OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Copa d'Europa d'hoquei sobre herba masculina 2007

Resultats de la Copa d'Europa d'hoquei herba masculina de l'any 2007.
La competició es disputà a la ciutat neerlandesa de Bloemendaal entre el 25 de maig i el 28 de maig de l'any 2007.

## Grup A

Resultats:
* Crefelder HTC 2 - Kelburne HC 1
* KS Pocztowiec Poznań 5 - Reading HC 3
* KS Pocztowiec Poznan 2 - Kelburne HC 6
* Crefelder HTC 1 - Reading HC 1
* Crefelder HTC 6 - KS Pocztowiec Poznan 2
* Reading HC 2 - Kelburne HC 1
Classificació:
| Club | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | Punts | Dif. |
| Crefelder HTC | 3 | 2 | 1 | 0 | 6 | 4 | 5 | +2 |
| Reading HC | 3 | 1 | 1 | 1 | 6 | 7 | 3 | -1 |
| Kelburne HC | 3 | 1 | 0 | 2 | 8 | 6 | 2 | +2 |
| KS Pocztowiec Poznan | 3 | 1 | 0 | 2 | 9 | 12 | 2 | -3 |

## Grup B

Resultats:
* Atlètic Terrassa 7 - St Germain HC 2
* HC Bloemendaal 1 - Waterloo Ducks HC 0
* Atlètic Terrassa 4 - Waterloo Ducks HC 2
* HC Bloemendaal 9 - St Germain HC 0
* Waterloo Ducks HC 5 - St Germain HC 0
* Atlètic Terrassa 3 - HC Bloemendaal 2
Classificació:
| Club | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | Punts | Dif. |
| Atlètic Terrassa | 3 | 3 | 0 | 0 | 14 | 6 | 6 | +8 |
| HC Bloemendaal | 3 | 2 | 0 | 1 | 12 | 3 | 4 | +9 |
| Waterloo Ducks HC | 3 | 1 | 0 | 2 | 7 | 5 | 2 | +2 |
| St Germain HC | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 14 | 0 | -12 |

## Finals

* KS Pocztowiec Poznań 2 - Waterloo Ducks HC 7
* Kelburne HC 2 - St Germain HC 2 (St Germain venç 5-4 als penals)
3r i 4t lloc
* Reading HC 2 - HC Bloemendaal 6
Final
* Crefelder HTC 1 - Atlètic Terrassa 0
* Campions de la Copa d'Europa 2007
* Crefelder HTC
Llegenda: PJ-partits jugats, PG-guanyats, PE-empatats, PP-perduts, GF-gols a favor, GC-gols en contra, Dif.-diferència de gols
# Picunxes

Picunxes (mapudungun: picunches, "gent del nord"), és el nom usat per referir-se al poble prehispànic de Xile pertanyent a la zona central de Xile anomenat Pikun Mapu, poble actualment desaparegut pel mestissatge amb la població hispànica i la consegüent aculturació. Habitaven entre dos importants rius: el riu Aconcagua i el riu Itata. Eren denominats de diferents formes d'acord amb el nom del Cacic (Lonco) o de la seva localització geogràfica.
Els picunxes s'instal·laven en grups d'aproximadament 300 persones, en petits llogarets. A cada casa que tenien, vivien unes 30 persones, entre el pare, les esposes, els fills, i altres familiars directes (la seva unitat bàsica era la família). Els seus costums establien que els homes manaven o dirigien; la màxima autoritat era el pare i després el fill gran. Només en cas d'emergència, especialment si esdevenia una guerra, hi havia un cap que liderava als altres, que era el cacic.
En diverses àrees van aconseguir un major desenvolupament que els maputxes, producte del seu contacte amb els diaguites, i posteriorment amb els inques. Els picunxes van fabricar la seva pròpia ceràmica: atuells, gerros i fonts, tot això en greda, i també les seves eines per treballar la terra, a més d'altres instruments d'ús diari, com pipes i pedres per moldre el blat de moro.
A la zona on vivien l’aigua era relativament abundant i el clima mediterrani càlid. La població a la llegada dels espanyols (1536) era de 110.000 persones a 220.000 personas, la població es va reduir força i cap 1540 eren 60 mil i 35 mil l'any 1556. Altres estimen uns 80 mil tributaris cap l'any 1575. Cap a l'any 1695 quedaven uns 20.000 natius vivint en el territori al nord del Biobío.

## Referències

* ↑ Salas, Adalberto. El mapuche o araucano.. Madrid: Mapfre, 1992.
* ↑ Bengoa, José. Historia del pueblo mapuche (siglos XIX y XX). 5.ª. Santiago: Sur, 1996, p. 14-15.
* ↑ Historia contemporánea de Chile, Gabriel Salazar Vergara & Julio Pinto, Lom Ediciones, 1999, pp. 147(castellà)
* ↑ Poblaciones chilenas: cuatro décadas de investigaciones bioantropológicas, Francisco Rothhammer & Elena Llop miembros de la Universidad de Chile (Programa de Genética Humana), Editorial Universitaria, 2004, pp. 228, estimación de Larraín, 1987.(castellà)
* 1 2 Enciclopedia de Chile. Tomo III. Historia, Instituciones & Sociedad, ed. Océano, pp. 590, edición por Daniel Torras & Carlos Sampayo, dirección Carlos Gispert, 2001, Barcelona, España, ISBN 84-494-1076-2. Testimonio de Jerónimo de Bibar.(castellà)
* ↑ Historia de Chile I. Descubrimiento y Conquista, Francisco Antonio Encina & Leopoldo Castedo, ed. Santiago, 2006, pp. 54: 80.000 indios tributarios y 400 vecinos en Santiago.(castellà)
* ↑ Enciclopedia de Chile. Tomo III. Historia, Instituciones & Sociedad, ed. Océano, pp. 633, edición por Daniel Torras & Carlos Sampayo, dirección Carlos Gispert, 2001, Barcelona, España, ISBN 84-494-1076-2. (castellà)
# Turac de Fischer

El turac de Fischer (Tauraco fischeri) és una espècie d'ocell de la família dels musofàgids (Musophagidae) que habita els boscos costaners d'Àfrica oriental, des del sud de Somàlia, a través de l'est de Kenya fins al nord-est de Tanzània.

## Referències

* ↑ Comissió dels Noms dels Ocells en Català. Diccionari dels ocells del món: Ocells no passeriformes. Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d'Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia
# Zefirosaure

El zefirosaure (Zephyrosaurus) és un gènere de dinosaure ornitòpode hipsilofodont que va viure al Cretaci inferior (Aptià-Albià). Es basa en un crani parcial i fragments post-cranials trobats a la formació de Cloverly, a Montana. S'estan descrivint noves restes, i restes de petges de Maryland i Virgínia s'han atribuït a algun dinosaure similar a aquest.
Ornithischia :
Regne: Animalia
Filum: Chordata
Classe: Sauropsida
Clade: Avemetatarsalia
Clade: Dinosauria :
# Campionats del món de ciclisme en ruta de 1985

Els Campionats del món de ciclisme en ruta de 1985 es disputaren del 29 d'agost a l'1 de setembre de 1985 a Giavera del Montello, Vèneto, Itàlia.

## Resultats

| Proves : | Or | Or | Argent | Argent | Bronze | Bronze |
| Masculines |||||||
| Cursa en línia masculina detalls | Joop Zoetemelk Països Baixos | 6h 26' 38" | Greg LeMond Estats Units | + 3" | Moreno Argentin Itàlia | + 3" |
| Cursa en línia masculina amateur | Lech Piasecki Polònia | 4h 18' 39" | Johnny Weltz Dinamarca | - | Franck Van De Vijver Bèlgica | - |
| Contrarellotge per equips masculins | Unió Soviètica Vassili Jdanov Viktor Klimov Igor Sumnikov Oleksandr Zinòviev | - | Txecoslovàquia Vladimir Hruza Milan Jurčo Michal Klasa Milan Kren | - | Itàlia Marcello Bartalini Massimo Podenzana Eros Poli Claudio Vandelli | - |
| Femenines |||||||
| Cursa en línia femenina detalls | Jeannie Longo França | 1h 53' 10" | Maria Canins Itàlia | + 47" | Sandra Schumacher RFA | + 47" |

## Medaller

| Posició | País | Or | Plata | Bronze | Total |
| 1 | França | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 1 | Polònia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 1 | Països Baixos | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 1 | Unió Soviètica | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5 | Itàlia | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 6 | Estats Units | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 | Dinamarca | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 | Txecoslovàquia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 | Bèlgica | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 9 | RFA | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Total | Total | 4 | 4 | 4 | 12 |

## Referències

* «Cyclisme - Championnats du Monde - 1985 - Hommes» (en francès). les-sports.info. [Consulta: 23 setembre 2013].
* «Cyclisme - Championnats du Monde - 1985 - Femmes» (en francès). les-sports.info. [Consulta: 23 setembre 2013].
* «Campeonato del Mundo, Ruta, Diletantes» (en castellà). sitiodeciclismo.net. [Consulta: 23 setembre 2013].
* «Campeonato del Mundo, Ruta, 100 km Contrarreloj por Equipos, Diletantes» (en castellà). sitiodeciclismo.net. [Consulta: 23 setembre 2013].
# Funció Crystal Ball

La funció Crystal Ball (funció "Bola de Cristall") és una funció de densitat de probabilitat generalment utilitzada per a modelitzar ressonàncies de partícules en física d'altes energies. Rep el seu nom de la col·laboració experimental Crystal Ball que la va emprar per primer cop. La funció està composta d'una part central Gaussiana i d'una cua esquerra de tipus llei de potència, a partir d'un llindar determinat. La funció i la seva primera derivada són continues.
La funció Crystal Ball ve donada per l'expressió:
    $f(x;\alpha ,n,{\bar {x}},\sigma )=N\cdot {\begin{cases}\exp(-{\frac {(x-{\bar {x}})^{2}}{2\sigma ^{2}}}),&{\mbox{for }}{\frac {x-{\bar {x}}}{\sigma }}>-\alpha \\A\cdot (B-{\frac {x-{\bar {x}}}{\sigma }})^{-n},&{\mbox{for }}{\frac {x-{\bar {x}}}{\sigma }}\leqslant -\alpha \end{cases}}$
On
    $A=\left({\frac {n}{\left|\alpha \right|}}\right)^{n}\cdot \exp \left(-{\frac {\left|\alpha \right|^{2}}{2}}\right)$,
    $B={\frac {n}{\left|\alpha \right|}}-\left|\alpha \right|$,
    $N={\frac {1}{\sigma (C+D)}}$,
    $C={\frac {n}{\left|\alpha \right|}}\cdot {\frac {1}{n-1}}\cdot \exp \left(-{\frac {\left|\alpha \right|^{2}}{2}}\right)$,
    $D={\sqrt {\frac {\pi }{2}}}\left(1+\operatorname {erf} \left({\frac {\left|\alpha \right|}{\sqrt {2}}}\right)\right)$.
La constant $N$ és un factor de normalització i $\alpha$, $n$, ${\bar {x}}$ i $\sigma$ són paràmetres lliures a determinar a partir de les dades. erf és la funció error.

## Vegeu també

* Funció de Cruijff

## Referències

* ↑ M. J. Oreglia. «A Study of the Reactions psi prime --> gamma gamma psi, Ph.D. Thesis, SLAC-R-236 (1980); Apèndix D.». [Consulta: 19 abril 2021].
* ↑ J. E. Gaiser. «Charmonium Spectroscopy from Radiative Decays of the J/Psi and Psi-Prime, Ph.D. Thesis, SLAC-R-255 (1982); Apèndix F.». [Consulta: 19 abril 2021].
* ↑ T. Skwarnicki. «A study of the radiative CASCADE transitions between the Upsilon-Prime and Upsilon resonances, Ph.D Thesis, DESY F31-86-02(1986); Apèndix E». [Consulta: 19 abril 2021].
# Francesc Ferrer i Gallés

Francesc Ferrer i Gallés (Castelltallat, Bages, 1796 - Monistrol de Calders, Bages, 1870) Mestre suplent.
Mestre suplent. Quan cursava segon de moral el Seminari de Vic s'ordenà sacerdot (1826) i entrà de suplent de gramàtica. Defensà conclusions de filosofia i teologia i serví de vicari en diverses parròquies. Després de fer oposicions a rectories obtingué la de Monistrol de Calders, on residí fins a la mort. Va publicar Breve resumen de caligrafía sacado por Fro. Ferrer y simplificado por Joseph Serrat (Valls, Vic 1838).

## Publicacions

* Breve resumen de caligrafía sacado por Fro. Ferrer y simplificado por Joseph Serrat (Valls, Vic 1838).

## Bibliografia

* ROVIRÓ ALEMANY, Ignasi. «Diccionari de filòsofs, teòlegs i mestres del Seminari de Vic ». Patronat d'Estudis Osonecs. Núm. 22-23 (Febrer del 2000).
* Fonts: Bio, I, 233; LC, 1827; LS, 1828.
* BOEOV,593.
# Frederickus

Frederickus és un gènere d'aranyes araneomorfes de la subfamília Erigoninae, dins de la família Linyphiidae.
Fou descrit per primera vegada per P. Paquin l'any 2008.

## Distribució

Es pot trobar a l'Amèrica del Nord.

## Llista d'espècies

Segons The World Spider Catalog 12.0:
* Frederickus coylei Paquin, Duperre, Buckle & Crawford, 2008 (Espècie tipus)
* Frederickus wilburi (Levi & Levi, 1955)

## Referències

* ↑ Paquin, P. «A new spider genus from North America: Frederickus (Araneae: Linyphiidae).». Animal Biology, vol. 58, 2008, pàg. 91–112. DOI: 10.1163/157075608X303663.
* ↑ «Gen. Frederickus Paquin, Dupérré, Buckle & Crawford, 2008». . Natural History Museum Bern, 2019. DOI: 10.24436/2.
* ↑ Platnick, 2011: The world spider catalog (American Museum of Natural History).

## Enllaços externs

* a ION (anglès)
* Nomenclator Zoologicus (anglès)
# Gai Curci (amic de Ciceró)

Gai Curti (en llatí: Caius Curtius) va ser un cavaller romà de rang senatorial que va viure al segle i aC. Formava part de la gens Cúrtia, una antiga gens romana d'origen patrici. Era fill d'un cavaller de nom Curti executat per motius polítics. Gai Curti es va haver d'exiliar en temps de Sul·la i li van confiscar la seva propietat.
Més tard se li va permetre de tornar per mediació de Ciceró, del que era amic des de la seva joventut. L'any 45 aC Juli Cèsar el va fer senador. Quan aquell mateix any Cèsar va donar terres a Itàlia als seus veterans, Curti, que havia comprat algunes terres a Volaterrae es va veure amenaçat de perdre la seva propietat per segon cop i va demanar la intercessió de Ciceró que va escriure a Quint Valeri Orca, el legat de Cèsar encarregat de la distribució de terres, per obtenir que la propietat de Curti no fos entregada als soldats, única manera que tenia de conservar la seva dignitat de senador.

## Referències

* ↑ Ciceró. Epistulae ad familiares XIII,5
# Friedrich Klose

Friedrich Klose (Karlsruhe, 29 de novembre de 1862 - Muralto, 24 de desembre de 1942) va ser un compositor alemany.
Va estudiar amb Vinzenz Lachner a Karlsruhe, i després amb Anton Bruckner a Viena, i va registrar les seves impressions del seu temps amb Bruckner en un llibre. La seva missa en re menor va ser escrita en resposta a la mort de Franz Liszt. La seva òpera Ilsebill (1903) s'inspira en la música de Richard Wagner i Richard Strauss, i la trama es basa en la història dels germans Grimm d'un pescador que atrapa un peix enorme que concedeix cada cop més desitjos cobdiciosos i això es reflecteix en la creixent complexitat de l'orquestració durant l'òpera. Es va estrenar l'any 1903 a Karlsruhe sota la direcció de Felix Mottl. Va acabar la seva carrera com a compositor i professor el 1919 i es va retirar a Suïssa.
Va impartir classes de composició al Conservatori de Múnic on entre d'altres alumnes tingué a Joseph Messner (1893-1969). Va compondre un quartet de corda en E ♭ major subtitulat Ein Tribut in vier Raten entrichtet un Sena Gestrengen den deutschen Schulmeister el 1911. Klosé va compondre disset duets per a clarinet.

## Referències

* ↑ Klose, Friedrich (1927). Els meus anys d'aprenentatge a Bruckner; records i reflexions. Ratisbona, G. Bosse. pàg. x, 479 pàg. il·lustració (música) 19 cm.
* 1 2 https://stadtlexikon.karlsruhe.de/index.php/De:Lexikon:bio-1133/stadtlexikon.karlsruhe.de%5BEnllaç+no+actiu%5D. Recuperat el 28/05/2020.
* ↑ http://www.recordsinternational.com/cd.php?cd=06K003

## Enllaços externs

* Partitures de Friedrich Klose a International Music Score Library Project
* Ilsebill / Friedrich Klose
# Féchy

Féchy és un municipi del cantó suís del Vaud, situat al districte de Morges.

## Geografia

El poble de Féchy se situa al cor de la Côte vaudoise, entre Morges i Nyon, cara al llac Léman i als Alps. El municipi s'estén del peu del Signal de Bougy fins a un centenar de metres del llac Léman, sobre una superfície 2,81 km².
El territori comunal es compon d'un 21% d'habitatges, un 7% de boscos i un 71% de vinyes i terres agrícoles, el sud del poble és travessat pel riu Eau Noire.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Copa d'Espanya de Ral·lis

La Copa d'Espanya de Ral·lis va ser una competició de ral·li organitzada per la RFEDA que es va disputar entre 1984 i 1992 independentment del Campionat d'Espanya de Ral·lis d'Asfalt.

## Ral·lis

* Ral·li Illa de Tenerife (1984-1985, 1987-1989)
* Ral·li Gibralfaro (1984)
* Ral·li Ciutat de Santa Cruz (1984)
* Ral·li d'Ourense (1984-1985, 1987-1988)
* Ral·li Rías Baixas (1984-1992)
* Ral·li San Froilán (1984, 1989-1991)
* Ral·li Los Peñucas / Ral·li Ciutat de Santander (1984-1988)
* Ral·li Valeo (1984)
* Ral·li Costa d'Almeria (1984-1990)
* Ral·li Vila de Madrid (1985)
* Ral·li Ciutat de Lleó (1985-1986)
* Ral·li 2000 Viratges (1985-1989)
* Critérium Aigues de Viladrau (1985-1986)
* Ral·li Vila de Gijón (1986-1987, 1991-1992)
* Ral·li San Agustín (1987, 1989-1992)
* Ral·li Osona (1987-1988)
* Ral·li Illa de Gran Canaria (1988-1989, 1991)
* Ral·li Cales de Palafruguell (1988, 1991-1992)
* Ral·li de Maspalomas (1988-1989)
* Ral·li Ciutat de Vidre / Ral·li de La Corunya (1989, 1991-1992)
* Ral·li de a Ceràmica (1991)

## Palmarès

| Any | Pilot | Copilot | Vehicle |
| 1984 | Gerard de la Casa | Andreu Ribolleda | Renault 5 Turbo |
| 1985 | Carlos Alonso Lamberti | Víctor Rodríguez | Opel Manta 400 |
| 1986 | Jesús Puras | José Arrarte | Renault 5 Turbo |
| 1987 | Fernando Brizuela | Mario Saguillo | Renault 5 Turbo |
| 1988 | José Luis Rivero | Juan José Cruz | Mitsubishi Starion Turbo |
| 1989 | Daniel Alonso | Salvador Belzunces | Ford Sierra RS Cosworth |
| 1990 | Francesc Ambudio | Joaquim Anglada | Volkswagen Golf II GTi |
| 1991 | Daniel Alonso | Salvador Belzunces | Ford Sierra RS Cosworth |
| 1992 | Antonio Garrido | Fernando López Juan Álvarez | Ford Sierra RS Cosworth |
# Copa del Món de Futbol de 1962 - Grup 4

El Grup 4 de la Copa del Món de Futbol 1962, disputada a Xile, estava compost per quatre equips, que s'enfrontaren entre ells amb un total de 6 partits. Els dos millors classificats passaren a jugar la segona fase, els quarts de final.

## Integrants

El grup 4 està integrat per les seleccions següents:
| Hongria | Anglaterra | Argentina | Bulgària |

## Classificació

| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | GR | Pts | Classificació |
| 1 | Hongria | 3 | 2 | 1 | 0 | 8 | 2 | 4,000 | 5 | Avança a la segona fase |
| 2 | Anglaterra | 3 | 1 | 1 | 1 | 4 | 3 | 1,333 | 3 | Avança a la segona fase |
| 3 | Argentina | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | 0,667 | 3 | |
| 4 | Bulgària | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 7 | 0,143 | 1 | |

## Partits
### Argentina vs Bulgària

| Argentina | 1–0 | Bulgària |
| Facundo 4' | Informe | |

### Hongria vs Anglaterra

| Hongria | 2–1 | Anglaterra |
| Tichy 17' Albert 71' | Informe | Flowers 60' (p.) |

### Anglaterra vs Argentina

| Anglaterra | 3–1 | Argentina |
| Flowers 17' (p.) Charlton 42' Greaves 67' | Informe | Sanfilippo 81' |

### Hongria vs Bulgària

| Hongria | 6–1 | Bulgària |
| Albert 1', 6', 53' Tichy 8', 70' Solymosi 12' | Informe | Sokolov 64' |

### Hongria vs Argentina

| Hongria | 0–0 | Argentina |
| | Informe | |

### Anglaterra vs Bulgària

| Anglaterra | 0–0 | Bulgària |
| | Informe | |

## Referències

* ↑ L'RSSSF li assigna aquest gol a Georgi Asparuhov.
# Cova de Cas Frares

La cova de Cas Frares és una cova artificial prehistòrica situada al lloc anomenat Tanca de Sa Coveta, a la possessió de Cas Frares, al municipi de Llucmajor, Mallorca. És una cova subterrània excavada en terreny pla. Actualment no s'hi pot entrar degut a l'acumulació de pedres damunt la seva entrada. Al voltant s'ha trobat ceràmica prehistòrica.

## Referències

* ↑ Font, B. Història de Llucmajor. Volum 1. Palma: Ajuntament de Llucmajor, 1973, p. 56. ISBN 84-500-5970-4.
* ↑ de Luna, J; i col «Jaciments arqueològics Tom III» (pdf). Catàleg de béns immobles [Llucmajor], 2000, pàg. 17 [Consulta: 7 novembre 2012].
# Cornell Glen

Cornell Glen (Port-of-Spain, 21 d'octubre de 1981) és un exfutbolista de Trinitat i Tobago de la dècada de 1990.
Fou 71 cops internacional amb la selecció de Trinitat i Tobago.
Pel que fa a clubs, destacà a San Juan Jabloteh i San Jose Earthquakes.

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 14 de juny 2010. [Consulta: 22 juny 2019].
* ↑ James Pearson. «Trio on trial at Leeds». Sky UK, 24-01-2008. [Consulta: 7 desembre 2017].
* ↑ http://web.mlsnet.com/news/team_news.jsp?ymd=20090526&content_id=4967168&vkey=pr_sje&fext=.jsp&team=t110/
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2012-07-28. [Consulta: 22 juny 2019].
* ↑ Perfil a soccerway.com
* ↑ Perfil a mlssoccer.com
# Cornell (Comtat de Los Angeles)

Cornell és una comunitat no incorporada (unincorporated community) dins la zona de vinyes de les Muntanyes de Santa Mònica (Santa Monica mountains) al Comtat de Los Angeles de Califòrnia, Estats Units. Es troba a 2 milles de Malibu.
Es va fundar l'any 1884. Cornell és una comunitat muntanyosa, situada a 240 m sobre el nivell del mar, que es troba entre Malibu i Agoura Hills. L'antiga oficina de correus més tard es va convertir en The Old Place Restaurant, ara famós per les seves carns, caça, i encantador ambient rústic-chic. The Old Place Restaurant va ser freqüentat per Steve McQueen, Ali MacGraw i Jason Robards als anys 1960. Al costat d'aquest restaurant (a Mulholland Highway) hi ha el popular Cornell Celler i la sala de degustació.

## Referències

* 1 2 1660510 U.S. Geological Survey Geographic Names Information System: Cornell (Comtat de Los Angeles) (en anglès)
* ↑ Plantilla:California's Geographic Names
# Concili IV de Constantinoble

El Concili IV de Constantinoble fou el vuitè concili ecumènic (869-870), convocat per l'emperador Basili I el Macedoni i el papa Adrià II, que rehabilità el patriarca Ignasi I de Constantinoble i condemnà el patriarca Foci I de Constantinoble.
El Concili fou convocat per tal d'asserenar els ànims a l'Imperi Romà d'Orient per les seqüeles de l'iconoclasme i l'actitud de Foci de Constantinoble, el darrer patriarca destituït per l'emperador Basili amb suport de l'Església catòlica romana. El papa Adrià II no va poder assistir al concili i en el seu lloc va enviar com llegats a Marí el Diaca, als bisbes Donat d'Òstia i Esteban de Nepi.
No se'n conserven les actes gregues, sinó només una versió llatina d'Anastasi el Bibliotecari. L'Església Ortodoxa no ha reconegut mai l'ecumenicitat d'aquest sínode i ha clos el nombre de concilis ecumènics amb els set primers.
El concili va començar les seves sessions el 5 d'octubre de 869 a l'església de Santa Sofia i es va clausurar el 28 de febrer de 870. Al principi no va comptar amb molts assistents, però en les últimes sessions van assistir al voltant de cent bisbes. Els patriarques d'Antioquia i Jerusalem van enviar els seus representants, i en la sessió novena també es va presentar un representant del patriarca d'Alexandria. L'objecte principal dels debats conciliars es va centrar en el procés contra Foci i els seus seguidors.
Durant el període que durà el concili es van celebrar un total de deu sessions. A la primera sessió es va proclamar l'anomenat libellus satisfactionis, que contenia la professió de la primacia del bisbe de Roma, la condemna de l'iconoclasme i dels errors de Foci. A les sessions cinquena i setena va estar present Foci, però es va negar a reconèixer la seva culpabilitat. L'última sessió va tenir una especial solemnitat per l'assistència de l'emperador Basili i el seu fill Constantí, així com els llegats del rei de Bulgària i de l'emperador d'Occident Lluís II d'Itàlia (855-875). S'hi van promulgar una professió de fe i vint cànons. Aquests cànons tenien la intenció d'evitar que es repetissin els incidents al voltant de Foci, i van tornar a confirmar la legitimitat del culte a les imatges (cànon 3). Crida l'atenció el cànon 21, que estableix l'ordre de precedència dels cinc patriarques: en primer lloc el papa de Roma, després el patriarca de Constantinoble, el patriarca d'Alexandria, el patriarca d'Antioquia i el patriarca de Jerusalem.

## Referències

* 1 2 «.xml Concili IV de Constantinoble». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 «IV Concilio de Constantinopla (869-870)». EcuRed [Consulta: 7 març 2020].

## Bibliografia

* Paredes Alonso, Francisco Javier; Barrio, Maximiliano; Ramos-Lissón, Domingo; Suárez, Luís. Diccionario de los Papas y Concilios. Volumen IV: Concilios y Apéndices. Barcelona: Editorial Ariel, 1999. ISBN 84-344-0513-X.
* Shahan, Thomas; Hyland, Sean (transcripció); Hernández Medina, Luz María (trad.). «Fourth Council of Constantinople». A: The Catholic Encyclopedia (Vol. 4). Nova York: Robert Appleton Compan, 1908.
# Cultura de Jastorf

La cultura de Jastorf és una cultura de la prehistòria localitzada al nord d'Alemanya que va viure entre el segle VII aC i els primers anys de l'era cristiana. Es considera un dels antecessors dels pobles germànics
La seva gent continuava enterrant els morts en urnes, com a l'edat precedent però les seves eines mostren un ús creixent del ferro i una major complexitat que fa que no es pugui assimilar a la cultura de l'edat del bronze. Aquestes eines presenten influència de la cultura de Hallstatt.

## Referències

* ↑ Lippi-Green, ed. by Rosina. Recent developments in Germanic linguistics. Amsterdam u.a.: Benjamins, 1992. ISBN 9027235937.