OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bisbat de Phan Thiêt

El bisbat de Phan Thiết (vietnamita: Giáo phận Phan Thiết; llatí: Dioecesis Phanthietensis) és una seu de l'Església catòlica al Vietnam, sufragània de l'arquebisbat de Ciutat de Hô Chí Minh. Al 2019 tenia 187.047 batejats d'un total de 1.298.970 habitants. Actualment està regida pel bisbe Joseph Đỗ Mạnh Hùng.

## Territori

La diòcesi comprèn la província vietnamita de Binh Thuan, al sud del país.
La seu episcopal és la ciutat de Phan Thiết, on es troba la catedral del Sagrat Cor de Jesús
El territori s'estén sobre 7.813 km² i està dividit en 100 parròquies.

## Història

La diòcesi va ser erigida el 30 de gener de 1975 mitjançant la butlla Arcano Dei del papa Pau VI, prenent el territori de la diòcesi de Nha Trang.
El 24 novembre 1983, mitjançant la carta apostòlica Fuisse Mariam, el papa Joan Pau II confirmà Santa Maria Verge, venerada sota el títol de Mare de Déu, patrona principal de la diòcesi.

## Cronologia episcopal

* Paul Nguyên Van Hòa † (30 de gener de 1975 - 25 d'abril de 1975 nomenat bisbe de Nha Trang)
** Sede vacante (1975-1979)
* Nicolas Huynh Van Nghi † (6 de desembre de 1979 - 1 d'abril de 2005 jubilat)
* Paul Nguyên Thanh Hoan † (1 d'abril de 2005 - 25 de juliol de 2009 renuncià)
* Joseph Vu Duy Thông † (25 de juliol de 2009 - 1 de març de 2017 mort)
** Sede vacante (2017-2019)
** Thomas Nguyên Van Trâm (14 de març de 2017 - 3 de desembre de 2019) (administrador apostòlic)
* Joseph Đỗ Mạnh Hùng, des del 3 de desembre de 2019

## Estadístiques

A finals del 2019, la diòcesi tenia 187.047 batejats sobre una població de 1.298.970 persones, equivalent al 14,4% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diàques | religiosos | religiosos | parroquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diàques | homes | dones | |
| 1979 | 75.000 | 600.000 | 12,5 | 57 | 52 | 5 | 1.315 | | 15 | 109 | 43 |
| 1999 | 126.336 | 979.732 | 12,9 | 71 | 65 | 6 | 1.779 | | 38 | 214 | 71 |
| 2000 | 134.511 | 1.047.040 | 12,8 | 71 | 65 | 6 | 1.894 | | 36 | 224 | 56 |
| 2001 | 135.717 | 1.047.040 | 13,0 | 75 | 71 | 4 | 1.809 | 5 | 59 | 176 | 60 |
| 2003 | 140.328 | 1.156.428 | 12,1 | 81 | 72 | 9 | 1.732 | | 57 | 182 | 64 |
| 2004 | 147.000 | 1.106.012 | 13,3 | 80 | 71 | 9 | 1.837 | | 49 | 309 | 64 |
| 2013 | 171.518 | 1.180.300 | 14,5 | 129 | 110 | 19 | 1.329 | | 108 | 485 | 77 |
| 2016 | 179.303 | 1.207.389 | 14,9 | 160 | 134 | 26 | 1.120 | | 167 | 544 | 93 |
| 2019 | 187.047 | 1.298.970 | 14,4 | 191 | 151 | 40 | 979 | | 247 | 797 | 100 |

## Notes

* ↑ (llatí) Lettera apostolica Fuisse Mariam, AAS 76 (1984), p. 260.
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«», 03-12-2019.

## Bibliografia

* (llatí) Butlla Arcano Dei, AAS 67 (1975), p. 170

## Enllaços externs

* Anuari pontifici del 2020 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina Diocese of Phan Thiết (anglès)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* Pàgina oficial de la diòcesi (vietnamita)
# Iannis Kanakis

Iannis Kanakis —grec: Γιάννης Κανάκης— (Kavala, 27 d'agost de 1927-Atenes, 24 de març de 2016) va ser un futbolista grec que jugà en la demarcació de davanter onze temporades a l'AEK d'Atenes amb el qual aconseguí guanyar dos títols de la copa grega de futbol (1950 i 1956). Va jugar un partit amb la selecció de futbol de Grècia. El va disputar el 14 d'octubre de 1951 en qualitat d'amistós contra França, amb un marcador final d'1-0 a favor del combinat francès després del gol de Sonieu.

## Referències

* ↑ «Έφυγε από τη ζωή ο Γιάννης Κανάκης» (en grec). Sport FM, 24-03-2016. [Consulta: 27 març 2016].
* ↑ «Greece - International Matches 1948-1960» (en anglès). rsssf.com. [Consulta: 27 març 2016].

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador a footballdatabase
* Fitxa del jugador a Eu-football (anglès)
# Línia evolutiva de Cacnea

Aquesta línia evolutiva de Pokémon inclou Cacnea i Cacturne.

## Cacnea

Cacnea és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus planta i evoluciona a Cacturne.

## Cacturne

Cacturne és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus planta i tipus sinistre i evoluciona de Cacnea.

## Biologia

Cacturne s'assembla molt a un espantall, aquest Pokémon igual que Cacnea pot sobreviure 30 dies sense aigua, ja que l'emmagatzema igual que la seua pre-evolució, habita principalment en els deserts. Durant el dia es queda quiet per a no perdre aigua sota el sol i a la nit entra en acció. Si un viatger s'endinsa en el desert, els Cacturne el segueixen fins que ja no pot més. A l'haver passat milers d'anys en el desert, aquests Pokémon han canviat la sang per una espècie de sorra. Els seus braços contenen punxes les quals utilitzen com mecanisme de defensa.

## Referències

* 1 2 «Pokémon Franchise Approaches 150 Million Games Sold» (en anglès). PR Newswire. Nintendo, 04-10-2005 [Consulta: 21 setembre 2020].

## Enllaços externs

* Web oficial de Pokémon
* Cacnea a Bulbapedia (anglès)
* Cacturne a Bulbapedia (anglès)
Espècies de Pokémon :
# Distància euclidiana

En matemàtiques, la distància euclidiana o mètrica euclidiana és la distància ordinària entre dos punts que es mesuraria amb un regle, i ve donada per la fórmula o teorema de Pitàgores. Utilitzant aquesta fórmula com a distància, l'espai euclidià (o qualsevol espai amb produce interior) esdevé un espai mètric. La norma associada s'anomena la norma euclidiana. La literatura antiga es refereix a aquesta mètrica com la mètrica pitagòrica.

## Definició

La distància euclidiana entre els punts $P\,$ i $Q\,$ és la longitud del segment de línia ${\overline {PQ}}$. En coordenades cartesianes, si $\,P=(p_{1},p_{2},\dots p_{n})$ i $\,Q=(q_{1},q_{2},\dots q_{n})$ són dos punts en un espai euclidià de dimensió n, aleshores la distància de $P\,$ a $Q\,$ ve donada per:
   $\mathrm {d} (P,Q)={\sqrt {(p_{1}-q_{1})^{2}+(p_{2}-q_{2})^{2}+\cdots +(p_{n}-q_{n})^{2}}}={\sqrt {\sum _{i=1}^{n}(p_{i}-q_{i})^{2}}}$
La norma euclidiana mesura la distància d'un punt a l'origen de l'espai euclidià, i és igual al mòdul del vector de posició del punt:
   $\|{\vec {r_{P}}}\|={\sqrt {p_{1}^{2}+p_{2}^{2}+\cdots +p_{n}^{2}}}={\sqrt {{\vec {r_{P}}}\cdot {\vec {r_{P}}}}}$
on la darrera equació és el producte escalar. La distància entre dos punts ve donada pel mòdul del vector que els uneix:
   $\|{\vec {PQ}}\|=\|{\vec {r_{P}}}-{\vec {r_{Q}}}\|={\sqrt {(P-Q)\cdot (P-Q)}}={\sqrt {\|{\vec {r_{P}}}\|^{2}+\|{\vec {r_{Q}}}\|^{2}-2{\vec {r_{P}}}\cdot {\vec {r_{Q}}}}}$

### Casos especials

En una dimensió, la distància entre dos punts a la recta real és el valor absolut de la seva diferència numèrica. Per tant, si x i y són dos punts a la recta real, aleshores la distància entre ells es calcula com:
   ${\sqrt {(x-y)^{2}}}=|x-y|$

## Referències

* Elena Deza & Michel Marie Deza (2009) Encyclopedia of Distances, page 94, Springer.

## Vegeu també

* Distància d'un punt a una recta
* Distància d'un punt a un pla
# Fiddler's Green

Fiddler's Green és una banda alemanya de música folk-rock irlandesa formada el 1990 a Erlangen. Tenen un so molt característic amb una velocitat molt ràpida, anomenada "speed folk", que recorda a grups com Flogging Molly o The Pogues.

## Trajectòria

La banda es va formar a partir del grup indie X-Rated i el duo Willi and Albi (guitarra folk nord-americana) a principis dels anys 1990 amb Ralf "Albi" Albers, Peter Pathos i Rainer Schulz de la banda Irish Duo, que juntament amb tres membres més, van adoptar el nom de Fiddler's Green. El novembre del mateix any van participar en el festival de nouvingut Erlanger Newcomer, on aconseguiren quedar en segona posició. El 1991 la banda va afegir nous membres i més instruments. El 1992 van poder gravar el seu primer àlbum d'estudi.

## Membres

Actuals
* Ralf "Albi" Albers - cantant, Guitarra acústica, busuqui, mandolina, banjo
* Pat Prziwara - cantant, guitarra acústica i elèctrica, bouzouki, mandoline, banjo
* Tobias Heindl - violí, veus
* Stefan Klug - acordió, bodhrán
* Rainer Schulz - baix elèctric
* Frank Jooss - bateria, percussió
Antics
* Robert Oppel (1990-1991)
* Eric Obst (1990-1995)
* Wolfram Kellner (1995-2000)
* Tobias Rempe (1991-1995)
* Tobias Schäfer (1995-2000)
* Peter Pathos (Peter Müller) (1990-2006)

## Discografia

Àlbums d'estudi
* 1992. Fiddler's Green (àlbum d'estudi/directe)
* 1993. Black Sheep
* 1995. King Shepherd
* 1996. Make Up Your Mind (EP)
* 1997. On and On
* 1998. Spin Around
* 1999. Stagebox - Live (àlbum en directe)
* 2000. Another Sky
* 2002. Folk Raider
* 2003. Nu Folk
* 2005. Celebrate! - Live (àlbum en directe)
* 2007. Drive Me Mad!
* 2009. Sport Day at Killaloe
* 2010. Folk's Not Dead - Live
* 2011. Wall of Folk
* 2012. Acoustic Pub Crawl: Live unplugged (àlbum en directe, acústic)
* 2013. Winners and Boozers
* 2015. 25 Blarney Roses: Die Jubilaeumscompilation (àlbum recopilatori)
* 2015. 25 Blarney Roses: Live in Cologne (àlbum en directe)
* 2016. Devil's Dozen
* 2019. Heyday
* 2020. Acoustic Pub Crawl II: Live in Hamburg (àlbum en directe, acústic)
* 2020. 3 Cheers for 30 Years
* 2022. Seven Holy Nights

## Videografia

DVD
* 2005: Celebrate!
* 2005: Jubilate! (directe)
* 2010: Folk's not dead (directe), per la celebració del 20è aniversari.
* 2015: 25 Blarney Roses: Live in Cologne (directe)

## Referències

* ↑ «What Is “Speed Folk”?» (en anglès). CLOVER'S REVENGE, 05-08-2021 [Consulta: 29 octubre 2022].
* 1 2 «Band» (en anglès). Fiddler's Green. [Consulta: 30 octubre 2022].
* ↑ «Albums». Fiddler's Green. [Consulta: 8 gener 2023].
# L'Artejuela

L'Artejuela (en castellà, La Artejuela) és una població que forma part del terme d'Aranyel, a la comarca de l'Alt Millars. L'any 2015 registrava 17 habitants. S'accedeix a través d'una pista forestal que naix entre els punts quilomètrics 27 i 28 de la CV-195 (Xèrica - Sucaina).

## Situació

L'Artejuela està ubicada a l'extrem nord de les terres d'Aranyel, molt a prop del límit amb els termes de Sucaina, Cortes d'Arenós i Montanejos. El darrer dels municipis va passar a llindar amb Aranyel per aquesta banda després d'incorporar el terme municipal del desaparegut Campos d'Arenós.
Geogràficament està enclavada entre el barranc homònim i el de Palos, tot just als peus d'un turó, i a la vora del camí de Sant Vicent a Aranyel.

## Població

Tot i tindre escola, llavador i forn, de la mateixa manera que ocorria amb el cap municipal, a poc a poc l'èxode rural acabà per buidar de veïns l'Artejuela. Així doncs, si l'any 1940 hi havien 99 habitants censats i 90 que hi residien de manera permanent, cap a l'any 1975 ja no hi quedava ningú al lloc.
No obstant això, un grup de neorurals rehabilitaren 22 de les 43 cases del poble a primeries de la dècada del 1980 i li donaren vida de nou, recuperant a més a més el sistema de regadiu tradicional i frenant el saqueig al qual es veia sotmesa la localitat des del seu abandonament. Malgrat aquesta revitalització de l'Artejuela i dels 40 veïns que es comptaven l'any 1984, l'escola no fou reoberta i els xiquets havien de recórrer cada dia 7 quilòmetres d'anada i 7 de tornada fins a la de Montanejos.

## Entorn urbà

A banda dels habitatges que foren restaurats pels nous habitants de l'Artejuela, amb l'ajut de la Diputació de Castelló i de fons europeus s'ha rehabilitat l'edifici de l'antiga escola, així com s'han condicionat els carrers i els accessos de la localitat.
Malauradament, l'ermita de santa Bàrbara, la qual servia d'església del poble, continua completament enrunada. Únicament hi queden els seus murs, part de la coberta, algun tram de la coberta i restes de l'altar neoclàssic. Per la seua banda, la imatge de la titular va ser traslladada a l'església d'Aranyel.

## Referències

* 1 2 «La Artejuela». Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 14 juliol 2016].
* ↑ «Arañuel» (en castellà). INE, 2015. [Consulta: 14 juliol 2016].
* ↑ «Arañuel». Institut Cartogràfic Valencià. [Consulta: 14 juliol 2016].
* ↑ «Arañuel». Institut Cartogràfic Valencià. [Consulta: 14 juny 2016].
* ↑ «La Artejuela». Ajuntament d'Aranyel. Arxivat de l'original el 2013-07-15. [Consulta: 14 juliol 2016].
* ↑ Nomenclator de las ciudades, villas, lugares, aldeas y demás entidades de población de España: Castellón de la Plana (en castellà). Madrid: Barranco, 1940.
* 1 2 3 «El campo como alternativa» (en castellà). El País, 07-10-1984. [Consulta: 14 juliol 2016].
* ↑ «Ermitas de Arañuel» (en castellà). Ermitas de la Comunidad Valenciana. Arxivat de l'original el 2021-11-25. [Consulta: 14 juliol 2016].
# Borgward

Borgward era un constructor alemany de cotxes fundada l'any 1929 per Carl F. W. Borgward (10 de novembre del 1890 - 28 de juliol del 1963). Borgward tenia la seu a Bremen, Alemanya.
La companyia va participar en competicions automobilístiques i va arribar a disputar curses a la Fórmula 1.
Borgward va tancar portes l'any 1961 encara que la maquinària va ser venuda a Mèxic on es va continuar amb la producció fins a l'any 1970.

## Models

* Borgward FW 200; 1938
* Borgward Arabella de Luxe
* Borgward Hansa 1500 del 1952
* Borgward Hansa 1500 Sportcoupé (1954)
* Isabella TS Deluxe
* Borgward Isabella Coupé
* Borgward P100 amb deflectors d'aire
* Borgward B4500 (1957)

## A la F1

Borgward va construir motors amb els quals va arribar a competir al campionat del món de la Fórmula 1 en diverses curses, debutant en el GP de la Gran Bretanya de la temporada 1959.

### Resultats a la F1

| Any | Pilot | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Posició | Punts |
| 1959 | Mike Parkes | MON | 500 | HOL | FRA | GBR NVQ | | | | | | - | 0 |
| 1959 | George Constantine | | | | | | ALE | POR | ITA | USA Ret | | - | 0 |
| 1962 | Kurt Kuhnke | HOL | MON | BEL | FRA | GBR | ALE | ITA NVS | USA | SUD | | - | 0 |
| 1963 | Kurt Kuhnke | MON | BEL | HOL | FRA | GBR | ALE NVQ | ITA | USA | MEX | SUD | - | 0 |

### Palmarès a la F1

* Curses: 4
* Victòries: 0
* Podiums: 0
* Punts: 0

## Enllaços externs

* Borgward Interessengemeinschaft Essen Arxivat 2005-09-24 a Wayback Machine. (anglès)
* Borgward Club d'Austràlia (anglès)
# Holotúrides

Els holotúrides (Holothuriida) són un ordre d'equinoderms holoturoïdeus. Els tàxons inclosos a aquest ordre havien format part de l'ordre Aspidochirotida, que ha resultat ser polifilètic.

## Característiques

Es distingeixen d'altres cogombres de mar per la presència de tentacles aplanats, sovint en forma de fulla, però sense els altres grans apèndixs trobats en l'ordre Elasipodida. No tenen músculs introvertits ni retractors. Els peus ambulacrals sovint formen una sola clarament delimitada. Tenen 15-30 tentacles retràctils en forma d'escut que envolten la boca. La paret del cos és gruixuda i coriàcia i conté ossicles, inclosos alguns de forma tabular. Tenen arbres respiratoris per a intercanvi de gasos. El mesenteri del bucle posterior de l'intestí s'uneix a l'interadi ventral dret. Els músculs que recorren longitudinalment el cos es disposen en cinc bandes dobles. Poden disparar per la cloaca fils blancs enganxosos coneguts com a túbuls de Cuvier per distreure o enredar els depredadors. Generalment es troben en entorns d'aigua superficial exposats.

## Taxonomia

Inclou 231 espècies en dues famílies:
* Família Holothuriidae Burmeister, 1837
* Família Mesothuriidae Smirnov, 2012

## Galeria

* Bohadschia argus
* Holothuria edulis
* Labidodemas rugosum
* Pearsonothuria graeffei
* Mesothuria sp.

## Referències

* ↑ Altaba, C. R., 1991. Invertebrats no artròpodes. Història Natural dels Països Catalans, 8. Fundació Enciclopèdia Catalana, Barcelona.
* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Holothuriida» (en anglès). [Consulta: 5 juny 2020].
* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Aspidochirotida». [Consulta: 5 juny 2020].
* ↑ An illustrated key to the sea cucumbers of the South Atlantic Bight. [Consulta: 5 juny 2020].
* ↑ Order Aspidochirotida Arxivat 2014-07-14 a Wayback Machine. Marine Species Identification Portal. [Consulta: 5 juny 2020].
* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species». [Consulta: 5 juny 2020].
# Línia evolutiva de Chinchou

Aquesta línia evolutiva de Pokémon inclou Chinchou i Lantern.

## Chinchou

Chinchou és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus aigua i elèctric. Evoluciona a Lanturn.

## Biologia

Chinchou és un Pokémon que viu en aigües molt profundes i fosques, per la qual cosa va desenvolupar la capacitat per a comunicar-se amb els de la seva espècie a través de senyals lluminosos que es generen a partir de les seves aparents antenes amb ajuda de tècniques de bioluminescència i electricitat, realment no són antenes, són tentacles, els quals estan carregats un amb un pol negatiu i l'altre amb un pol positiu. També les sol utilitzar per a atraure a les seues preses, des de petits Tentacool fins a enormes Seaking. Les dues antenes de Chinchou estan plenes de cèl·lules que generen potent electricitat. Creen tal quantitat que fins al mateix Pokémon sent cert formigueig.
Cada vegada que se sent amenaçat llança atacs elèctrics sota l'aigua amb els quals pretén atordir als seus enemics, quan estan en bancs, els Chinchou són capaços de combinar els seus atacs elèctrics per a generar llamps molt més poderosos.
Els Chinchou són molt alegres i bromistes, per això són fàcils de manipular, però també poden portar greus conseqüències. Normalment viuen en el fons del mar però se sap que poden caminar en terra ferma amb les seves petites potes encara que cal tenir en compte que es deshidraten molt ràpidament pel que no poden durar molt temps fora de l'aigua.

## Lanturn

Lanturn és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus aigua i elèctric. Evoluciona de Chinchou.

## Referències

* 1 2 3 «Chinchou» (en anglès). pokemon-index, 2010. [Consulta: 26 maig 2012].
* 1 2 «Pokémon Franchise Approaches 150 Million Games Sold» (en anglès). PR Newswire. Nintendo, 04-10-2005 [Consulta: 21 setembre 2020].
* 1 2 3 «Pokemon Ruby Version Pokemon of the Day: ChinChou» (en anglès). IGN Walkthroughs. Arxivat de l'original el 2009-05-27. [Consulta: 25 maig 2012].

## Enllaços externs

* Web oficial de Pokémon
* Chinchou a Bulbapedia (anglès)
* Lantern a Bulbapedia (anglès)
Espècies de Pokémon :
# Veneciafrenia

Veneciafrenia és una pel·lícula espanyola de terror slasher dirigida per Álex de la Iglesia de 2021. És la primera d'una sèrie de pel·lícules de terror produïdes pel mateix De la Iglesia i Carolina Bang amb el segell de The Fear Collection i amb la col·laboració d'Amazon Studios i Sony Pictures. La pel·lícula és protagonitzada per Ingrid García-Jonsson, Silvia Alonso, Goize Blanco, Alberto Bang, Cosimo Fusco i Armando de Razza. Es va estrenar al Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya el 9 d'octubre de 2021 i va arribar a les sales de cinema el 22 d'abril de 2022. El 27 de maig del mateix any es va incorporar a la plataforma Amazon Prime Video, amb subtítols en català.

## Sinopsi

Un grup de nois espanyols de vora 30 anys arriba en viatge de turisme a Venècia, on comencen a desaparèixer un a un. Davant del misteri del parador d'un d'ells, els altres emprenen la recerca, i el que era un grup d'amics molt units es va esquerdant.

## Repartiment

* Ingrid García-Jonsson com a Isa
* Silvia Alonso com a Susana
* Goize Blanco com a Arantza
* Nicolás Iloro com a Javi
* Alberto Bang com a José
* Cosimo Fusco com a Dottore
* Enrico Lo Verso com a Giacomo
* Armant de Razza com a Brunelli
* Caterina Murino
* Nico Romero com a Alfonso
* Alessandro Bressanello com a Colonna
* Giulia Pagnacco com a Gina

## Producció

A mitjan 2020, la productora d'Álex de la Iglesia i Carolina Bang, Pokeepsie Films, va anunciar que es trobaven treballant en la preparació d'una sèrie de pel·lícules de terror, produïdes per ells mateixos, amb la col·laboració d'Amazon Studios i Sony Pictures i dirigides per diversos cineastes espanyols interessats en els films de terror. Aquesta sèrie de pel·lícules van ser nomenades amb el segell The Fear Collection. L'octubre de 2020 va començar el rodatge de la primera d'aquesta sèrie de pel·lícules, dirigida pel mateix Álex de la Iglesia, amb el nom de Veneciafrenia.

## Referències

* ↑ «Álex de la Iglesia rueda ‘Veneciafrenia’, primer título del sello The Fear Collection» (en castellà). Audiovisual 451. [Consulta: 8 febrer 2021].
* ↑ «Álex de la Iglesia rueda 'Veneciafrenia': terror en los canales» (en castellà). El Correo. [Consulta: 8 febrer 2021].
* ↑ Mayor Ortega, Leonor. «Álex de la Iglesia: "Durante el rodaje en Venecia le robábamos la iluminación a Tom Cruise"», 09-10-2021.
* ↑ Romero, Miguel Ángel. «[Sitges 2021 'Veneciafrenia': turismo masivo y sangre a borbotones en lo nuevo de Álex de la Iglesia]» (en castellà). 20minutos.es, 10-10-2021. [Consulta: 13 octubre 2021].
* ↑ «‘Veneciafrenia’: la película de terror de Álex de la Iglesia se estrenará el 26 de noviembre» (en castellà). Cine con Ñ, 15-04-2021. [Consulta: 9 juny 2021].
* ↑ «Veneciafrenia». Desdelsofà.cat. [Consulta: 4 juny 2022].
* ↑ «Álex de la Iglesia, Sony y Amazon Prime se alían en 'The Fear Collection', una antología de películas de horror cósmico» (en castellà). Espinof. [Consulta: 8 febrer 2021].
* ↑ «Álex de la Iglesia arranca el rodaje de Veneciafrenia» (en castellà). Fotogramas. [Consulta: 8 febrer 2021].