades.
← Eleccions regionals de Sardenya, 1994 → :
| Llistes Regionals | Primera volta | Primera volta | Segona volta | Segona volta | Segona volta |
| Partits | vots | vots (%) | vots | vots (%) | escons |
| Progressisti Sardi | 259.485 | 29,8% | 289.718 | 42,7% | 8 |
| Forza Italia-Alleanza Nazionale (FI-AN) | 265.131 | 30,5% | 248.145 | 36,6% | 6 |
| Partit Popular Italià (PPI) | 133.286 | 15,3% | 140.588 | 20,7% | 2 |
| Patto Segni | 129.761 | 14,9% | - | - | - |
| Partit Sard d'Acció (PSd'Az) | 59.277 | 6,8% | - | - | - |
| Sardigna Natzione | 23.368 | 2,7% | - | - | - |
| Total | 870.308 | 100,00 | 678.451 | 100,00 | 16 |
Font Web del consell regional de Sardenya Arxivat 2007-02-02 a Wayback Machine.
← Eleccions regionals de Sardenya, 1994 → :
| Llistes provincials ||||
| Partits | vots | vots (%) | escons |
| Forza Italia Sardegna (FI) | 195.206 | 21,1% | 14 |
| Partit Democràtic d'Esquerra (PDS) | 168.062 | 18,1% | 13 |
| Partit Popular Italià (PPI) | 149.725 | 16,2% | 11 |
| Alleanza Nazionale (AN) | 102.594 | 11,1% | 8 |
| Patto Segni | 85.721 | 9,2% | 6 |
| Partito della Rifondazione Comunista (PRC) | 55.156 | 5,6% | 4 |
| Lista Sardegna - Federazione Democratica | 48.404 | 5,2% | 4 |
| Partit Sard d'Acció (PSd'Az) | 47.000 | 5,1% | 4 |
| Aliança Democràtica-Federació dels Verds | 26.969 | 2,9% | - |
| Centre Cristià Democràtic (CCD) | 14.240 | 1,5% | - |
| Sardigna Natzione | 10.984 | 1,2% | - |
| Partit Republicà Italià (PRI) | 8.467 | 0,9% | - |
| altres | 14.765 | 1,6% | - |
| Total | 926.752 | 100,00 | 64 |
# Kapi'olani

Kapi'olani, reina consort del Regne de Hawaii (n. Hilo, 31 de desembre de 1834 - Waikiki, 14 de juny de 1899). Es casà el 19 de desembre de 1863, sent ja vídua del Gran Cap Benjamin Namakeha-o-kalani de Maui, amb el futur rei David Kalakaua (que llavors era Gran Cap de Kauai), a més del seu cosí llunyà. El matrimoni tingué lloc a l'Església de Kawaiaha'o. Per tot això, Kapi'olani arribà a ser reina consort del Regne de Hawaii.

## Biografia

El seu nom en hawaià significa "Arc del Cel".
Era la neta de Kaumuali'i, l'últim rei de l'illa de Kauai abans que fos cedida a les unificades Illes Hawaii governades pel rei Kamehameha El Gran. Era, també, neta política de la Reina Regent Ka'ahumanu.
Dels seus pares biológics tingué dues germanes, Victoria i Virgínia.
El llegat principal de la reina Kapi'olani fou la fundació de l'Hospital Maternal Kapi'olani per a mares natives hawaianes. Perviu en l'actualitat com a Centre Mèdic Materno-infantil Kapi'olani, i fou el lloc de naixement de Barack Obama. Un dels principals parcs de Waikiki també porta el seu nom; el Parc Kapi'olani fou un obsequi del seu segon marit, David Kalakaua, en el seu honor.
Kapi'olani, com altres membres de la reialesa hawaiana, també va destacar com a compositora. Entre les seves obres, destaca una cançó d'amor dedicada al seu marit, David Kalakaua, anomenada Ka Ipo Lei Manu, tot i que el rei no va poder escoltar-la perquè va morir abans.
Una de les seves majors preocupacions eren els pacients malalts de lepra de Kaulapapa (Molokai). També la perpetuació de la raça hawaiana, per la que lluitava a través de la Societat de Beneficència Ho'oulu Lahui.

## Distincions honorífiques

* Medalla del Rei Kalakaua. Regne de Hawaii.
* Dama Gran Creu de la Reial Orde de Kamehameha I. Regne de Hawaii.
* Dama Gran Creu de la Reial Orde de Kalakaua I. Regne de Hawaii.
* Medalla de la Coronació del rei Kalakaua. Regne de Hawaii.
* Dama Gran Creu de la Reial Orde de la Corona de Hawaii. Regne de Hawaii.
* Dama Gran Creu de la Reial Orde de Kapi'olani. Regne de Hawaii.
* Medalla del Jubileu del Rei Kalakaua. Regne de Hawaii.
* Medalla Commemorativa del Jubileu d'Or de la Reina Victòria. Regne Unit.
* Dama Gran Cordó de l'Orde de la Preciosa Corona. Imperi Japonès.
* Dama Gran Creu de la Orde de Sant Sava. Regne de Sèrbia.

## Referències

* ↑ Buyers, Cristopher. «The Kalakaua Dynasty».
# Sharonov (cráter marcià)

Sharonov és un cràter d'impacte que pertany al quadrangle Lunae Palus de Mart, localitzat a les coordenades 27.3 Nord de latitud i 301.5 Est de longitud. Té 100 quilòmetres de diàmetre i deu el seu nom a l'astrònom rus Vsevolod Sharonov (1901-1964).
Sharonov s'hi troba situat dins del sistema de drenatge del canal Kasei Valles, el flux de les quals va ser dividit en dues branques principals per la presència del cràter.

## Referències

* ↑ "Sharonov (cráter marcià)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
# Quanta, quanta guerra...

Quanta, quanta guerra... és una novel·la de l'escriptora Mercè Rodoreda i Gurguí publicada l'any 1980.
Fou escrita durant la seva estada a casa de la seva amiga Carme Manrubia a Romanyà de la Selva. Aquest llibre juntament amb Viatges a uns quants pobles —part del llibre Viatges i flors— li permeteren guanyar l'any 1980 el Premi Ciutat de Barcelona. Rebé també el Premi Crítica Serra d'Or de l'any 80.
Segons explica Mercè Rodoreda al pròleg del llibre, el títol original havia de ser El soldat i les roses i el protagonista de l'obra Manuel; tanmateix, aquesta idea canvià; Manuel es transformà en Adrià Guinart. També ens confessa Rodoreda que en Quanta, Quanta, guerra... de batalles de guerres en si, no n'hi ha cap. La idea és que volia fer el mateix que en l'obra El manuscrit de Saragossa de Jan Potocki, un llibre en què Saragossa tampoc hi apareix.
| « | Me'n vaig anar de casa per veure pobles, per conèixer gent i perquè la meva mare m'havia avorrit... i res no hauria pogut aturar-me. I també per anar a fer la guerra; tot i que l'he vista de la vora no puc dir que l'hagi viscuda perquè tant com he pogut n'he anat fugint. | » |
| — Mercè Rodoreda, Quanta, quanta guerra... |||

## Argument

Adrià Guinart és un noi de quinze anys que, cansat de la seva inexperiència en la vida i per anhel de llibertat, decideix anar al front amb un amic de la infància juntament amb altres companys. Allí torna a fugir quan li ho proposen i viu tot un seguit d'aventures amb persones desconegudes per pobles i boscos.

## Adaptacions
### Adaptació teatral

Quanta, quanta guerra... fou duta als escenaris per la companyia Farrés Brothers i cia, essent-ne la primera adaptació teatral d'aquesta novel·la rodorediana. L'espectacle tingué la intenció de connectar amb el públic jove, però «sense caure en estereotips» i sent de «temàtica universal». Fou protagonitzada per Biel Rossell i Biel Serena (músic en directe del muntatge) i dirigida per Pep Farrés. Es va estrenar el juliol de 2021.

## Referències

* ↑ Vilallonga, Borja «El recer celest a Romanyà». Revista de Girona, núm.247, 2008, pàg. 87 [Consulta: 23 novembre 2008].
* ↑ «Obra - Premis». Escriptors.cat. [Consulta: 30 novembre 2008].
* 1 2 Rodoreda, Mercè; Postifaci d'Antoni Mora. 'Quanta, quanta guerra.... Club Editor Jove, 2008, p. 7-15 i (Ressenya). ISBN 9788473291293.
* 1 2 Cortés Orts, Carles; Contrí Cirerol, Imma. Aproximació a 'Quanta, quanta guerra...' de Mercè Rodoreda. Librería Compás, 2000, p. 19-20. ISBN 8486776392.
* ↑ «'Quanta, quanta guerra...' estrena diumenge la temporada teatral a Igualada». Anoia Diari. [Consulta: 27 setembre 2021].
* 1 2 «Igualada veu néixer la primera adaptació teatral de la novel·la 'Quanta, quanta guerra...' de Mercè Rodoreda». 324, 23-09-2021. [Consulta: 27 setembre 2021].
* ↑ «Pep Farrés dirigeix a Biel Rossell a 'Quanta, quanta guerra...' que s'estrena aquest dissabte a Tous». Anoia Diari. [Consulta: 27 setembre 2021].
# Pasión prohibida

Pasión prohibida és una pel·lícula eròtica i de destape espanyola del 1980 dirigida per Amando de Ossorio. La banda sonora és d'Alfonso Santisteban.

## Sinopsi

Teresa (Susana Estrada), una estrella de varietats, deixa el lloc on treballa per tornar a la seva ciutat natal a Galícia i assistir al funeral del seu pare. Hi ha el seu germà Miguel (Emilio Alvarez), que ara hereta el negoci familiar i per qui Teresa comença a sentir una forta atracció. Tot i que Miguel té una núvia i té previst casar-se, no pot resistir el joc de seducció de la seva germana. D’altra banda, Leonor (Lynn Endersson), la propietària del lloc on treballava Teresa, no dona suport a l’absència de la seva ballarina estrella i ex-amant i intenta recuperar-la igualment.

## Repartiment

* Susana Estrada com Teresa.
* Emilio Álvarez com Miguel.
* Lynn Endersson com Leonor.
* Rafael Hernández com Empleat de Leonor.
* María Rey com Marisol.
* Gabriela Mosch com Licia.
* Luis Marín com gerent.
* Vanessa Hidalgo com Criada.
* Emilio Linder com cambrer.

## Producció

Va ser la penúltima pel·lícula d'Amando de Ossorio i la seva única incursió en l'anomenat "cinema S". El rodatge va tenir lloc a Camariñas i inclou escenes de la tradicional processió marítima de la Virxe do Carme.

## Referències

* ↑ Pasión prohibida a mundobso.com
* ↑ Pasión prohibida a decine21.com
* ↑ «La Costa da Morte en la gran pantalla». La Voz de Galicia, 09-11-2011.

## Enllaços externs

* Pasión prohibida a YouTube
# Lliga espanyola d'hoquei sobre patins masculina 1999-2000

La trenta edició de la Lliga espanyola d'hoquei patins masculina, denominada en el seu moment Divisió d'honor, s'inicia l'19 d'setembre de 1999 i finalitza l'16 d'abril de 2000. El FC Barcelona fou campió per la trezena vegada.

## Participants

| Reale Alcobendas FC Barcelona Viva Habitat Blanes Flix Ascó Caprabo Igualada Liceo Airtel SHUM Maçanet Chasis Mataró | Noia Freixenet Miquel Salaet Piera Conformobel Reus Cepsa Tenerife Tordera Copersa Vic Caixa Penedés Vilafranca Motul Voltregà |

## Llegenda

| Pts = Punts totals PJ = Partits jugats PG = Partits guanyats PE = Partits empatats PP = Partits perduts GF = Gols a favor | GC = Gols en contra DG = Diferència de gols (GF-GC) Ressaltat en verd = Equip guanyador de la lliga. Ressaltat en vermell = Equip descendent de categoria. (p) = Gol de penalti (pro.) = Gol en pròrroga |

## Classificació

| Pos | Equip | Pts | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | DG |
| 1 | FC Barcelona | 52 | 30 | 25 | 2 | 3 | 162 | 42 | +120 |
| 2 | Liceo Airtel | 47 | 30 | 22 | 3 | 5 | 154 | 76 | +78 |
| 3 | Proinosa Igualada | 44 | 30 | 18 | 8 | 4 | 123 | 76 | +47 |
| 4 | Alnimar Reus Deportiu | 39 | 30 | 16 | 7 | 7 | 112 | 101 | +11 |
| 5 | Noia Freixenet | 37 | 30 | 16 | 5 | 9 | 110 | 95 | +15 |
| 6 | Motul Voltregà | 36 | 30 | 14 | 4 | 10 | 101 | 89 | +12 |
| 7 | Vic | 34 | 30 | 14 | 6 | 10 | 89 | 76 | +13 |
| 8 | Flix Ascó | 32 | 30 | 14 | 4 | 12 | 119 | 124 | -5 |
| 9 | Caixa Penedés Vilafranca | 27 | 30 | 11 | 5 | 14 | 87 | 91 | -5 |
| 10 | Reale Alcobendas | 26 | 30 | 11 | 4 | 15 | 87 | 101 | -14 |
| 11 | Tordera Copersa | 24 | 30 | 10 | 4 | 16 | 81 | 97 | -16 |
| 12 | Viva Habitat Blanes | 24 | 30 | 9 | 6 | 15 | 89 | 114 | -25 |
| 13 | SHUM Maçanet | 22 | 30 | 8 | 6 | 16 | 68 | 102 | -34 |
| 14 | Chasis Mataró | 18 | 30 | 6 | 6 | 18 | 82 | 135 | -53 |
| 15 | Cepsa Tenerife | 15 | 30 | 4 | 7 | 19 | 73 | 111 | -38 |
| 16 | Miquel Salaet Piera | 3 | 30 | 0 | 3 | 27 | 63 | 166 | -103 |

## Enllaços externs

* Real Federación Española de Patinaje (castellà)
# Gneu Helvi (tribú)

Gneu Helvi (llatí: Gnaeus Helvius) va ser un tribú militar a l'antiga Roma, al segle iii aC. Formava part de la gens Hèlvia, una gens romana d'origen plebeu.
Comandava una legió i va morir l'any 204 aC en una batalla lliurada contra els gals i els cartaginesos que actuaven conjuntament a la rodalia de Milà o Mediolanum.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita XXX,18
# Segon Congrés de Rastatt

El Segon Congrés de Rastatt, iniciat al desembre de 1797, intentà negociar la pau entre el Sacre Imperi Romanogermànic i la Primera República Francesa després de la Primera Coalició i reorganitzar l'imperi amb la intenció de compensar aquells prínceps de l'oest del Rin que havien perdut les seves terres en mans dels francesos.
No tingué èxit, a causa de l'esclat de guerra de la Segona Coalició, però tingué implicacions en el futur. Els tres representants de França abandonaren la ciutat de Rastatt a l'abril de 1799, essent assaltats pel camí, dos d'ells morts per soldats hongaresos. L'origen d'aquests assassinats encara resta envoltat en misteri, però l'evidència indica que les autoritats austríaques haurien ordenat als seus soldats d'apoderar-se dels papers que els diplomàtics duien a sobre, per a poder evitar revelar interessos austríacs sobre Baviera, i que els soldats s'haurien excedit en les seves ordres. D'altra banda, algunes autoritats pensen que els assassinats foren executats per emigrants francesos, o del partit de França que estava a favor de la guerra.
Tot i que poc fructuós des d'un punt de vista diplomàtic, el congrés reuní part de l'alta societat en l'àrea de Baden i fou el responsable del ressorgiment de la ciutat de Baden Baden d'interès com a ciutat de spa.

## Referències

* ↑ Bashor, Will. Marie Antoinette's World: Intrigue, Infidelity, and Adultery in Versailles (en anglès). Rowman & Littlefield, 2020, p. 222. ISBN 1538138255.
* ↑ Kraehe, Enno E. Metternich's German Policy, Volume I: The Contest with Napoleon, 1799-1814 (en anglès). Princeton University Press, 2015, p. 25. ISBN 1400876591.

## Vegeu també

* Primer Congrés de Rastatt
# Gorki (Leningrad)

* Per a altres significats, vegeu «Gorki».
Gorki (en rus: Горки) és un poble (possiólok) de l'óblast de Leningrad, a Rússia, que el 2017 tenia quatre habitants, pertany al districte de Víborgski.

## Referències

* ↑ Административно-территориальное деление Ленинградской области. — Лениздат, 1990, ISBN 5-289-00612-5, стр. 58
* ↑ «Поселок Горки Выборгского района Ленинградской области (El poble de Gorki, districte de Vyborgsky, regió de Leningrad)» (en rus). [Consulta: 13 desembre 2020].
# Sedro-Woolley

Sedro-Woolley és una població dels Estats Units a l'estat de Washington. Segons el cens del 2000 tenia 8.658 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Sedro-Woolley tenia 8.658 habitants, 3.205 habitatges, i 2.176 famílies. La densitat de població era de 983,2 habitants per km².
Dels 3.205 habitatges en un 37,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,8% hi vivien parelles casades, en un 13,5% dones solteres, i en un 32,1% no eren unitats familiars. En el 25,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,62 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,14.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,8% tenia menys de 18 anys, un 9,2% entre 18 i 24, un 29,3% entre 25 i 44, un 18,4% de 45 a 60 i un 14,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.914 $ i la renda mediana per família de 40.918 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.215 $ mentre que les dones 23.636 $. La renda per capita de la població era de 16.517 $. Aproximadament el 10,7% de les famílies i l'11,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sedro-Woolley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sedro-Woolley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 13 agost 2010].
# Gary Sundgren

Kari Juhani Sundgren, més conegut com a Gary Sundgren, és un futbolista suec, ja retirat. Va nàixer el 25 d'octubre de 1967 a la localitat finesa de Vammala, però als pocs anys es va traslladar amb la seua família a Suècia.
Després de destacar a l'IK Franke, el 1988 s'incorpora a l'AIK Fotboll, amb qui jugaria més de dos-cents partits en deu temporades. A més a més va guanyar la Lliga de 1992 i la Copa de 1996 i 1997.
L'estiu de 1997 fitxa pel Reial Saragossa de la lliga espanyola, amb qui va jugar 111 partits a la primera divisió, i va guanyar la Copa del Rei del 2001. Sense lloc al conjunt aragonés, que havia baixat a Segona, retorna a l'AIK, on roman una temporada abans de concloure la seua carrera en equips modestos del seu país.
Amb la selecció sueca Sundgren va disputar 31 partits i va marcar un gol. Va formar part del combinat del seu país que va acudir a l'Eurocopa del 2000.

## Referències

* ↑ «Gary Sundgren - Perfil del jugador» (en castellà). [Consulta: 2 juny 2024].
* ↑ «Sundgren, primera alta maña» (en spanish). Mundo Deportivo, 03-06-1997.
* ↑ «Gary Sundgren». ESPN Soccernet, 13-07-2000. [Consulta: 17 octubre 2014].
* ↑ «Sweden name preliminary squad for Euro 2000». ESPN Soccernet, 18-05-2000.
# Gary Sutton

Gary Sutton (Sydney, 27 de març de 1955) va ser un ciclista australià que fou professional entre 1982 i 1991. Es va especialitzar en la pista i va guanyar diferents etapes als Jocs de la Commonwealth i als Campionats del món. Un cop retirat ha dirigit diferents equips.
És germà del també ciclista Shane Sutton i pare de Christopher Sutton.

## Palmarès en ruta

* 1974
** 1r a la Volta a Nova Caledònia
* 1975
** Campió d'Austràlia amateur en ruta
* 1980
** Vencedor d'una etapa del Gran Premi Guillem Tell
* 1983
** 1r al Canberra Tour
* 1984
** 1r al Herald Sun Tour i vencedor de 4 etapes
* 1985
** 1r al Canberra Tour
* 1990
** Vencedor d'una etapa del Herald Sun Tour

## Palmarès en pista

* 1978
** Medalla d'or als Jocs de la Commonwealth en Persecució per equips (amb Colin Fitzgerald, Kevin Nichols i Shane Sutton)
* 1980
** Campió del món en Puntuació
* 1983
** 1r als Sis dies de Melbourne (amb Shane Sutton)
* 1991
** Campió d'Austràlia en Madison (amb Brett Dutton)

## Enllaços externs

* Palmarès a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a museociclismo.it
* Palmarès a cyclebase.nl