OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Conspiració de silenci

Per conspiració de silenci o pacte de silenci s'entén l'acord establert, de forma implícita o explícita, entre familiars, amics i/o professionals sanitaris per modificar la informació que s'ofereix a una persona malalta amb l'objectiu d'amagar-li el diagnòstic i/o pronòstic i/o la gravetat del seu estat de salut. Es tracta d'un fenomen que s'observa amb freqüència en l'àmbit de les cures pal·liatives i que té una repercussió negativa en el benestar no només del pacient, sinó també de les mateixes persones que exerceixen la conspiració.
Dins del camp de la Psicologia es descriuen dos tipus de conspiració de silenci:
-La conspiració adaptativa, en què el pacient evita ser informat o bé manté una actitud de negació de la informació que ja ha rebut.
-La conspiració desadaptativa, en què el pacient desitja ser informat del seu estat de salut però la família es nega a proporcionar-la-hi.
La conspiració de silenci genera un clima d'incomunicació que fomenta l'aparició de sentiments de soledat, incomprensió i aïllament en el malalt, amb la consegüent repercussió en el seu benestar emocional i físic: augmenta el malestar emocional en forma d'ansietat, depressió, ira o por, i influeix en el control d'altres símptomes com ara el dolor. Així mateix, la manca d'una comunicació oberta entre malalt i professional sanitari dificulta o trenca la relació de confiança, un vincle desitjable en la pràctica assistencial. Quant a l'àmbit legal i ètic, la conspiració de silenci atempta contra el principi d'autonomia, ja que d'una banda nega al pacient la informació sobre el seu procés i, d'altra banda, l'incapacita per prendre decisions sobre la seva salut i la seva vida, un aspecte molt rellevant en situacions de fi de vida en què el malalt pot desitjar tancar temes pendents (qüestions pràctiques com ara una herència o bé qüestions relacionals). Finalment convé ressaltar les conseqüències negatives que rep també la família conspiradora, ja que el fet de mantenir la barrera comunicativa li comporta patiment emocional i li dificulta l'elaboració del dol.
Pel que fa als motius o desencadenants de la pràctica de la conspiració de silenci, trobem d'una banda la necessitat primària que sent la família de protegir el malalt, ja que no el veu capaç de sostenir emocionalment la veritat; d'altra banda, la necessitat d'autoprotecció per part dels propis familiars davant la dificultat per afrontar el propi sofriment. I quan els conspiradors són els professionals sanitaris, la causa rau en la manca d'habilitats comunicatives per donar males notícies i, alhora, gestionar les emocions intenses que es desperten.
Aquest fenomen es produeix més freqüentment de la família o dels professionals sanitaris cap als malalts; no obstant, també és possible observar-lo en el pacient vers la família o entre els membres d'una mateixa família, especialment quan hi ha menors implicats.

## Referències

* ↑ Arranz, Pilar. Intervención emocional en cuidados paliativos. Modelo y protocolos (en castellà). 2a edició. Barcelona: Ariel Ciencias Médicas, març 2005, p. 98-103. ISBN ISBN 84-344-3710-4.
# Fudi de les Seychelles

El fudi de les Seychelles (Foudia sechellarum) és una espècie d'ocell de la família dels plocèids (Ploceidae) que habita els boscos de les illes Seychelles.

## Referències

* ↑ «Fudi de les Seychelles». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2022(català)
# Malaguilla

Malaguilla és un municipi de la província de Guadalajara, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 189 | 156 | 138 | 137 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 maig 2021].
# Lòl·lia (amant de Cèsar)

Lòl·lia (en llatí Lollia) va ser la dona d'Aule Gabini que segons diu Suetoni va ser amant de Juli Cèsar.
Suetoni parla també de les dones casades amb les que Cèsar va tenir relacions, i assenyala a Postúmia (dona de Servi Sulpici Galba), Tertúl·lia (dona de Marc Licini Cras Dives I) i Múcia Tèrcia, (dona de Gneu Pompeu), a més d'altres, cosa que sembla una mica exagerat. A Lòl·lia se la suposa filla de Marc Lol·li Palicà, que havia estat tribú de la plebs l'any 71 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 796.
# Mas Cap d'Anyell

El Mas Cap d'Anyell és una masia de Pals (Baix Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

El mas Cap d'Anell és un edifici situat a migdia del mas d'en Deri. És una construcció de grans dimensions, amb la teulada a dues vessants, i té la façana principal orientada a migdia. Aquesta façana ja estat mot modificada al llarg dels anys. Té una porta d'accés d'arc de mig punt amb grans dovelles de pedra, damunt la qual es va col·locar un frontó amb pinacles decoratius en relleu als angles. Les obertures del primer pis són rectangulars. Presenten motllures amb emblemes en baix relleu. A la banda esquerra de la façana s'observen modificacions importants. Pel que fa a la façana posterior, és molt sòbria; té dues obertures a la planta baixa i tres obertures al primer pis, totes elles rectangulars i amb marcs de pedra.

## Història

El conjunt de construccions que formen el mas Cap d'Anell té el seu origen en els segles XVI-XVII. Malgrat haver experimentat moltes modificacions al llarg del temps, aquest edifici conserva interessants elements d'arquitectura gòtico-renaixentista i forma, juntament amb els masos propers de Can Deri i Can Roig, un dels conjunts arquitectònics més interessants de la comarca. En l'actualitat el mas Cap d'Anell ha estat remodelat per condicionar-lo com a segona residència.

## Referències

* 1 2 «Mas Cap d'Anyell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2014].
# Sadóve (Crimea)

* Per a altres significats, vegeu «Sadóvoie».
Sadóve (en (ucraïnès) Садове, en rus: Садовое) és un poble de la República Autònoma de Crimea, a Ucraïna, que el 2014 tenia 2.874 habitants. Pertany al districte de Nijnegorski. Fins al 1954 la vila es deia Novo-Tsarítsino.

## Referències

* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 30 maig 2017].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 30 maig 2017].
# Hunters Creek

Hunters Creek és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2009 tenia 12.636 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hunters Creek tenia 9.369 habitants, 3.460 habitatges, i 2.498 famílies. La densitat de població era de 841,3 habitants/km².
Dels 3.460 habitatges en un 37,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,3% hi vivien parelles casades, en un 6,7% dones solteres, i en un 27,8% no eren unitats familiars. En el 19,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,68 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,12.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,2% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 37,3% entre 25 i 44, un 23,4% de 45 a 60 i un 6,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 67.775 $ i la renda mediana per família de 76.323 $. Els homes tenien una renda mediana de 51.625 $ mentre que les dones 35.625 $. La renda per capita de la població era de 29.170 $. Entorn del 3,2% de les famílies i el 4,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hunters Creek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hunters Creek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Edward Burr Van Vleck

Edward Burr Van Vleck (Middletown, 7 de juny de 1863 - Madison, 2 de juny de 1943) va ser un matemàtic nord-americà.

## Vida i obra

Van Vleck es va graduar el 1884 a la universitat Wesleyana on el seu pare era professor d'astronomia i matemàtiques. Després d'estudiar uns anys a la universitat Johns Hopkins, va anar a Alemanya per estudiar a la universitat de Göttingen, on va obtenir el doctorat sota la direcció de Felix Klein.
De 1895 a 1905 va ser professor de la universitat Wesleyana i, a partir d'aquest darrer any, de la universitat de Wisconsin fins que es va retirar com emèrit el 1929. A més de la seva carrera docent en el camp de les matemàtiques, va ser un apassionat de les arts i els viatges, cosa que el va convertit en un important col·leccionista d'art.
Va ser membre de l'Acadèmia Nacional de Ciències dels Estats Units i de la Societat Americana de Matemàtiques, la qual va presidir entre 1913 i 1914.
La seva llista de publicacions científiques no és gaire llarga (unes 30 en trenta-cinc anys), però són sòlides i permanents contribucions publicades a revistes de primer nivell.

## Referències

* ↑ Chang, 2011, p. 427.
* ↑ Langer i Ingraham, 1957, p. 400.
* ↑ Panczenko i Powell, 1990, p. 1 i ss.
* ↑ Weaver, 1963, p. 2.

## Bibliografia

* Chang, Sooyoung. Academic Genealogy of Mathematicians (en (anglès)). World Scientific, 2011. ISBN 978-981-4282-29-1.
* Langer, Rudolph E.; Ingraham, Mark H. «Edward Burr Van Vleck (1863-1943)» (en (anglès)). Biographical Memoirs of the National Academy of Sciences, 1957, pàg. 399-409. ISSN: 0077-2933.
* Panczenko, Russell; Powell, Patricia (ed.). The Edward Burr Van Vleck Collection of Japanese Prints (en (anglès)). Elvehjem Museum of Art, 1990. ISBN 0-932-900-24-0.
* Weaver, Warren «Professor Edward Burr Van Vleck» (en (anglès)). Biographical Memoirs University of Wisconsin, 1963. Arxivat de l'original el 2018-11-22 [Consulta: 22 novembre 2018]. Arxivat 2018-11-22 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Edward Burr Van Vleck» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
# Fujiko Fujio A

Motoo Abiko (安孫子 素雄, Abiko Motoo) (Himi, Toyama, 10 de març de 1934 - Tama, Kawasaki, 7 d'abril de 2022), més conegut pel pseudònim Fujiko A. Fujio (藤子不二雄Ⓐ), fou un mangaka, conegut per ser el cocreador del manga Doraemon.
El seu treball a Doraemon s'ha efectuat en el si d'un duo amb Hiroshi Fujimoto, duo anomenat Fujiko Fujio. Amb la seua separació l'any 1987, cadascun d'ells va guardar aquella identitat, Fujimoto afegint al seu pseudònim la lletra F, i Abiko l'A.

## Referències

* ↑ «Popular Japanese cartoonist Fujiko A. Fujio dies at 88» (en anglais). Kyodo News, 07-04-2022. [Consulta: 7 abril 2022].
* ↑ «Doraemon Co-Creator Fujiko Fujio A Passes Away at 88». Anime News Network. [Consulta: 7 abril 2022].
* ↑ «Mor Motoo Abiko, un dels creadors de Doraemon». À Punt NTC, 07-04-2022. [Consulta: 7 abril 2022].
* ↑ «Fujiko Fujio A.». IMDb. [Consulta: 28 octubre 2017].
# Malahu

Malahu fou una de les tribus aramees de la Baixa Mesopotàmia. La situació de l'estat de Malahu no està determinada. El territori fou sotmès per Sargon II en la campanya del 710 aC contra Babilònia i fou agregat a la província de Gambulu. El 692 aC la tribu fou part de la coalició que va enfrontar als assiris a la batalla d'Halule o Khalule (Samarra).

## Referències

* A. T. Olmstead, Western Asia in the days of Sargon of Assyria a ebooksread.com Arxivat 2011-04-11 a Wayback Machine.
* History of Egypt, Chaldaea, Syria, Babylonia and Assyria, per G. Maspero, a christianbookshelf.org
# August Neo

August Neo (Padise Rural Municipality, 12 de febrer de 1908 - Aarhus, 19 d'agost de 1982) va ser un lluitador estonià que va compaginar la lluita lliure i la lluita grecoromana durant la dècada de 1930.
El 1936 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Berlín, on va disputar dues proves del programa de lluita, una de lluita lliure i una altra de lluita grecoromana. Guanyà la medalla de plata en la competició del pes semipesant de lluita lliure i la de bronze en el mateix pes de lluita grecoromana. La Gran Depressió va fer que no pogués participar en els Jocs Olímpics de 1932 perquè Estònia no hi envià cap equip. En el seu palmarès també destaquen cinc medalles al Campionat d'Europa de lluita, una en estil lliure i quatre en estil greco-romà, entre 1934 i 1939. A nivell nacional va guanyar 12 títols estonians en ambdós tipus d'estils.
Durant la Segona Guerra Mundial es va retirar de la lluita i va emigrar a Suècia, on va fundar una petita empresa de transports i va treballar com a camioner. Morí el 1982 a Dinamarca, de camí entre Alemanya i Suècia. Inicialment fou enterrat a Estocolm, però el 1998 el seu cos fou traslladat al cementiri de Metsakalmistu, Tallinn.

## Referències

* 1 2 3 4 «Olympedia – August Neo». [Consulta: 16 abril 2022].
* 1 2 «ESBL». [Consulta: 16 abril 2022].
# Mas Canyet

* Per a altres significats, vegeu «Mas Canyet (Palamós)».
El Mas Canyet és un mas al municipi de Gualta a la comarca catalana del Baix Empordà. Està situat a 1,39 km al sud-est del mateix poble de Gualta, amb les masies d'en Blai, d'en Jomba i el Mas Fuster com les més properes.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* ↑ «Mas Canyet». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Sadóvoie (Kurgan)

* Per a altres significats, vegeu «Sadóvoie».
Sadóvoie (en rus: Садовое) és un poble de l'óblast de Kurgan, a Rússia, que el 2011 tenia 2.240 habitants. Pertany al districte de Ketovo.

## Referències

* ↑ Форсирование реки Тобол красной 5-й дивизией у г. Курган и взятие станции Варгаши
# Huntersville

Huntersville és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 24.960 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Huntersville tenia 24.960 habitants, 9.171 habitatges i 6.859 famílies. La densitat de població era de 309,4 habitants per km².
Dels 9.171 habitatges en un 41,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 64,6% hi vivien parelles casades, en un 7,5% dones solteres, i en un 25,2% no eren unitats familiars. En el 19,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,67 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,3% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 40,7% entre 25 i 44, un 18,6% de 45 a 60 i un 6,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96 homes.
La renda mediana per habitatge era de 71.932 $ i la renda mediana per família de 80.821 $. Els homes tenien una renda mediana de 53.553 $ mentre que les dones 33.877 $. La renda per capita de la població era de 30.256 $. Entorn de l'1,9% de les famílies i el 3,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Huntersville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Huntersville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Hestieu

Hestieu és el nom dels següents personatges:
* Hestieu, filòsof grec de Tàrent, Magna Grècia -ara municipi italià-.
* Hestieu, filòsof grec de Pont, a la costa del mar Negre.
# Critó (metge segle III aC)

Critó (Criton, Kríton Κρίτων) fou un metge grec que pertanyia a la secta dels empírics i és esmentat per Galè. Va viure als segle IV i III aC.

## Referències

* ↑ Criton 2, Smith, William, Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, pàg. 893
# Fujimori

Fujimori és el nom dels següents personatges:
* Alberto Fujimori (Lima, 1938-2024) polític peruano-japonès, president del Perú (1990 -2000)
* Terunobu Fujimori (Chino, 1946) arquitecte japonès
* Asuka Fujimori (Tòquio, 1978), escriptora japonesa en francès
# Para Elisa (sèrie de televisió)

Para Elisa fou una sèrie de televisió espanyola dirigida en 1993 per José Antonio Arévalo, Antonio Ferrandis, Adolfo Dufour i Francisco Montolío amb guió d'Eduardo Mallorquí. Va tenir un pressupost de 1.240 milions de pessetes, considerada la sèrie més cara de TVE fins aleshores. Considerada una sèrie "extremadament complexa i ambiciosa", va provocar un enfrontament davant els tribunals entre TVE i el guionista Eduardo Mallorquí del Corral, qui va afirmar que s'havien modificat els guions sense la seva autorització i demanava la suspensió de la sèrie. A més, el 1991 la Intervenció General de l'Administració de l'Estat va reflectir "retencions fiscals incorrectes", "bestretes excessives", "desajustaments pressupostaris"' i "despeses no justificades" durant el seu rodatge. S'emetia a horari de matinada i va tenir una audiència d'1.600.000 espectadors.

## Argument

Narra les peripècies durant un any d'un grup de professionals espanyols de la publicitat a Madrid l'any 1992. Els tres protagonistes es coneixen des de fa molts anys i són l'esperit de l'empresa: Oscar el director, Claudio, encarregat del disseny de campanyes i Vicente el guionista i dibuixant.

## Repartiment

* Assumpta Serna - Natalia
* Xabier Elorriaga - Oscar
* Tito Valverde - Claudio
* Óscar Ladoire - Vicente
* Juan Luis Galiardo - Julián
* Eulàlia Ramon - Laura

## Referències

* ↑ Un juez impone una fianza de 100 millones para suspender la serie 'Para Elisa', El País, 3 de març de 1993
* ↑ 'Para Elisa', una de las series más caras de TVE, concluye hoy con escaso éxito, El País, 28 de maig de 1993
* ↑ TVE presenta 'Para Elisa', una serie sobre el mundo de la publicidad, El País, 10 de gener de 1993
# August Oliva Julià

August Oliva Julià (Reus, segle xix - 1912) va ser un músic català.
Germà d'Enric Oliva, que va ser un alcalde conservador de Reus, August era un compositor i músic notable i professor de música a la seva ciutat. El 1856 va estrenar una missa a gran orquestra i poc després era director d'una orquestra de 30 professors. Va organitzar diverses agrupacions orquestrals, la més coneguda va ser la Banda Municipal de Reus. Va dirigir agrupacions corals, com la que amenitzava els estius als Jardins de l'Euterpe i va compondre valsos, americanes, himnes, música religiosa i una simfonia destinada a la inauguració del Teatre Fortuny, l'orquestra del qual va dirigir uns anys. Era membre de la junta de l'Associació Catalanista de Reus, cosa que l'enemistà amb el seu germà i va portar-lo a marxar cap a Barcelona el 1891. Aquell mateix any va entrar com a professor al Conservatori del Liceu, on hi va estar alguns anys. Ja de vell, tornà a Reus i dirigí la capella de música de l'església de Sant Francesc.

## Referències

* ↑ Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1992, p. 492.
# Masoveria d'Escrigues

Masoveria d'Escrigues és una masia de Santa Maria de Merlès (Berguedà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia de planta rectangular, considerablement allargada, coberta a doble vessant i amb el carener perpendicular a la façana, orientada a migdia. El cos central de la masia té una gran eixida allindada en el primer pis i totalment oberta a les golfes. La resta del mur, molt massís, té poques obertures. Té un gran portal de mig punt adovellat descentrat respecte a l'eix de la façana. Totes les finestres estan allindanades.

## Història

La masia de Rimbau és obra del segle XVII- XVIII, seguint un esquema de masia molt usual en aquesta zona del Baix Berguedà.

## Referències

* 1 2 «Masoveria d'Escrigues». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 setembre 2015].
# Sady nad Torysou

Sady nad Torysou és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Košice, a l'est del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1964.
# Hunteria

Hunteria és un gènere de fanerògames de la família de les Apocynaceae. Conté 34 espècies. És originària de l'Àfrica tropical fins a l'oest de Malàisia.

## Taxonomia

El gènere va ser descrit per William Roxburgh i publicat a Flora indica; or, descriptions of Indian Plants 1: 695. 1832.

## Taxonomia

| Hunteria africana Hunteria ambiens Hunteria atrovirens Hunteria atroviridis Hunteria ballayi Hunteria breviloba Hunteria camerunensis Hunteria columbina Hunteria congolana Hunteria coriacea Hunteria corymbosa Hunteria cuspidata Hunteria densiflora Hunteria eburnea Hunteria elliotii Hunteria eugeniaefolia Hunteria fascicularis | Hunteria ghanensis Hunteria gracilis Hunteria hexaloba Hunteria lanceolata Hunteria legocii Hunteria macrosiphon Hunteria mayumbensis Hunteria myriantha Hunteria oxyantha Hunteria pleiocarpa Hunteria pycnantha Hunteria rostrata Hunteria roxburghiana Hunteria simii Hunteria sundana Hunteria umbellata Hunteria zeylanica |

## Vegeu també

* Característiques de les apocinàcies

## Referències

* 1 2 «Hunteria». World Checklist of Selected Plant Families. [Consulta: 28 novembre 2013].
* ↑ Hunteria a PlantList
* ↑ «Hunteria». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 28 novembre 2013].

## Bibliografia

* Govaerts, R. (2003). World Checklist of Selected Plant Families Database in ACCESS: 1-216203. The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew.
# Vielleaureïta-(Ce)

La vielleaureïta-(Ce) és un mineral de la classe dels silicats que pertany al grup de la dol·laseïta. Rep el nom de la localitat francesa de Vièla d'Aura, molt propera a la mina Cousto, on va ser trobada aquest mineral per primera vegada.

## Característiques

La vielleaureïta-(Ce) és un sorosilicat de fórmula química (Mn²⁺Ce)(MgAlMn²⁺)F[Si₂O₇][SiO₄](OH). Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2023, i encara resta pendent de publicació. Cristal·litza en el sistema monoclínic.
Les mostres que van servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troben conservades al museu de mineralogia de l'escola de mines de París (França) amb el número de catàleg: ensmp 83943, i al Museu Nacional d'Història Natural, també a París, amb el número de catàleg: mnhn_min_223.001.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Cousto, situada molt a prop de la localitat de Vièla d'Aura, als Alts Pirineus (Occitània, França). També ha estat descrita a Brandlscharte, al districte de Zell am See (Salzburg, Àustria). Aquests dos indrets són els únics de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Vielleaureite-(Ce)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 18 maig 2023].
* 1 2 Bosi, Ferdinando; Hatert, Frédéric; Pasero, Marco; Mills, Stuart J. «IMA Commission on New Minerals, Nomenclature and Classification (CNMNC) – Newsletter 72». European Journal of Mineralogy, 35, 2, 20-04-2023, pàg. 285–293. DOI: https://doi.org/10.5194/ejm-35-285-2023 [Consulta: 18 maig 2023].
* ↑ Kolitsch, U., Schachinger, T., Auer, C. «Neue Mineralfunde aus Österreich LXX». Carinthia II, 2021, pàg. 187-276 [Consulta: 18 maig 2023].