OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Paulo Silas (esperantista)

Paulo Silas (Ceará, 30 de juliol de 1990 - octubre 2017) va ser un poeta brasiler que va desenvolupar la seva obra en esperanto. Silas és un dels dotze autors recollits a l'antologia literària Verda stelo kaj roza triangulo. Tal com havia anunciat que faria al seu poemari Sinmortigo (Suïcidi), va acabar amb la seva vida l'octubre de 2017. L'associació de joves esperantistes brasilers organitza des de 2018 un concurs literari que porta el seu nom.
Silas va ser un membre molt actiu al moviment esperantista internacional, contribuint a diverses publicacions periòdiques. Entre elles, destaquen la revista literària Beletra Almanako, la publicació històrica fundada per Teo Jung Heroldo de Esperanto i el blog sobre interseccionalitat Egalecen. També va contribuir a la traducció a l'esperanto del sistema operatiu Ubuntu. Silas va ser molt actiu al seu canal de Youtube, on va publicar diversos vídeos en i sobre l'esperanto.
A més de l'esperanto, Silas va ser un defensor i promotor de les llengües indígenes d'Amèrica, com ara el papiament.
Professionalment va treballar com a assistent administratiu a la Universidade da Integração Internacional da Lusofonia Afro-Brasileira (UNILAB) a Fortaleza, a l'estat brasiler de Ceará. A la mateixa universitat va ensenyar la llengua auxiliar internacional esperanto, que havia aprés el 2008.

## Obres

* Indiferento. De la universo ĝis la homo (2014)
* Sinmortigo (2014).
* Brazilano laŭleĝe. Esperantisto laŭkonvinke (2015)
* Transgeneraciaj Kulpoj (2016).

## Referències

* ↑ «Paulo Silas.» (en esperanto). Originala Literaturo en Esperanto. [Consulta: 26 octubre 2017].
* 1 2 3 4 5 6 Moinhos, Suso; Dasgupta, Probal. Beletra Almanako 31 (Ba31 - Literaturo En Esperanto) (en esperanto). Mondial, 2018-04-22. ISBN 978-1-59569-371-6.
* ↑ «Esperanta Civito | HeKo 760 2-B, 11 apr 21: Presita "Verda stelo kaj roza triangulo"». [Consulta: 26 juny 2023].
* ↑ «Concurso Literário Paulo Silas» (en portugués). Associació de Joves Esperantistes Brasilers. [Consulta: 25 juny 2023].
* 1 2 «La protektantoj de niaj kongresaj ĉambroj». Brazila Esperantisto, 360, 01-05-2018, pàg. 20.
* ↑ WEB (SPA/DSI/DTI/Unilab), Rafael Oliveira, Seção de Portais e Aplicações. «Unilab recebe novos servidores neste dia 11» (en portuguès brasiler). [Consulta: 26 juny 2023].
* ↑ «UNIVERSIDADE FEDERAL DO CEARÁ» (en portugués).

## Enllaços externs

* Dues ressenyes de Paulo Silas
* Blog literari de Paulo Silas
* Pàgina web Arxivat 2017-10-27 a Wayback Machine. creada per Paulo Silas sobre la llengua papiament
* Canal de Youtube de Paulo Silas
# Colònia de Port Cresson-Bassa Cove

La colònia de Port Cresson fou un establiment fundat el desembre de 1832 en el que avui dia és la ciutat de Buchanan, pels quàquers de la New York and Pennsylvania Colonization Societies, per l'establiment de negres emigrants des dels Estats Units. El nom el va agafar de Elliott Cresson, un comerciant de Filadèlfia i fundador de la Pennsylvania Colonization Society. La colònia fou destruïda en un atac dels basses el juny de 1835.
El juliol de 1835 quàquers negres van fundar a la rodalia una nova colònia de la Young Men's Colonization Society of Pennsylvania. Aquesta nova colònia fou incorporada a la Commonwealth de Libèria l'1 d'abril de 1839. L'antiga població de Port Cresson es va refundar amb el nom de Buchanan però els anys 1850 va tenir dificultats per créixer, ja que les morts superaven els naixements i només a través de l'emigració des dels Estats Units es va poder evitar una decadència substancial.

## Notes i referències

* ↑ Liberia, Or Mr. Peyton's Experiments, 1853
* ↑ Britannica.com, "Buchanan"
* ↑ Clegg, Claude A., III. The Price of Liberty: African Americans and the Making of Liberia. Chapel Hill: U of North Carolina P, 2004, 207.
# Tinzart

Tinzart (àrab تينزرت) és una comuna rural de la província de Taroudant de la regió de Souss-Massa. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 5.902 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Dromedario (equip ciclista)

L'equip Dromedario va ser un italià, de ciclisme en ruta que va competir entre 1983 i 1987. Va néixer com a continuació de l'equip Selle San Marco-Wilier Triestina. L'última temporada en actiu passa a anomenar-se Fibok i tenir llicència suïssa.

## Principals resultats

* Giro de l'Emília: Cesare Cipollini (1983)
* Gran Premi de Lugano: Gottfried Schmutz (1985)
* Giro de la Província de Reggio de Calàbria: Silvano Riccò (1985)
* Giro d'Úmbria: Stefano Colagè (1986)

### A les grans voltes

* Giro d'Itàlia
** 5 participacions (1983, 1984, 1985, 1986, 1987)
** 0 victòries d'etapa:
** 0 classificacions finals:
** 0 classificacions secundàries:
* Tour de França
** 0 participacions
* Volta a Espanya
** 0 participacions

## Enllaços externs

* Plantilles i resultats a firstcycling.com
* Plantilla a memoire-du-cyclisme.eu
* Plantilles i resultats a cyclebase.nl
# Gavaudan

«Gavaudan» té aquests significats:
* Gavaudan (trobador)
* Comtat de Gavaldà
# Puntius cumingii

Puntius cumingii és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sri Lanka.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Pethiyagoda, R., 1991. Freshwater fishes of Sri Lanka. The Wildlife Heritage Trust of Sri Lanka, Colombo. 362 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4. .
* Günther, A. 1868. Catalogue of the fishes in the British Museum. Catalogue of the Physostomi, containing the families Heteropygii, Cyprinidae, Gonorhynchidae, Hyodontidae, Osteoglossidae, Clupeidae,... [thru]... Halosauridae, in the collection of the British Museum. Cat. Fishes v. 7: i-xx + 1-512.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lambert, Derek J.: Freshwater Aquarium Fish. Chartwell Books, Edison, Nova Jersey, Estats Units. Any 1997. ISBN 0-7858-0867-1.
* Mills, Dick: The Bumper Book of Tropical Aquarium Fishes (2a edició). Interpet Publishing. Any 2002. ISBN 1842860747.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# La Transfiguració

L'escena de la Transfiguració de Jesús tractada en l'art té diverses interpretacions:
# Violer groc

El violer groc, flor de Sant Vicent, giroflé, ravenissa o violera vella de flor groga (Erysimum cheiri) és una planta d'ús ornamental de la família de les brassicàcies conegudes també com a crucíferes. És una planta herbàcia perenne, llenyosa a la base, amb pilositat, de 20 a 80 cm d'alt. Les fulles tenen disposició alternada i són de forma lanceolada. Les flors són grogues, sovint amb taques marronoses, disposades en raïms. Els fruits són en síliqua. És una planta originària del Mediterrani oriental de la regió egea (Grècia i Turquia). És molt semblant al violer d'olor, però de fullatge no blanquinós i de flors grogues, també molt flairoses, i cultivada com a ornamental. Molt usada en la jardineria tradicional. El calendari revolucionari francès li va dedicar el dia 3 del mes de ventós amb el nom francès de violier.

## Galeria

* Flors
* Vista de la planta
* Il·lustració
* Vista de la planta
* Il·lustració

## Referències

* ↑ http://www.termcat.cat/ca/Diccionaris_En_Linia/191/Cerca/
* ↑ «Violera vella de flor groga (Erysimum cheiri)» (en català).
* Atles fotogràfic de la flora útil i medicinal de les comarques nord-orientals de Catalunya
# Pere Banús i Solà

Pere Banús i Solà (Badalona, 23 de març de 1912 - Badalona, 28 de juliol de 1980) fou un futbolista català de les dècades de 1930 i 1940.

## Trajectòria

Fou tota una institució al futbol català modest, jugant a nombrosos clubs fins als 47 anys. El seu principal club fou la UA Horta, en la qual jugà en diverses etapes entre 1933 i 1941. El 1935 fitxà pel FC Barcelona, però no arribà a disputar partits oficials, però sí 10 amistoso. També defensà els colors de destacats clubs catalans com l'Iluro SC, el CE Manresa, el CF Badalona, el Calella CF o la UE Vic. El dia 1 de gener de 1936 el Júpiter va vèncer 3-2 una altra selecció catalana en la qual participà Banús com a porter.
També estigué lligat a les banquetes, dirigint equips com el Calella CF o el Terrassa FC.

## Referències

* 1 2 3 Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* ↑ «Banus del Horta nuevo guardameta del Barcelona». Mundo Deportivo, 02-12-1935. [Consulta: 1r abril 2015].
* ↑ «En Pueblo Nuevo». Mundo Deportivo, 02-01-1936. [Consulta: 1r abril 2015].
* ↑ «El Calella y sus jugadores». Mundo Deportivo, 17-11-1951. [Consulta: 1r abril 2015].
* ↑ «Cese de Banús como entrenador del Tarrasa». Mundo Deportivo, 18-01-1963. [Consulta: 1r abril 2015].
# Districtes del cantó de Zúric

Els Districtes de Cantó de Zúric (Suïssa) són 12 (desembre de 2008) i engloben els 171 municipis del cantó.

## Municipis

| Nom | Població (2007) | Superfície (km²) | Densitat (hab./km²) | Municipis |
| Affoltern | 44635 | 113.05 | 394.83 | 14 |
| Andelfingen | 28027 | 166.61 | 168.22 | 24 |
| Bülach | 120585 | 184.88 | 652.23 | 23 |
| Dielsdorf | 73845 | 152.88 | 483.03 | 22 |
| Dietikon | 75111 | 60.11 | 1249.56 | 11 |
| Hinwil | 81715 | 179.47 | 455.31 | 11 |
| Horgen | 109670 | 104.25 | 1051.99 | 12 |
| Meilen | 92508 | 84.58 | 1093.73 | 11 |
| Pfäffikon | 52721 | 163.21 | 323.03 | 12 |
| Uster | 111722 | 112.33 | 994.59 | 10 |
| Winterthur | 143388 | 251.71 | 569.66 | 21 |
| Zúric | 350125 | 87.88 | 3984.13 | 1 |
| Total | 1284052 | 1729.00 | 742.66 | 171 |

## Referències

* ↑ full de càlcul «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2008». [Consulta: 15 desembre 2008].

## Vegeu també

* Municipis del Cantó de Zúric
# Divisió dels comtats de Devon i Cornwall

La Divisió dels Comtats de Devon i Cornwall va ser una divisió de comtat de l'Exèrcit britànic formada el 28 de febrer de 1941. El nucli del seu quarter general provenia de personal pres del Quarter General de l'Àrea Sud-oest del Comandament Sud. Es va dissoldre l'1 de desembre d'aquell any en ser reformada en una divisió d'infanteria, sota el nom de 77a Divisió d'Infanteria.
Va tenir 3 comandants: el major general C. W. Allfrey, que només va ser-ho des de 3 dies abans de la seva formació fins a 1 dia després, el major general F. E. Morgan, des de llavors fins al 30 d'octubre; i el major general W. G. Michelmore, fins al 30 de novembre. Controlava la 203a Brigada Independent d'Infanteria, la 209a Brigada Independent d'Infanteria i la 211a Brigada Independent d'Infanteria.
Sempre va estar supeditada al VIII Cos.

## Notes

* 1 2 Joslen, p.108.
* ↑ Joslen, p. 100.

## Referències

* Joslen, Lt-Col H.F. (2003) [1st. pub. HMSO:1960]. Orders of Battle: Second World War, 1939–1945. Uckfield: Naval and Military Press. ISBN 9781843424741
# Generació (desambiguació)

«Generació» té aquests significats:
* Generació, grup de persones en edats similars i altres característiques comunes
* Generació espontània o abiogènesi, teoria científica obsoleta que planteja l'aparició d'éssers vius a partir de matèria inert
Viccionari
# Violet Gibson

Violet Albina Gibson (Dublín, 31 d'agost de 1876 - Northampton, 2 de maig de 1956) era la filla del lord canceller d'Irlanda, coneguda per haver intentat assassinar Benito Mussolini disparant-li a Roma l'any 1926.

## Intent d'assassinat

El 7 d'abril de 1926 Violet Gibson va atacar Mussolini, el líder feixista d'Itàlia, que esperava al seient del seu cotxe a la sortida d'una assemblea del Congrés Internacional de Cirurgians, on havia fet un discurs sobre la medicina moderna. Gibson va disparar el dictador tres cops, dos dels quals van ferir-li el nas. L'atacant va escapar de ser linxada per la massa enfurismada gràcies a la intervenció de la policia, que se l'endugué per sotmetre-la a un interrogatori. Les ferides de Mussolini no eren greus i no va haver de rebre cures intensives per prosseguir la seva desfilada cap al Capitoli.
Quan l'intent d'assassinat va tenir lloc, Violet Gibson tenia 50 anys i mai no va explicar les seves raons per voler matar Mussolini. S'ha teoritzat que Gibson, pertanyent a l'aristocràcia angloirlandesa, estaria mentalment pertorbada i que hauria actuat sense col·laboració d'altres. Va ser deportada al Regne Unit sota ordres de Mussolini sense cap tipus d'acusació. Va passar la resta de la seva vida en un hospital psiquiàtric, el Saint Andrew's Hospital a Northampton. La seva tomba es troba al Kingsthorpe Cemetery de la mateixa ciutat.

## Curiositat

La banda de rap valencià Los Chikos del Maíz l'anomena a la cançó «No Pasaran».

## Vegeu també

* Michele Schirru
* Atemptats contra Benito Mussolini

## Referències

* ↑ «Italy: Mussolini Trionfante» (en anglès). TIME, 19-04-1926. Arxivat de l'original el 2012-11-25. [Consulta: 16 juny 2011].
* ↑ Bosworth, R.J.B., Mussolini, 2002, pp 218-9
* ↑ «Mussolini's Nose». BBC.

## Enllaços externs

* JSTOR A Character Study and Life History of Violet Gibson Who Attempted the Life of Benito Mussolini, on the 7th of April, 1926
* The Woman Who Shot Mussolini - Daily Telegraph book review 2010
* The Woman Who Shot Mussolini - The Guardian book review 2010
* The Woman Who Shot Mussolini (BBC radio adaptation)
# Pere Bardají i Balanzat

Pere Bardají i Balanzat (Dalt Vila, Eivissa 1808 — Madrid, 1853) fou un militar i polític eivissenc. Membre del Partit Moderat, va fer la carrera militar dins la Milícia Nacional, en la que assolí el grau de sotstinent i secretari del govern civil de Valladolid, i governador civil d'Osca, Guadalajara, Barcelona i Castelló de la Plana.
Exercí el càrrec de governador civil de la província de Barcelona durant les bullangues de 1840 provocades per la Llei d'Ajuntaments. Es va distingir per dur a terme una dura repressió, raó per la qual fou destituït quan els partidaris de Baldomero Espartero s'instal·laren novament al poder. El 1843 fou rehabilitat per Narváez i nomenat alcalde-corregidor de Barcelona i governador civil de Castelló de la Plana. Fou també elegit diputat a les Corts Espanyoles per les Illes Balears a les legislatures de 1843 i a la de 1844-1846, en la que fou aprovada la Constitució Espanyola de 1845 i la Llei d'Organització i Atribucions dels Ajuntaments i les Diputacions de gener de 1845. A les eleccions de 1846 fou derrotat per Aciscle Miranda Forquet. Fou alcalde de Barcelona entre setembre de 1847 i gener de 1848.

## Referències

* ↑ «Pere Bardají i Balanzat». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ Pere Bardají Arxivat 2018-04-25 a Wayback Machine. a l'Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera
# Tabori

Tabori (en rus: Таборы) és un poble de l'óblast de Sverdlovsk, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 137 habitants.

## Referències

* ↑ Статья об открывшемся новом ФАПе в посёлке Белоречка
* ↑ «Поселок Басьяновский» (en rus). Информация о Свердловской области. Свердловская областная универсальная научная библиотека им. В. Г. Белинского. [Consulta: 18 agost 2019].
* ↑ «Об отнесении рабочего поселка Басьяновский, расположенного на территории Верхнесалдинского района, к категории сельских населенных пунктов к виду поселок, Закон Свердловской области от 21 июля 2004 года №54-ОЗ». docs.cntd.ru. Arxivat de l'original el 2018-04-23. [Consulta: 22 abril 2018].
# Districtes del Valais

El cantó del Valais es divideix en 12 districtes i 2 semidistrictes (els de Rarogne occidental i oriental), cosa que fa 13 districtes en total, són hereus dels antics dizains:
* Districte d'Entremont
* Districte d'Hérens
* Districte de Brig-Glis
* Districte de Goms
* Districte de Conthey
* Districte de Leuk
* Districte de Martigny
* Districte de Monthey
* Semidistricte de Raron Occidental
* Semidistricte de Raron Oriental
* Districte de Saint-Maurice
* Districte de Sierre
* Districte de Sion
* Districte de Visp
D'aquests districtes, els 8 més occidentals tenen el francès com a llengua, mentre que els 6 més orientals són de parla alemanya.
# Caesars Superdome

El Caesars Superdome, conegut anteriorment com a Superdome de Louisiana i Mercedes-Benz Superdome, és una instal·lació esportiva i d'exhibició situada en el districte central de negocis de Nova Orleans, Louisiana, Estats Units.

## Història

L'estadi es va inaugurar el 1975 en terrenys que pertanyien al Girod Street Cemetery, el qual va ser demolit per a la construcció d'aquesta instal·lació esportiva.
És l'estadi que ha tingut més edicions de la Super Bowl de l'NFL amb set: 1978, 1981, 1986, 1990, 1997, 2002 i 2013. És la seu de l'equip dels New Orleans Saints de la National Football League des de 1975. Va ser la seu original dels New Orleans Jazz de la National Basketball Association entre 1975 i 1979. L'equip de futbol americà universitari Tulane Green Wave va jugar en aquest estadi entre 1975 i 2013.
D'altra banda, el Superdome alberga la Sugar Bowl de futbol americà universitari des de 1975, i el BCS National Championship Game es va jugar en aquest estadi el 2008 i el 2012.
El Campionat de la Divisió I de Bàsquet Masculí de l'NCAA s'ha jugat aquí en cinc edicions: 1982, 1987, 1993, 2003 i 2012.
El 1978 Muhammad Ali va obtenir la seva última victòria de boxa davant de Leon Spinks. El 1980 es va realitzar el segon combat entre Sugar Ray Leonard i Roberto Durán. El 1983 es van enfrontar Wilfred Benítez i Thomas Hearns.
L'espectacle de lluita lliure professional WrestleMania XXX de la WWE es va realitzar en aquest estadi el 2014.
El Superdome va resultar severament afectat per l'Huracà Katrina de 2005. Malgrat això va servir com a refugi per a milers de persones, després de la tragèdia ocorreguda per un dels pitjors esdeveniments meteorològics de la història dels Estats Units. L'estadi va ser restaurat i es va inaugurar de nou el 2006.

## Galeria d'imatges

* Superdome (gener de 2005)
* Vista interior (Sugar Bowl '90)
* Imatge de satèl·lit
* Imatge de satèl·lit després del pas de l'huracà Katrina
* Tot il·luminat
* Estadi renovat (gener de 2006)
* Partit dels New Orleans Saints (octubre de 2006)
* Juny de 2008
* Panorama interior (2009)
* Octubre de 2011

## Referències

* ↑ Eric Leser, « Les Saints sont de retour à La Nouvelle-Orléans », dans Le Monde du 27/09/2006
* ↑ The Superdome in New Orleans
* ↑ Woodyard, Chris «Mercedes-Benz buys naming rights to New Orleans' Superdome». USA Today, 04-10-2011 [Consulta: 4 octubre 2011].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial del Mercedes-Benz Superdome
* Mercedes-Benz Superdome at StadiumDB.com
* Louisiana Superdome a la base de dades Structurae
* Mercedes-Benz Superdome Seating Charts
# Rasa dels Olivers

La Rasa dels Olivers és un corrent fluvial afluent per la dreta de la Riera de Gargallà el curs del qual transcorre íntegrament pel terme municipal de Montmajor (Berguedà).
Neix a 837 msnm. i fa el seu curs en direcció cap al sud seguint pràcticament en paral·lel el curs alt de la Riera de Gargallà per la seva banda de ponent i de la qual es veu separada pel Serrat de Ca l'Agustina. Desguassa a la citada riera a 698 msnm.

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica de la Rasa dels Olivers està integrada per un total de 3 cursos fluvials. D'aquests, 2 són subsidiaris de 1r nivell. La totalitat de la xarxa suma una longitud de 1.617 m que transcorren en la seva totalitat pel terme municipal de Montmajor.

## Referències

* ↑ Aquest topònim no figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, però sí a l'edició digital del mapa de Catalunya de l'ICC (escales 1:10.000 i 1:5.000).
* 1 2 3 Mapa de l'ICC
# La Comarca d’Olot

La Comarca d'Olot, fundada el 18 de gener de 1979, és la capçalera degana de la premsa comarcal de la Garrotxa.
A través de les seves pàgines, aquest setmanari narra l'actualitat garrotxina mitjançant articles, entrevistes, columnes d'opinió i reportatges. Amb un equip format per una desena de professionals de la comunicació, periodistes, dissenyadors gràfics i col·laboradors de l'escena cultural, política i social garrotxina, des de fa 40 anys cada dijous desgrana la realitat des de diverses vessants, perspectives i enfocaments.
De mitjana, el setmanari té una tirada de més de 2.500 exemplars que es reparteixen per una quarantena de punts de venda com quioscos, estancs, llibreries, supermercats o botigues. Al mateix temps, cada número té un impacte de més de 24.500 visualitzacions, tal com detalla l'informe d'EGM-Baròmetre de Catalunya de la Generalitat.
Distingit el 2017 com el millor mitjà local i comarcal de Catalunya per la Federació d'Associacions d'Editors de Premsa, Revistes i Mitjans Digitals, l'any 2019 – en el marc de la commemoració del 40è aniversari del setmanari – el seu director també va ser va guardonat amb el Premi Jove Empresari per la renovació gràfica del setmanari així com la creació del grup de comunicació Bassegoda Grup, que amplia els serveis comunicatius que el mitjà ofereix a empreses, institucions i professionals.

## Referències

* ↑ «La Comarca d'Olot celebra quatre dècades al costat dels garrotxins». Girona Notícies, 17-01-2019.
* ↑ «La Comarca d'Olot». Premsa Comarcal.
* ↑ «Digitalitzaran els prop de 1.800 exemplars del setmanari La Comarca d'Olot». Diputació de Girona, 15-06-2015.
* ↑ «Resum Llistat de Mitjans Impressos en Català. Dades OJD i PGD.». Amic. Mitjans d'informació i comunicació, pàg. 4.
* ↑ «Llistat de Mitjans Impresos en Català». OJD.
* ↑ «La Comarca». Empreses Top Garrotxa. Arxivat de l'original el 2019-11-06. [Consulta: 6 novembre 2019].
* ↑ «Txell Feixas, premi a la Nit de les Revistes i la Premsa en Català». CCMA, 21-06-2017.
* ↑ «El setmanari «La Comarca» d'Olot rep el premi a millor mitjà de premsa local i estrena nou web». Nació Digital, 23-06-2017.
* ↑ Valeri, Xavier. «Una empresa de surf, una de cosmètica i una editorial, pemiades a Olot». Diari de Girona, 03-04-2019.
* ↑ Casas, Jordi. «Bassegoda Grup, Exo Surf i Òria Cosmètica, premis 100% Emprenedors d'Olot». El Punt Avui, 01-04-2019.
* ↑ «Òscar Cabana, Exo Surf i Òria, guardonats en la 6a edició dels Premis 100% Emprenedors». Nació Digital, 30-03-2019.

## Vegeu també

* Llista de revistes de l'Associació Catalana de la Premsa Comarcal
# Violer marí

El violer marí (Matthiola sinuata) és una planta psamòfila herbàcia de la família de les brassicàcies, present als litorals mediterranis i atlàntics.

## Descripció

Es tracta d'un hemicriptòfit biennal d'entre 15 i 60 centímetres, de color verd cendrós en el seu conjunt.
Les seves flors contenen quatre pètals de color rosa a malva clar disposats en forma de creu. El període de floració és d'abril a setembre.
Els seus fruits són en forma de síliqua.
Les seves fulles peloses tenen el marge sinuós, les basals lobades, mentre que les superiors són habitualment enteres.
La pol·linització és entomòfila i la disseminació de les llavors anemocòrica.

## Distribució

La seva distribució al llarg de les costes atlàntiques i mediterrànies es concreta als Països Catalans al litoral de Catalunya, especialment al golf de Roses i a l'hemidelta sud de l'Ebre, tot i que també és puntualment present al litoral del País valencià i de les illes gimnèsiques, segons dades d'ORCA i a les Pitiüses, segons altres fonts.

## Subespècies

* Matthiola sinuata (L.) R. Br. subsp. ligurica (Conti) Vierh., de les dunes mediterrànies.
* Matthiola sinuata (L.) R. Br. subsp. sinuata, de les dunes mediterrànies i atlàntiques.

## Referències

* ↑ «Violer marí». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Dades del projecte ORCA al Banc de dades de la biodiversitat». Arxivat de l'original el 2010-02-10. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ Violer marí a l'Herbari virtual de la Mediterrània occidental

## Enllaços externs

* Herbari virtual del Mediterrani occidental.