OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Leiocassis tenuifurcatus

Leiocassis tenuifurcatus és una espècie de peix de la família dels bàgrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Distribució geogràfica

Es troba a la Xina.

## Referències

* ↑ Bleeker P. 1858. De visschen van den Indischen Archipel. Beschreven en toegelicht. Siluri. Acta Soc. Sci. Indo-Neerl. v. 4. i-xii + 1-370.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* Zheng, B. i D. Dai 1999. Bagridae. p. 35-73. A X.-L. Chu, B.-S. Cheng i D.-Y. Dai (Eds). Faunica Sinica. Osteichthyes. Siluriformes. Science Press, Beijing. i-vii + 1-230.
# Cristoforo Madruzzo

Cristoforo Madruzzo (Calavino, 5 de juliol de 1512 – Tívoli, 5 de juliol de 1578) va ser un cardenal i home d'estat italià, germà del condottiero Eriprando Madruzzo.
Nascut al si d'una família noble de Trento, Cristoforo Madruzzo va estudiar a la Universitat de Pàdua i a la Universitat de Bolonya; va ser canonge de Trento el 1529, de Salzburg el 1536 i de Bresanona l'any següent. En 1539 va ser nomenat príncep bisbe de Trento, per aquell temps parteix del Sacro Imperi Romanogermànic. Després de renunciar al principat el 1567 a favor del seu nebot Ludovico Madruzzo, va encapçalar successivament les diòcesis italianes de Sabínia, Palestrina i Porto. Com a home d'estat va exercir importants missions al servei de l'emperador Carles V, del seu germà Ferran I i del fill d'aquell Felip II, participant activament a la dieta de Ratisbona de 1541 i mantenint el govern del ducat de Milà entre finals de 1556 i agost de 1557.

## Referències

* 1 2 «CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Christopher Madruzzi». [Consulta: 18 febrer 2022].
* ↑ «The Cardinals of the Holy Roman Church - Biographical Dictionary - Consistory of June 2, 1542». [Consulta: 18 febrer 2022].
# Oss

Oss és un municipi de la província del Brabant del Nord, al sud dels Països Baixos. L'1 de gener del 2009 tenia 77.210 habitants repartits sobre una superfície de 104,42 km² (dels quals 2,56 km² corresponen a aigua). Limita al nord amb West Maas en Waal (Gelderland) i Wijchen (Gelderland), a l'oest amb Lith i al sud amb Maasdonk, Bernheze, Landerd i Grave.

## Ajuntament

Eleccions municipals de 2002 :
| Partit | % | Regidors |
| SP | 38,4 | 15 |
| CDA | 19,9 | 8 |
| Voor De Gemeenschap (VDG) | 13,5 | 5 |
| VVD | 12,3 | 4 |
| PvdA | 6,9 | 2 |
| GroenLinks | 2,5 | 1 |
| D66 | 2,0 | - |
| Llista Pim Fortuyn | | - |
| PMB | | - |
| Duurzaam Nederland | | - |
| Lijst 11 | | - |
| GLP | | - |
| Total | 59,8 | 35 |
Eleccions municipals de 2006 :
| Partit | Regidors |
| SP | 11 |
| CDA | 7 |
| Voor De Gemeenschap (VDG) | 6 |
| PvdA | 5 |
| VVD | 4 |
| GroenLinks | 1 |
| Duurzaam Nederland | 1 |
| Partij voor Maatschappelijk Belang (PMB) | - |
| Nederlandse Volks-Unie (NVU) | - |
| Total - 57,81% | 35 |
Eleccions legislatives de 2006 :
| Partit | % |
| SP | 31,2 |
| CDA | 27,4 |
| PvdA | 15,6 |
| VVD | 12,9 |
| Groep Wilders/PVV | 5,7 |
| GroenLinks | 2,8 |
| D66 | 1,6 |
| PD | 1,1 |
| ChristenUnie | 0,9 |
| EenNL | 0,4 |
| LPF | 0,2 |
| SGP | 0,1 |
| VSP | 0,1 |
| Participació | 79,4 |

## Persones il·lustres

* Rutgerus Johannes Martinus van Nistelrooij, futbolista

## Vegeu també

* Heesen Yachts Stadion

## Enllaços externs

* www.oss.nl
# Cortiglione

Cortiglione, (Corgèli o Cortijon en piemontès) és un municipi situat al territori de la província d'Asti, a la regió del Piemont (Itàlia).
Limita amb els municipis de Belveglio, Incisa Scapaccino, Masio, Rocchetta Tanaro, Vaglio Serra i Vinchio.
# Tinença de Benifassà

La Tinença de Benifassà és una comarca històrica i natural del País Valencià que actualment es troba integrada en la comarca del Baix Maestrat a falta d'una llei de comarcalització, tot i que les relacions de la comarca han estat més intenses amb la dels Ports i les Terres de l'Ebre. De fet, els seus pobles formen part de la Mancomunitat dels Ports i de la Taula del Sénia.
Hi pertanyen els pobles de Castell de Cabres, la Pobla de Benifassà (que en l'actualitat disposen de municipalitat), el Bellestar, el Boixar, Coratxà, Fredes (integrats, aquests quatre, dins del municipi de la Pobla de Benifassà) i Bel (integrat dins del municipi de Rossell).
La Tinença és una de les comarques naturals del País Valencià en el mapa comarcal d'Emili Beüt, Comarques naturals del Regne de València, de l'any 1934.

## Història

Durant el període andalusí hi havia un castell que controlava la comarca, el castell de Beni-Hassan, d'on li ve el nom, les restes del qual encara perduren dempeus en el turó de Santa Escolàstica. Aquestes terres, conquerides cap a l'any 1230, van passar a ser administrades directament pel govern del Principat entre els anys 1260 i 1262, juntament amb la totalitat dels termes de Vallibona (dins de la comarca dels Ports) i Rossell. Amb aquesta adscripció, el Principat dominava la totalitat de la conca del riu Sénia.
El rei Jaume I manà construir un monestir al costat del castell, que fou la primera fundació de l'orde del Cister al Regne de València. Tota la comarca pertangué en feu a l'abat del monestir, que hi va constituir una "tinença". Els límits amb Beseit no eren del tot clars i es va demanar que emetés un arbitratge per resoldre el litigi el duc d'Íxar, que donà la raó als beseitans, i per aquest motiu avui en dia encara es poden veure dins del terme de Beseit diverses creus del monestir de Benifassà tallades a les roques.
Un dels principals productes de la zona és la mel de gran qualitat, comercialitzada sota la denominació mel de la Tinença de Benifassà. La majoria de pobles de la comarca històrica han patit una forta pèrdua de població des de la segona meitat del segle xx, per l'abandonament progressiu de l'agricultura tradicional per part de la joventut local i els canvis en les formes de vida. Aquesta pèrdua de població ha determinat, entre altres causes, la desaparició de cinc ajuntaments de la comarca històrica. El monestir, declarat Monument Nacional el 1931, és ocupat per les monges cartoixanes de Sant Bru, la primera cartoixa femenina establerta a Espanya.
La Generalitat valenciana va declarar gran part de la comarca històrica parc natural el 19 de maig de 2006, amb el nom de Parc Natural de la Tinença de Benifassà.

## Vegeu també

* Reial Convent de Santa Maria de Benifassà.
* La Pobla de Benifassà.
* Castell de Cabres.
* El Bobalar de Sant Jordi.
* Embassament d'Ulldecona.
* Muntanyes de Benifassà.
* Comarcalització del País Valencià.

## Enllaços externs

* Web turística de la Tinença de Benifassà
* Carta pobla del Bellestar de 1279 (en llatí).
* Senderisme pel parc natural de la Tinença de Benifassà.
# LOFAR

LOFAR (Low Frequency Array, lit. en català Array de Baixa Freqüència) és un radiotelescopi utilitzat en astronomia. És un ambiciós projecte consistent en construir un array interferomètric distribuït al llarg d'Països Baixos, nord d'Alemanya i sud d'Anglaterra, amb una àrea efectiva total de fins a 1 quilòmetre quadrat.
La missió del LOFAR consisteix a sondejar l'univers amb freqüències de ràdio des # 10-240 MHz amb més resolució i sensibilitat que altres sondejos anteriors, com el 7C i el 8C, i els sondejos del Very Large Array (VLA) i el Giant Meterwave Ràdio Telescope (GMRT).
El 26 d'abril de 2005, un superordinador IBM Blue General-L va ser instal·lat al centre matemàtic de la Universitat de Groningen per a processar les dades produïdes pel LOFAR. Aquest supercomputador es va convertir en el més poderós d'Europa a la llista TOP500.

## Referències

* ↑ «Astron presenta el ordenador más potente de Europa» (en castellà). [Consulta: 27 febrer 2017].

## Enllaços externs

* web Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Leiocassis micropogon

Leiocassis micropogon és una espècie de peix de la família dels bàgrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 18,3 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Malàisia i Indonèsia.

## Referències

* ↑ Bleeker P. 1858. De visschen van den Indischen Archipel. Beschreven en toegelicht. Siluri. Acta Soc. Sci. Indo-Neerl. v. 4. i-xii + 1-370.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., A.J. Whitten, S.N. Kartikasari i S. Wirjoatmodjo 1993. Freshwater fishes of Western Indonesia and Sulawesi. Periplus Editions, Hong Kong. 221 p.

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Roberts, T.R. 1989. The freshwater fishes of Western Borneo (Kalimantan Barat, Indonesia). Mem. Calif. Acad. Sci. 14:210 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Cristologia

La cristologia és la part de la teologia cristiana que dedica el seu estudi al paper que exerceix Jesús de Natzaret (des dels punts de vista tant humans com divins, sota el títol de Crist o Messies). Tanmateix, els detalls més petits de la seva vida no són tan importants per a la cristologia, i, sí que ho són, més aviat el qui era, l'Encarnació i els esdeveniments més importants de la seva vida (el seu naixement, la seva mort i la seva resurrecció).
Alguns punts clau de la cristologia inclouen: la naturalesa humana de Jesús, la naturalesa divina i la interrelació entre aquestes dues naturaleses, com interaccionarien i s'afectarien entre si.
La cristologia també abasta qüestions sobre la naturalesa de Déu com la Santíssima Trinitat, l'unitarianisme o el binitarianisme, i sobre el que Crist hauria aconseguit per a la resta de la humanitat. Hi ha tants punts de vista cristològics com hi ha variants del cristianisme. Els diferents punts de vista cristològics de les diverses sectes cristianes han portat a acusacions mútues d'heretgia i, menys sovint, subsegüents persecucions religioses. A molts casos, la cristologia particular d'una secta és la seva característica distintiva, en aquests casos és comuna que a la secta se'l conegui sota el nom de la seva visió cristològica.

## Bibliografia

* Brown, Raymond E. An Introduction to New Testament Christology. Mahwah, NJ: Paulist Press, 1994. ISBN 0-8091-3516-7
* Chemnitz, Martin. The Two Natures in Christ. J. A. O. Preus, trans. St. Louis: Concordia Publishing House, 1970. ISBN 0-570-03210-5
* Karkkainen, Veli-Matti. Christology: A Global Introduction. Grand Rapids: Baker Academic, 2003. ISBN 0-8010-2621-0
* Matera, Frank J. New Testament Christology. Louisville: Westminster John Knox Press, 1999. ISBN 0-664-25694-5
* Norris, Richard A. and William G. Rusch. The Christological Controversy. Sources of Early Christian Thought Series. Minneapolis: Augsburg Fortress, 1980. ISBN 0-8006-1411-9
* O'Collins, Gerald. Christology: A Biblical, Historical, and Systematic Study of Jesus Christ. Oxford: Oxford University Press, 1995. ISBN 0-19-875502-3
* Outler, Albert C. Christology. Bristol House, 1996. ISBN 1-885224-08-7
* Ratzinger, Cardinal Joseph. Introduction to Christianity. San Francisco: Ignatius Press, 1969. ISBN I-58617-029-5
* Scaer, David P.. Christology Confessional Lutheran Dogmatics Vol. VI Northville, SD: The Luther Academy, 1989. ISBN 0-9622791-6-1
* Marchesi S.J., Giovanni. Gesu di Nazaret:Chi Sei? Lineamenti di cristologia. San Paolo Edizioni. 2004. ISBN 88-215-5218-7
* Costadoat, Jorge. Cristología latinoamericana: Bibliografía (1968-2000), Teología y Vida, Vol XLIV (2004), 18-61. ISSN 0049-3449
# Pau Gibert

Pau Gibert (Pineda de Mar, 1782) va ser un bandoler conegut amb el sobrenom de Mariner. El seu camp d'acció com a bandoler eren les comarques situades entre Barcelona i la frontera francesa.
El va engrescar a entrar al món del bandolerisme un oncle, que formava part d'una banda amb l'Escabeiat, en Cua llarga, el Musicot i en Poca Roba. Aquest grup de delinqüents sembraren el terror en els termes de Calella, Pineda de Mar, la Cellera de Ter, Anglès, Amer i tota la zona de l'Empordà fins a arribar a la Catalunya Nord.
Considerat un perill públic, el 1779 fou empresonat dues vegades però en ambdós casos s'aconseguí escapar. Va ser el setembre del 1781 quan juntament amb la seva banda foren capturats i el 1782 el van condemnar a la pena capital. Un cop executada la pena, el cap i la mà dreta de Pau Gibert foren exposats a la via pública durant uns dies, tancats a dins d'una gàbia lligada a la part superior d'un pal.
https://ca.wikisource.org/wiki/Pau_Gibert

## Referències

* 1 2 3 Alcalá, César. El bandolerismo en España (en castellà). Editorial Almuzara, 2022-11-02. ISBN 978-84-1131-485-5.
* ↑ Villarroya, Emili Biosca. EL PRECIO DE LA LIBERTAD (en castellà). Lulu.com, 2019-04-12, p. 420-424. ISBN 978-0-244-17667-9.
# Crasville (Eure)

Crasville és un municipi francès situat al departament de l'Eure i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 132 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Crasville era de 132 persones. Hi havia 55 famílies, de les quals 13 eren unipersonals (13 dones vivint soles i 13 dones vivint soles), 13 parelles sense fills, 21 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 55 habitatges, 53 eren l'habitatge principal de la família, 1 era una segona residència i 1 estava desocupat. Tots els 55 habitatges eren cases. Dels 53 habitatges principals, 52 estaven ocupats pels seus propietaris i 1 estava cedit a títol gratuït; 7 tenien tres cambres, 9 en tenien quatre i 37 en tenien cinc o més. 37 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 25 habitatges hi havia un automòbil i a 24 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Crasville el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 12 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 16 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 8 | 45 a 49 | 12 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 8 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 8 |
| 8 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 4 | 5 a 9 | 4 |
| 8 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 83 persones, 66 eren actives i 17 eren inactives. De les 66 persones actives 59 estaven ocupades (34 homes i 25 dones) i 7 estaven aturades (2 homes i 5 dones). De les 17 persones inactives 7 estaven jubilades, 7 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa de serveis.
L'any 2000 a Crasville hi havia 5 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Crasville a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Crasville a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Telmatoscopus agraensis

Telmatoscopus agraensis és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Àsia: l'Índia.

## Referències

* ↑ Eaton, A. E., 1904. New Genera of European Psychodidae. Entomologist's Monthly Magazine. 40:55-59.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Ipe A., Kishore R., 1986. The Psychodidae from India. Memoirs of the School of Entomology (Agra). 10:1-151.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ The Diptera Site - The BioSystematic Database of World Diptera (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Ježek, J., 1989. Contribution to the taxonomy of the genus Telmatoscopus Eat. (Diptera, Psychodidae). Acta Musei Nationalis Pragae. 44B:75-104.

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Kuzmice (Košice)

Kuzmice és un poble i municipi d'Eslovàquia a la regió de Košice, a l'est del país. La primera referència escrita de la vila data del 1270.
# Institut national des sciences appliquées de Toulouse

Fundada el 1963, l’Institut national des sciences appliquées de Toulouse (Institut Nacional de les Ciències Aplicades), també anomenada INSA Toulouse, és una Grande école d'enginyeria de França. Està situada a Tolosa de Llenguadoc.
L’Institut national des sciences appliquées de Toulouse és un establiment públic d'ensenyament superior i recerca tècnica. L'Escola lliura el diploma d'enginyer de INSA Toulouse (Màster Ingénieur INSA Toulouse), doctorats i el Mastère spécialisé.
A nivell de recerca, està associat, entre d'altres, amb el CEMES.

## Referències

* ↑ (francès)Insa Toulouse

## Enllaços externs

* Institut national des sciences appliquées de Toulouse - Lloc web oficial
# Megantrop

El megantrop (conegut informalment amb el nom científic Meganthropus) és un gènere sense validesa taxonòmica al qual s'han assignat diversos fragments grans de mandíbules i cranis, trobats a Sangiran (Java). El nom científic que se li donà originalment era Meganthropus palaeojavanicus i, tot i que actualment se'l considera invàlid, aquest nom ha sobreviscut com a nom informal pels fòssils.
A data de 2005, la taxonomia i la filogènesi d'aquests espècimens encara no estan clares, tot i que la majoria de paleoantropòlegs consideren que tenen alguna relació amb Homo erectus. Tanmateix, a vegades també es fan servir els noms Homo palaeojavanicus i fins i tot Australopithecus palaeojavanicus, cosa que demostra la incertesa de la classificació.

## Referències

* ↑ «Megantrop». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Raúl Rodríguez Navarro

Raúl Rodríguez Navarro (Barcelona, 22 de setembre de 1987), és un jugador de futbol català que juga en la posició de defensa central pel Meixian Techand xinès.

## Trajectòria

Raúl Rodríguez va donar els seus primers passos com a futbolista a l'Associació Esportiva Josep Maria Gené, des d'on va passar al Vilassar fins que el seu progrés el va portar a fitxar per la UDA Gramenet.
La temporada 2010/11 va fitxar pel RCD Espanyol la va començar amb el filial, l'Espanyol B, a Tercera Divisió. El 27 de novembre de 2010, Mauricio Pochettino va fer-lo debutar en el partit contra l'Atlètic de Madrid de la jornada 13 de lliga a l'Estadi Vicente Calderón.
L'agost del 2011 va renovar amb el club blanc-i-blau i es va convertir en membre de la primera plantilla El 9 de gener de 2015 els Houston Dynamo de la Major League Soccer va anunciar el fitxatge de Raúl Rodríguez.

## Palmarès

| Títol | Club | País | Any |
| Copa Catalunya | RCD Espanyol | Catalunya | 2010 |
| Copa Catalunya | RCD Espanyol | Catalunya | 2011 |

## Referències

* ↑ 324cat. «L'Espanyol renova Raül Rodríguez fins al 2013 i li fa fitxa del primer equip», 01-08-2011. [Consulta: 19 desembre 2018].
* ↑ «Houston Dynamo expect signing of La Liga center back Raul Rodriguez to address backline weaknesses». Major League Soccer, 09-01-2015. Arxivat de l'original el 12 de maig 2015. [Consulta: 9 gener 2015].

## Enllaços externs

* Web oficial del RCD Espanyol
# Croydon (desambiguació)

«Croydon» té aquests significats:
* Croydon, barri al sud de Londres, Anglaterra.
* Croydon (districte), districte del sud de Londres, Regne Unit.
* Croydon (Nova Hampshire), població dels Estats Units a l'estat de Nova Hampshire.
* Croydon (Utah), població dels Estats Units.
# Telmatochromis temporalis

Telmatochromis temporalis és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 10,2 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

És endèmic del llac Tanganyika (Àfrica oriental).

## Referències

* 1 2 «Telmatochromis temporalis» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). TFH Publications, 1993. ISBN 9780866224222.
* Brichard, P. Cichlids and All the Other Fishes of Lake Tanganyika (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866226677.
* Day, Julia J.; Santini, Simona & Garcia-Moreno, Jaime (2007): Phylogenetic relationships of the Lake Tanganyika cichlid tribe Lamprologini: The story from mitochondrial DNA. Mol. Phylogenet. Evol. 45(2): 629–642.
* Goldstein, Robert J. Cichlids of the World (en anglès). Neptune City, NJ: TFH Publications, 1988. ISBN 9780866228930.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Konings, A. (1998): Tanganyikan cichlids in their natural habitat. Cichlid Press.
* Maréchal, C. i M. Poll 1991. Telmatochromis. p. 474-478. A: J. Daget, J.-P. Gosse, G.G. Teugels i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Checklist of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren; i ORSTOM, París. Vol. 4.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Ribbink, A. 1991. Distribution and Ecology of the Cichlids of the African Great Lakes. Pp. 36-59 a M. Keenleyside, ed. Cichlid Fishes: Behavior, Ecology and Evolution. Londres, Gran Bretanya: Chapman and Hall.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.