OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# El pinzell màgic

El pinzell màgic (xinès simplificat: 神笔马良, pinyin: Shén bǐ mǎliáng, literalment 'Ma Liang i el pinzell diví') és una pel·lícula de fantasia d'animació xinesa, dirigida per Frankie Chung (Zhixing Zhong). Va ser estrenada a la Xina el 25 de juliol de 2014, i el 2016 fou estrenada a Catalunya amb doblatge en català.
La pel·lícula és una adaptació del clàssic conte popular xinés Ma Liang i el pinzell màgic.

## Recepció
### Taquilla

La pel·lícula va recaptar 58,626 milions de iuans a la taquilla xinesa.

## Referències

* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«» (en chinese). movie.douban.com. douban.com. [Consulta: 24 juliol 2014].
* ↑ Kovacsics, Violeta. «El pinzell màgic», 15-09-2016. [Consulta: 16 novembre 2023].
* ↑ «'El pinzell màgic' i 'The Beatles: eight days a week', estrenes de cinema en català de la setmana» (en anglès). [Consulta: 16 novembre 2023].
* ↑ Vatubua, Theodora. «MIFF 2016 Review: The Magic Brush» (en anglès australià). Filmed in Ether, 11-08-2016. [Consulta: 16 novembre 2023].
* ↑ «神笔马良（2014）» (en chinese). cbooo.cn. [Consulta: 12 octubre 2015].
* ↑ «Weekly box office 28/07/2014 - 03/08/2014». english.entgroup.cn. Arxivat de l'original el 2014-08-13. [Consulta: 12 agost 2014].
# El Riu d'Aparici

El Riu d'Aparici, és una partida en bona part constituït per camps de conreu actualment parcialment abandonats del terme municipal de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, a l'antic terme de Toralla i Serradell, en el territori del poble d'Erinyà.
Està situat al sud-oest d'Erinyà, al sud-est de lo Planell, a l'esquerra del riu de Serradell. És al sud-oest, també, dels Esmallols i al nord de l'Obac d'Erinyà.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Eleccions a la Diputació Provincial de Balears de 1907

Les eleccions a la Diputació Provincial de Balears de 1907 es celebraren el diumenge 10 de març de 1907 per a renovar la meitat del ple de la Diputació Provincial de Balears. En aquesta ocasió, només se celebraren eleccions a les illes de Mallorca i Menorca.
Els dos districtes electorals eren els de Manacor i Maó. El districte de Manacor incloïa els municipis d'Artà, Campos, Capdepera, Felanitx, Manacor, Montuïri, Petra, Porreres, Sant Joan, Sant Llorenç des Cardassar, Santanyí, Son Cervera i Vilafranca de Bonany. Pel que fa al districte de Maó, formaven part d'aquest els municipis d'Alaior, Ciutadella de Menorca, Es Castell, Es Mercadal, Maó, Sant Lluís i Ferreries.

## Resultats

Resultat de les eleccions per districte :
| Districte | Candidats | Electe | Partit | Vots |
| MANACOR (4 diputats) | Miquel Rosselló Alemany | Sí | PC | 8.927 |
| MANACOR (4 diputats) | Salvador Vidal Valls de Padrinas | Sí | PC | 8.685 |
| MANACOR (4 diputats) | Antonio Barceló | Sí | PC | 8.447 |
| MANACOR (4 diputats) | Juan Lliteras | Sí | PL | 7.748 |
| MANACOR (4 diputats) | | | | 33.807 |
| MAÓ (4 diputats) | Bernardo de Olives y de Olives | Sí | PC | 4.186 |
| MAÓ (4 diputats) | Jorge Teodoro Ládico Olivar | Sí | PL | 4.167 |
| MAÓ (4 diputats) | Juan Aguiló Valentí | Sí | PC | 4.102 |
| MAÓ (4 diputats) | Jeroni Pou Magraner | Sí | UR | 3.304 |
| MAÓ (4 diputats) | Francesc Garcia i Orell | No | UR | 3.233 |
| MAÓ (4 diputats) | Lluís Martí i Ximenis | No | UR | 3.161 |
| MAÓ (4 diputats) | | | | 22.153 |

## Referències

* ↑ https://prensahistorica.mcu.es/es/catalogo_imagenes/grupo.do?path=1003490982
* ↑ https://prensahistorica.mcu.es/es/catalogo_imagenes/grupo.do?path=1001586482
* ↑ https://prensahistorica.mcu.es/es/catalogo_imagenes/grupo.do?path=438449
* ↑ https://prensahistorica.mcu.es/es/catalogo_imagenes/grupo.do?path=432675
* ↑ https://prensahistorica.mcu.es/es/catalogo_imagenes/grupo.do?path=1003499981
* ↑ https://prensahistorica.mcu.es/es/catalogo_imagenes/grupo.do?path=2000617722
# Eleccions a les Corts Valencianes

Les eleccions a les Corts Valencianes són les eleccions autonòmiques en les quals els ciutadans de la Comunitat Valenciana trien els membres de les Corts Valencianes. Aquestes eleccions se celebren el quart diumenge de maig cada quatre anys. Les Corts Valencianes estan formades per noranta-nou parlamentaris. Les últimes eleccions a les Corts Valencianes es van celebrar el 2023.
Llistat de les eleccions a les Corts Valencianes:
* Eleccions a les Corts Valencianes de 1983
* Eleccions a les Corts Valencianes de 1987
* Eleccions a les Corts Valencianes de 1991
* Eleccions a les Corts Valencianes de 1995
* Eleccions a les Corts Valencianes de 1999
* Eleccions a les Corts Valencianes de 2003
* Eleccions a les Corts Valencianes de 2007
* Eleccions a les Corts Valencianes de 2011
* Eleccions a les Corts Valencianes de 2015
* Eleccions a les Corts Valencianes de 2019
* Eleccions a les Corts Valencianes de 2023
# El Reguer (Odèn)

El Reguer és un torrent afluent per l'esquerra del Riu Fred que transcorre íntegrament pel terme municipal d'Odèn. De direcció global cap al sud, neix a 130 m. al sud-oest del Coll de Boix i a la mateixa distància al nord-est de la masia de Cal Collet del poble de Llinars. Les coordenades del lloc on neix són 42° 9′ 8.035″ N, 1° 23′ 9.549″ E﻿ / ﻿42.15223194°N,1.38598583°E﻿ / 42.15223194; 1.38598583 El Reguer no té cap afluent.

## Referències

* ↑ «Xarxa de rius de les conques principals de Catalunya». Arxivat de l'original el 2010-09-22. [Consulta: 20 febrer 2011].
# Dólgoie

«Dólgoie» té aquests significats:
* Dólgoie (Valuiki), localitat de l'óblast de Bélgorod, a Rússia
* Dólgoie (Véidelevka), localitat de l'óblast de Bélgorod, a Rússia
* Dólgoie (Gubkin), localitat de l'óblast de Bélgorod, a Rússia
# Eleccions municipals de 2019 a Cambrils

Les eleccions municipals de 2019 a Cambrils van ser unes eleccions locals que es van celebrar el diumenge 26 de maig de 2019 a Cambrils (Baix Camp), com a part de les eleccions municipals espanyoles, per a elegir els 21 regidors de l'Ajuntament de Cambrils.

## Sistema electoral

Les eleccions als ajuntaments de l'Estat espanyol estan fixades per celebrar-se el quart diumenge de maig cada quatre anys. El sistema electoral fa servir la regla D'Hondt amb representació proporcional, llistes tancades i una barrera electoral del 5% dels vots vàlids, que inclou els vots en blanc. La votació per a l'assemblea local es basa en el sufragi universal.
En les eleccions municipals, la circumscripció electoral és en l'àmbit municipal i el nombre d'escons (o sigui, regidors) a triar del municipi es determina en funció del nombre d'habitants censats en aquest municipi. En el cas de Cambrils, en tenir 22.341 persones censades, l'hi correspon 21 regidors.

## Candidatures

El 30 d'abril del mateix any, la Junta Electoral de Zona de Reus van proclamar-se les 12 candidatures oficials per Cambrils en el Butlletí Oficial de la Província de Tarragona.
* Esquerra Republicana de Catalunya-Acord Municipal (ERC-AM)
* Ciutadans-Partido de la Ciudadanía (Cs)
* Partit dels Socialistes de Catalunya-Candidatura de Progrés (PSC-CP)
* Junts per Cambrils (JUNTS)
* Nou Moviment Ciutadà per Cambrils/ Nuevo Movimiento Ciudadano para Cambrils (NMC)
* Partit Popular (PP)
* Assemblea de Cambrils-En Comú Guanyem (ADC-ECG)
* Podemos-Podem (PODEMOS)
* Candidatura d'Unitat Popular-Alternativa Municipalista (CUP-AMUNT)
* Primàries Cambrils-Primàries Catalunya (PRIMÀRIES)
* Ara Decidim Nosaltres Cambrils-Ara (ADNC-A)
* Alternativa Mediterránea (ALME)

## Jornada electoral
### Constitució de les meses

En aquell moment, Cambrils tenia una població de 33.362 habitants, dels quals 22.341 persones van ser cridades a votar a una de les urnes de les 38 meses que es van constituir al municipi.

### Participació

La participació en aquestes eleccions va ser de 60,7%, el qual cosa implica que un total de 13.558 ciutadans del municipi van decidir exercir el seu dret a vot. Comparant aquesta participació amb la mitjana catalana, Cambrils ha registrat una xifra pràcticament idèntica, situant-se en 4,1 punts percentuals per sota.
A continuació, es presenta una taula amb els percentatges de participació registrats a diferents hores del dia de les eleccions:
| Hores | Cambrils |
| Participació (14h) | 33,4% ( 3,9%) |
| Participació (18h) | 46,8% ( 6,9%) |
| Participació (20h) | 60,7% ( 8,4%) |

## Referències

* 1 2 «Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general». Portal Jurídic de Catalunya. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Infoelectoral | Resultados electorales» (en castellà). Ministerio de Interior | Gobierno de España. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Eleccions municipals 2019 | Eleccions». Diputació de Barcelona, 21-09-2019. [Consulta: 31 maig 2023].
* 1 2 «Resultats electorals». Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2022-10-10. [Consulta: 4 juny 2023].
# Eleccions municipals de 2019 a Arbolí

Les eleccions municipals de 2019 a Arbolí van ser unes eleccions locals que es van celebrar el diumenge 26 de maig de 2019 a Arbolí, al Baix Camp, com a part de les eleccions municipals espanyoles. Es van triar els 5 regidors de l'Ajuntament d'Arbolí.

## Sistema electoral

Les eleccions als ajuntaments de l'Estat espanyol estan fixades per celebrar-se el quart diumenge de maig cada quatre anys. El sistema electoral fa servir la regla D'Hondt amb representació proporcional, llistes tancades i una barrera electoral del 5% dels vots vàlids, que inclou els vots en blanc. La votació per a l'assemblea local es basa en el sufragi universal.
En les eleccions municipals, la circumscripció electoral és en l'àmbit municipal i el nombre d'escons (o sigui, regidors) a triar del municipi es determina en funció del nombre d'habitants censats en aquest municipi. En el cas de Arbolí, en tenir 118 persones censades, l'hi correspon 5 regidors.

## Candidatures

El 30 d'abril del mateix any, la Junta Electoral de Zona de Reus va proclamar les tres candidatures del municipi d'Arbolí en el Butlletí Oficial de la Província de Tarragona.
* Esquerra Republicana de Catalunya-Acord Municipal (ERC-AM)
* Junts per Arbolí (JUNTS)
* Partit dels Socialistes de Catalunya-Candidatura de Progrés (PSC-CP)

## Jornada electoral
### Constitució de les meses

En aquell moment, Arbolí tenia una població de 116 habitants, dels quals 118 persones van ser cridades a votar a l'única mesa que es va constituir al municipi.

### Participació

La participació en aquestes eleccions va ser de 86,4%, el qual cosa implica que un total de 102 ciutadans del municipi van decidir exercir el seu dret a vot. Comparant aquesta participació amb la mitjana catalana, Arbolí ha registrat una xifra molt més alta, situant-se en 21,6 punts percentuals per sobre.
A continuació, es presenta una taula amb els percentatges de participació registrats a diferents hores del dia de les eleccions:
| Hores | Arbolí |
| Participació (14h) | 60,2% ( 18,6%) |
| Participació (18h) | 73,7% ( 10,9%) |
| Participació (20h) | 86,4% ( 7,7%) |

## Referències

* 1 2 «Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general». Portal Jurídic de Catalunya. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Infoelectoral | Resultados electorales» (en castellà). Ministerio de Interior | Gobierno de España. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Eleccions municipals 2019 | Eleccions». Diputació de Barcelona, 21-09-2019. [Consulta: 31 maig 2023].
* 1 2 «Resultats electorals». Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2022-10-10. [Consulta: 4 juny 2023].
# Elena Vázquez Cendón

María Elena Vázquez Cendón (Ourense, 2 de març de 1966) és una matemàtica i mestra gallega.

## Biografia

Va estudiar batxillerat a l'Instituto das Lagoas. Llicenciada en Matemàtiques per la Universitat de Santiago de Compostel·la. Doctorada per la mateixa universitat amb la tesi Estudi d'esquemes descentralitzats per a la seva aplicació a les lleis de conservació amb termes font 1994, dirigida pel Dr. Alfredo Bermúdez de Castro López-Varela.
És professora de matemàtica aplicada a la Facultat de Matemàtiques de la USC, va ser vicerectora de la USC, i és degana de la Facultat de Matemàtiques des del 2017. És membre del Consell de Cultura Gallega.
És autora de nombrosos articles a revistes especialitzades en matemàtiques i informàtica.
El 2022 va ser el premi María Josefa Wonenburger per a dones científiques.

## Obra

* Estudi d'esquemes descentralitzats per a la seva aplicació a lleis de conservació hiperbòliques amb termes font (1994). Santiago de Compostel·la: Servei de Publicacions i Intercanvi Científic de la Universitat de Santiago de Compostel·la. ISBN 84-8121-181-8 .
* Les dones en el sistema educatiu de Galícia: situació actual (2007). Amb Isabel Diz Otero, Marta Irene Lois González i Alba Alonso. Xunta de Galícia, Vicepresidència d'Igualtat i Benestar, Xunta de Galícia, Conselleria d'Innovació i Indústria.
* Introducció al mètode dels volums finits (2008). Servei de Publicacions: Universitat de Santiago de Compostel·la. ISBN 978-84-9887-031-2 .

## Referències

* ↑ «Biografia», 08-02-2019.
* ↑ «Perfil».
* ↑ La Voz de Galicia, Santiago, 2-5-2016, p. l8.
* ↑ «Publicacions».
* ↑ «María Elena Vázquez Cendón».
* ↑ «Premi Maria Josefa Wonenburger».
# Embassament pericardíac

Un embassament pericardíac és una acumulació anormal de líquid a la cavitat pericardíaca. El pericardi és una membrana de dues parts que envolta el cor: la membrana connectiva fibrosa externa i una membrana sèrica interna de 2 capes. Les 2 capes de la membrana serosa tanquen la cavitat pericardíaca ("espai") entre elles. Aquest espai pericardíac conté una petita quantitat de fluid, conegut com a fluid pericardíac. El fluid té normalment un volum de 15 a 50 ml. El pericardi, específicament el fluid pericardíac, proporciona lubricació, manté la posició anatòmica del cor al pit i també serveix de barrera per protegir el cor de la infecció i la inflamació dels teixits i òrgans adjacents.
Per definició, es produeix un embassament pericardíac quan el volum de fluid a la cavitat supera el límit normal. Alguns dels símptomes que presenten són la falta d'aire, la pressió/dolor toràcic i el malestar. Símptomes que seran més greus quan l'embassament és més important, produint-se un tamponament cardíac. Les etiologies importants dels embassaments pericardíacs són causes inflamatòries i infeccioses (pericarditis), neoplàstiques, traumàtiques i metabòliques. L'ecocardiograma, la TC i la ressonància magnètica són els mètodes més habituals de diagnòstic, tot i que la radiografia de tòrax i l'ECG també es realitzen en la majoria dels pacients. La pericardiocentesi pot ser tant diagnòstica com terapèutica (forma de tractament). A continuació, es detallen aquests temes en detall.

## Referències

* ↑ TermCat: pericàrdic no és admissible
* ↑ Phelan, D., Collier, P., Grimm, R. Pericardial Disease. Cleveland Clinic. July 2015. Retrieved Nov 2020.
* ↑ Willner, Daniel A.; Goyal, Amandeep; Grigorova, Yulia; Kiel, John. Pericardial Effusion. StatPearls Publishing, 2020.
* ↑ Vogiatzidis, Konstantinos et al. “Physiology of pericardial fluid production and drainage.” Frontiers in physiology vol. 6 62. 18 Mar. 2015, doi:10.3389/fphys.2015.00062
* ↑ McIntyre, William F.; Jassal, Davinder S.; Morris, Andrew L. «Pericardial Effusions: Do They All Require Pericardiocentesis?» (en anglès). Canadian Journal of Cardiology, 31, 6, 01-06-2015, pàg. 812–815. DOI: 10.1016/j.cjca.2015.01.006. ISSN: 0828-282X.
# Eleccions generals ruandeses de 1965

Les eleccions generals es van celebrar a Ruanda el 10 de març de 1965, les primeres des de la independència el 1962. En aquella època, el país era un sistema unipartidista amb el MDR--Parmehutu com a únic partit legal. El seu líder, Grégoire Kayibanda, es va presentar sense oposició a les primeres eleccions presidencials del país. La participació fou del 87,6%.

## Sistema electoral

Els 47 membres de les eleccions de l'Assemblea Nacional van ser elegits en deu circumscripcions de diversos membres. Els votants podrien aprovar tota la llista de MDR-Parmehutu, o votar preferentment a un sol candidat.

## Resultats
### President

| Candidat | Partit | Vots | % |
| Grégoire Kayibanda | MDR-Parmehutu | 1.236.654 | 100 |
| Nuls/en blanc | Nuls/en blanc | 24.804 | – |
| Total | Total | 1.261.458 | 100 |
| Votants registrats/particiàció | Votants registrats/particiàció | 1,440,440 | 87.6 |
| Font: Nohlen et al. ||||

### Assemblea Nacional

| Partit | Vots | % | Escons | +/− |
| MDR-Parmehutu | 1.231.788 | 100 | 47 | +12 |
| Invalid/blank votes | 28.255 | − | − | − |
| Total | 1.260.043 | 100 | 47 | +3 |
| Nuls/en blanc | 1,440,440 | 87.5 | – | – |
| Fonts: Sternberger et al. |||||

## Referències

* ↑ Elections in Rwanda African Elections Database
* ↑ Nohlen, D, Krennerich, M & Thibaut, B (1999) Elections in Africa: A data handbook, p735 ISBN 0-19-829645-2
* ↑ Dolf Sternberger, Bernhard Vogel, Dieter Nohlen & Klaus Landfried (1978) Die Wahl der Parlamente: Band II: Afrika, Zweiter Halbband, p1720
# Eleccions generals sueques de 2022

Les eleccions generals sueques de 2022 es van realitzar l'11 de setembre de 2022 a Suècia, on es van triar els 349 diputats del Riksdag, els qui al seu torn van elegir al primer ministre. Les eleccions regionals i municipals també es van celebrar el mateix dia.

## Referències

* ↑ Periódico, El. «La dreta guanya les eleccions a Suècia», 14-09-2022. [Consulta: 15 gener 2023].
* ↑ 324cat. «Eleccions a Suècia: el bloc de centredreta s'imposa, a l'espera del recompte final», 11-09-2022. [Consulta: 15 gener 2023].
* ↑ «Kalender över kommande valår» (en suec). [Consulta: 27 novembre 2021].
# Eleccions generals sueques de 2018

Les eleccions al Parlament de Suècia del 2018 es van celebrar el 9 de setembre de 2018 a Suècia. Les eleccions donaren com a resultat una situació complicada, amb tres blocs diferents. Segons les dades preliminàries, el partit d'extrema dreta Demòcrates de Suècia avança molt. El Partit Socialdemòcrata de Suècia segueix com el partit més gran però amb el pitjor resultat de la seva història, i també el Partit Moderat (Suècia) (el major partit del bloc centre-dreta) nota un resultat feble.
El 18 de gener de 2019 Stefan Löfven va finalment ser elegit el nou Primer Ministre de Suècia, després que els partits de Centre i Popular Liberal van decidir de no votar-hi en contra. Després es va formar un nou govern de Socialdemòcrates i Verds, i amb un cert suport dels partit de Centre i Popular Liberal. Les quatre partits van signar un acord ("Januariavtalet", 'l'acord de gener') al voltant alguns temes de finançament i d'apostes.

## Resultats

Resum preliminari dels resultats electorals de 9 de setembre de 2018 al Parlament suec :
| Partits | Partits | Vots | % | +/– | Escons | +/– |
| | Partit Socialdemòcrata de Suècia Socialdemokraterna | 1.822.691 | 28,3 | –2,7 | 100 | –13 |
| | Partit Moderat (Moderaterna) | 1.279.192 | 19,8 | –3,5 | 70 | –14 |
| | Demòcrates de Suècia (Sverigedemokraterna) | 1.130.832 | 17,5 | +4,7 | 62 | +13 |
| | Partit de Centre (Centerpartiet) | 555.567 | 8,6 | +2,5 | 31 | +9 |
| | Partit d'Esquerra Vänsterpartiet | 516.119 | 8,0 | +2,3 | 28 | +7 |
| | Demòcrata-Cristians Kristdemokraterna | 408.061 | 6,3 | +1,8 | 22 | +6 |
| | Partit Popular Liberal (Liberalerna ) | 354.562 | 5,5 | +0,1 | 20 | +1 |
| | Partit Verd (Miljöpartiet de Gröna) | 284.931 | 4,4 | –2,5 | 16 | –9 |
| | Iniciativa Feminista (Feministiskt Initiativ) | 29.551 | 0,5 | –2,7 | - | |
| | Altres | 66.911 | 1,0 | - | - | |
| | Blanc i Nuls | 83.646 | 1,3 | - | - | |
| | Total (participació 87,1%) | 6.532.063 | 100,0 | | 349 | |
| Font: |||||||

## Referències

* ↑ Masclans, Núria «L'extrema dreta avança a Suècia però es manté com a tercera força». Ara.cat, 10-09-2018.
* ↑ «KLART: Stefan Löfven har valts till statsminister» (en suec). aftonbladet.se, 18-01-2019. [Consulta: 19 febrer 2019].
* ↑ Les dades son després la sumadora de tots els districtes, però abans del recompte final.
* ↑ «Val till riksdagen - Preliminärt valresultat» (en suec). val.se, 2018. Arxivat de l'original el 2018-09-15. [Consulta: 14 setembre 2018].
# Emperadriu Mao (Ming)

    En aquest nom xinès, el cognom és Mao.
Empress Mao (morta el 237 EC), nom personal desconegut, formalment coneguda com l'Emperadriu Mingdao (明悼皇后; literalment: "L'Emperadriu deplorable i que to ho veu"), va ser una emperadriu de Cao Wei durant el període dels Tres Regnes de la història xinesa. Ella es va casar amb Cao Rui (l'Emperador Ming), el segon emperador de Cao Wei.
L'Emperadriu Mao es convertí en concubina de Cao Rui durant el regnat del seu pare, Cao Pi. Cao Rui era el Príncep de Pingyuan per eixe temps. Ell no era la seva muller o princesa—eixe estatus pertanyia a la Dama Yu. Això no obstant, la Consort Mao va ser una consort afavorida de Cao Rui.
Quan Cao Rui es va convertir en emperador en l'any 226 EC després de la mort del seu pare, era àmpliament esperat que la Princesa Yu, com la seva esposa, seria creada emperadriu. Això no obstant, Cao Rui va crear-hi a la Consort Mao en lloc en el 227. Encara que la seva família era baixa condició, el seu pare Mao Jia (毛嘉), que era fuster, i el seu germà Mao Zeng (毛曾) van ser promoguts a càrrecs d'honor, i Mao Jia va ser creat com a marquès. Quan Cao Rui es va adonar que les famílies aristocràtiques menyspreaven al seu sogre, vas ascendir molt més a Mao Jia i li va ordenar a tots els funcionaris importants d'assistir a festes en la residència de Mao.
No obstant això, segons passaven els anys, l'Emperadriu Mao va començar a perdre el favor de Cao Rui. Al voltant de l'any 237, la Consort Guo la va reemplaçar com la favorita de Cao Rui. Una vegada, quan Cao Rui estava assistint a un banquet organitzat per la Consort Guo, la Consort Guo sol·licità que l'Emperadriu Mao fóra convidada a unir-se també, però Cao Rui ho va refusar i a més n'ordenà que cap notícia del banquet arribés a l'Emperadriu Mao. Això no obstant, la notícia es va filtrar, i l'Emperadriu Mao va parlar sobre la festa amb ell de totes maneres. Ell es va emprenyar molt, i va matar diversos membres del seu seguici dels quals sospitava que filtraven informació a l'Emperadriu Mao, i inexplicablement, va ordenar a l'emperadriu Mao que se suïcidés, tot i que va ser soterrada amb tots els honors d'una emperadriu, i la seva família va romandre l'honor.

## Vegeu també

* Llista de persones dels Tres Regnes