OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Verí (curtmetratge)

Verí (títol original en anglès, Poison) és un curtmetratge de 2023 escrit i dirigit per Wes Anderson. Es basa el contès homònim inclòs al recull Algú com tu de Roald Dahl. S'ha subtitulat al català.

## Trama

Un home truca a un metge perquè creu que hi ha una serp verinosa sota el llençol del llit on està estirat. El metge intenta esbrinar com salvar-lo.

## Producció

El setembre de 2021, Netflix va adquirir la Roald Dahl Story Company per 686 milions de dòlars i va confirmar l'adaptació cinematogràfica de la col·lecció el gener de 2022 amb Wes Anderson de director i guionista. El rodatge va tenir lloc principalment a Londres. La pel·lícula va ser concebuda originalment com un llargmetratge, però el juny de 2023 el director va confirmar que seria una sèrie de curtmetratges. Verí representa l'últim dels quatre curtmetratges.

## Distribució

El curtmetratge es va estrenar a Netflix el 30 de setembre de 2023.
El curt es va tornar a estrenar el 15 de març de 2024 a Netflix com a pel·lícula d'antologia juntament amb altres tres curts (La meravellosa història de Henry Sugar, El cigne i El caça-rates), sota el títol La meravellosa història de Henry Sugar i tres més.

## Referències

* ↑ «Algú com tu». Sembra Llibres.
* ↑ «Poison». Goita què fan, ara!. [Consulta: 15 abril 2024].
* ↑ Gray, Alistair «Netflix snaps up entire works of Roald Dahl for over £500m». Financial Times, 22-09-2021.
* ↑ Justin Kroll. «Wes Anderson To Direct Adaptation Of Roald Dahl’s ‘The Wonderful Story Of Henry Sugar’ Starring Benedict Cumberbatch, Ralph Fiennes, Dev Patel And Ben Kingsley» (en anglès americà), 07-01-2022.
* ↑ «'The Wonderful Life Of Henry Sugar': Wes Anderson Says His Upcoming Netflix Project Is Only 37 Minutes Long».
* 1 2 «4 corti di Wes Anderson in uscita su Netflix» (en italià), 19-09-2023.
# Tisza

El riu Tisza (en hongarès: Tisza; en romanès, serbi i eslovac: Tisa, en ucraïnès: Тиса, que es transcriu del ciríl·lic com a Tyssa; en alemany: Theiß o Theiss) és el principal afluent esquerre del Danubi a més a més d'un dels principals d'Europa. Neix a Ucraïna, a la confluència o aiguabarreig dels rius Tyssa Negre i Tyssa Blanc, als Carpats prop de Ràkhiv o Rakhovo, a l'óblast de Transcarpàcia, i passa pels estats d'Ucraïna, Romania (a la frontera), Hongria, Eslovàquia (a la frontera), Hongria de nou, i Sèrbia, que és on desemboca al Danubi. Forma part de la frontera entre Ucraïna i Romania, entre Ucraïna i Hongria i entre Eslovàquia i Hongria. Té un recorregut de 1419 km de llarg, principalment per l'Alföld o Gran Plana Hongaresa, la qual cosa afavoreix la poca velocitat de les seves aigües i la formació de llacs i d'un traçat sinuós.
El 15 de febrer de 2000 un abocament de cianur, mercuri i altres metalls pesants va matar més del 80 per cent de la vida del riu Tisza. L'abocament es va originar a Romania, prop de la ciutat fronterera d'Oradea (o Nagyvárad en hongarès), quan una represa de la mina d'or de Baia Marese es va desbordar, abocant el cianur als corrents fluvials propers.

## Vegeu també

* Llista de rius d'Ucraïna
* Rius més llargs d'Ucraïna

## Referències

* ↑ «Tisza». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Nai Palm

Naomi Saalfield (Melbourne, Austràlia, 15 de maig de 1989), més coneguda pel seu nom artístic Nai Palm, és una vocalista, multi instrumentista i compositora australiana. És líder i co-fundadora del grup de neo soul Hiatus Kaiyote, però també ha publicat un treball en solitari, anomenat Needle Paw, l'any 2017.

## Biografia

Naomi Grace Saalfield va néixer el 1989 a Melbourne, filla d'una mare soltera que tenia sis criatures. A la seva casa hi havia un piano, i va ser la seva primera aproximació a la música instrumental. La seva mare la va introduir al soul, el flamenc o la música del nord-oest d'Àfrica, mentre que el seu germanastre li va ensenyar Jimi Hendrix, Led Zeppelin i altres clàssics del rock, a més de nocions de com tocar el baix. La mare de la Naomi va morir de càncer de pit quan Naomi tenia 11 anys d'edat, i el seu pare, descrita per ella mateixa com alcohòlic i maltractador, va morir un parell d'anys després en un incendi domèstic. En quedar orfe, l'estat va assumir la seva tutela. Va traslladar-se a viure amb una família que regentava un santuari animal, on es tenia cura d'àguiles, cangurs o uombats. Aquella experiència va ser transformadora per ella, que la va ajudar a calmar-se i desenvolupar una gran apreciació pel món natural. Després va anar a viure amb la seva tieta a Mount Beauty (Victòria), on va aprendre a tocar la guitarra acústica de forma autodidacta. Quan va complir 15 anys, va tornar a Melbourne, on va viure al carrer durant un temps, guanyant-se la vida fent malabars amb foc. Va ser en aquell moment que va començar a fer servir el nom artístic de Nai Palm.

## Referències

* ↑ «Concert d'Hiatus Kaiyote a Barcelona - 4 de novembre 2019». Sala Apolo, 2019. [Consulta: 30 maig 2021].
* ↑ «Nai Palm - Biography». Allmusic. [Consulta: 30 maig 2021].(anglès)
* 1 2 3 «The Alchemy Behind Nai Palm’s Intuitive and Curious Techniques». She Shreds, 02-01-2019. [Consulta: 11 juny 2021].(anglès)
* ↑ «Hiatus Kaiyote’s Nai Palm: ‘Last year I lost a breast and then my bird. But loss isn’t new to me’». The Guardian, 29-05-2021. [Consulta: 7 juny 2021].(anglès)
* 1 2 «Nai Palm talks "journal"-like debut album 'Needle Paw' and being sampled by Drake». revolt.tv, 06-11-2017. Arxivat de l'original el 2021-06-13. [Consulta: 13 juny 2017].(anglès)
* ↑ «Hiatus Kaiyote’s Nai Palm On Her Solo Debut, Winning Over David Bowie’s Family & Being Undervalued As A Female Muso». Music Feeds, 26-10-2017. [Consulta: 11 juny 2021].(anglès)
# Cuba (Nova York)

Cuba és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 1.633 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cuba tenia 1.633 habitants, 636 habitatges, i 410 famílies. La densitat de població era de 529,8 habitants/km².
Dels 636 habitatges en un 33,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,7% hi vivien parelles casades, en un 14,2% dones solteres, i en un 35,4% no eren unitats familiars. En el 28,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,1% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 25,5% entre 25 i 44, un 21,7% de 45 a 60 i un 17,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 76,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.682 $ i la renda mediana per família de 34.879 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.682 $ mentre que les dones 22.083 $. La renda per capita de la població era de 14.594 $. Entorn del 9,6% de les famílies i el 12,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cuba». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cuba». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Can Pla (Castellgalí)

Can Pla és una obra de Castellgalí (Bages) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Les construccions més importants que formen aquesta masia, s'organitzen al voltant d'un pati tancat i foren construïdes en diferents èpoques com ho demostra l'estrany joc de teulades. La porta de l'entrada principal té una llinda de pedra que també s'observa en la majoria de les obertures. Entre les obertures destaquen els balcons. A l'exterior s'ha de citar l'era i una bassa, ambdues fetes de pedra.

## Referències

* ↑ «Can Pla». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 14 gener 2019].
# Màxim

«Màxim» té aquests significats:
* Matemàtiques:
** Màxim i mínim (elements): màxim i mínim d'un conjunt
** Màxims i mínims: extrems d'una funció
* Biografies Màxim és el nom dels següents personatges:
** Màxim Cèsar, fill de Maximí el Traci, cèsar
** Màxim I de Constantinoble o Màxim Alexandrí, filòsof cínic grec egipci, efímer patriarca de Constantinoble el 380.
** Màxim II, patriarca de Constantinoble resident a Nicea l'any 1215.
** Màxim III de Constantinoble, patriarca de Constantinoble (1476-1481)
** Màxim IV Manasses, patriarca de Constantinoble (1491-1497).
** Màxim el Confessor, eclesiàstic grec que va viure als segles VI i VII
** Màxim Crisoberges o Crisoberges Lucas, escriptor romà d'Orient
** Màxim Efesi o d'Efes, filòsof grec
** Màxim d'Eges, filòsof grec
** Màxim Epirota o de l'Epir, filòsof grec
** Màxim Taurinense, bisbe de Torí a la meitat del segle v
** Màxim de Tir o Màxim Tiri, escriptor grec del segle ii
** Màxim Tirà, emperador romà des de l'any 408 fins potser el 411
** Màxim de Jerusalem o Màxim Jerosolimità, bisbe grec de Jerusalem i escriptor eclesiàstic del segle ii
** Màxim I de Jerusalem, bisbe de Jerusalem
** Màxim de Nola, bisbe de Nola al segle iii
** Cesoni Màxim, cònsol romà al segle i
** Claudi Màxim, filòsof estoic del segle ii
** Espuri Carvili Màxim, cònsol el 293 aC i el 272 aC
** Espuri Carvili Màxim Ruga, cònsol el 234 aC i el 228 aC
** Fabi Màxim, gens romana
** Gneu Mal·li Màxim, cònsol el 105 aC
** Luci Appi Màxim, destacat general romà
** Quint Corneli Màxim, jurista romà
** Quint Fabi, edil curul el 265 aC
** Quint Fabi Màxim, diversos personatges
** Magne Màxim, emperador romà d'Occident del 383 al 388
** Mani Valeri Volús Màxim, dictador el 494 aC
** Marc Valeri Lactuca Màxim, cònsol el 456 aC
** Marc Valeri Lactucí Màxim, tribú amb potestat consular
** Marc Valeri Màxim, cònsol el 312 aC
** Marc Valeri Màxim Corví, cònsol el 289 aC
** Marc Valeri Màxim Potit, cònsol el 286 aC
** Marc Clodi Pupiè Màxim, emperador romà el 238
** Mari Màxim, escriptor romà
** Messi Màxim, comissionat a l'Acaia
** Petroni Màxim, emperador romà del 17 de març al 31 de maig del 455
** Rutili Màxim, jurista romà del segle i aC
** Sanquini Màxim, cònsol el 39
** Valeri Màxim, compilador romà d'anècdotes històriques
# Khorgo

Khorgo (mongol: Хорго) és un volcà latent al camp volcànic Taryatu-Chulutu al districte de Tariat a la província d'Arkhangai de Mongòlia. Khorgo es troba a l'est del llac Terkhiin Tsagaan i junts són el nucli del parc nacional de Khorgo-Terkhiin Tsagaan Nuur. El parc circumdant és una àrea protegida des de l'any 1965 com a reserva natural, passant a ser totalment protegit l'any 1994/1997 com a parc nacional, per tal de salvaguardar el paisatge i la flora i fauna en perill d'extinció de la zona.
Khorgo es troba a una altitud de 2.210 m, amb un diàmetre de base de 1.200 m i una alçada de 120 m. Damunt del con hi ha un cràter de 180 m d'ample. Una característica geològica notable són les bombolles de lava solidificades, que els locals anomenen "iurtes de basalt". Fa uns 8.000 anys durant l'⁣Holocè, el con de cendres del Khorgo va entrar en erupció, amb lava inundant la vall de sota, formant una presa de lava que va crear el llac Terkhiin Tsagaan.
Les valls que envolten el volcà estan avui poblades per petits boscos de làrix siberià amb una gran varietat de flora i fauna. Això inclou cabres salvatges, senglars, diverses espècies d'ocells com l'⁣ànec vermellós i diverses espècies de cérvols com el cérvol vermell i el cérvol siberià.
No hi ha cap llac al cràter de Khorgo, però de vegades s'emeten núvols de vapor de les esquerdes de les parets del cràter, formant gel a l'hivern. Es descriu que aquestes formes de gel semblen des de la distància com "com grans ramats d'ovelles escampades per la muntanya".

## Referències

* 1 2 3 «Khorgo Extinct Volcano» (en anglès americà). Amicus Travel Mongolia. [Consulta: 28 novembre 2023].
* 1 2 Ховор, гайхамшигт "Хоргын тогоо"
* 1 2 Devyatkin, Ye. V.; Smelov, S. B. (en anglès) International Geology Review, 22, 3, 1980, pàg. 307–317. Bibcode: 1980IGRv...22..307D. DOI: 10.1080/00206818209466888. ISSN: 0020-6814 [Consulta: 28 novembre 2023].
* ↑ Kara György. Mongólia. Panoráma, 1979, p. 214. ISBN 963243062X. (hungarian)
* ↑ «Khorgo terkhiin tsagaan nuur national park» (en anglès). Discover Mongolia Travel. [Consulta: 28 novembre 2023].

## Notes

* ↑ Descrit de manera diversa com 1994 i 1997 en dues fonts diferents.
# Johann Karl Rodbertus

Johann Karl Rodbertus o Rodbertus-Jagetzow (Greifswald, 12 d'agost de 1805 – Jagetzow, Demmin, 6 de desembre de 1875) va ser un economista alemany defensor de la teoria del valor-treball i partidari del socialisme d'estat.

## Primers anys

Era el fill d'un professor de Dret i ell mateix es va graduar en Lleis, després d'estudiar a Friedland, Göttingen i Berlín. Després va estudiar Filosofia a la Universitat Ruprecht Karls de Heidelberg i Ciències econòmiques a la Universitat de Dresden. Va viatjar pels Països Baixos, França i Suïssa, abans de comprar i establir-se en una finca a Jagetzow.

## Concepcions

Per Rodbertus solament els béns que resulten de treball són béns econòmics i els altres, com ara la llum del sol, que no resulten de treball, són béns naturals l'estudi dels quals no correspon a l'economia. Una mercaderia, en tant que bé econòmic és solament producte del treball i qualsevol altre enfocament sobre ella és assumpte dels físics; cap part del valor del gra, per exemple, deu ser atribuïda al sol o al sòl. Els béns econòmics són productes del treball que va entrar la seva composició i del treball que va crear els instruments que van permetre aquesta producció. El valor del gra, per exemple, no prové simplement en el pagès sinó també en el treball dels quals van fabricar l'arada. La renda, entesa per Rodbertus com l'ingrés percebut per l'amo de la terra o l'empresari que contracta al treballador, és equivalent al treball no retribuït a aquest. Rodbertus va considerar llavors tant el guany de l'empresari com la renda del sòl, com a part del treball excedent, concepció que permet analitzar com la plusvàlua es redueix a l'apropiació pel capitalista del producte excedent del treball, encara que no especificava, com Karl Marx, com el Benefici econòmic es converteix en renda del sòl.
La teoria de Rodbertus té els seus antecedents en Adam Smith i David Ricardo i els ricardians, un dels quals va publicar en 1821 una anàlisi del producte excedent del treball de l'obrer, apropiat com a capital. William Thompson, en 1824, va considerar l'apropiació d'aquest treball excedent com una despulla i va conduir aquesta teoria cap a la reivindicació del cooperativisme i el socialisme.
D'orientació estatista, Rodbertus va propugnar la instauració d'un règim socialista, en el qual l'Estat s'encarregui de retribuir el treball i fixar els preus, encarregant-se completament del comerç i la distribució.
Les seves principals obres van ser Die Forderungen der arbeitenden Klasse (La reivindicació de la classe treballadora, 1837); Zur Erkenntniss unserer staatswirtschaftlichen Zustände (Cap a l'enteniment de les condicions de la nostra economia estatal, 1842) i Soziale Briefe an von Kirchmann (Carta social a von Kirchmann, 1850-1851).

## Referències

* ↑ Col·le G.D.H. 1960.
* ↑ Soziale Briefe an von Kirchmann.
* ↑ Teories sobre la Plusvàlua
* ↑ El Capital
* ↑ Riquesa de les nacions
* ↑ The Source and Remedy of the National Difficulties.
* ↑ An Inquiry into the Principles of the Distribution of Wealth most conductive to human happiness.
# Tissiatxni

Tissiatxni - Тысячный (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a 21 km al sud de Gulkévitxi i a 140 km a l'est de Krasnodar.
Pertanyen a aquest khútor els khútors de Bratski i Vozdvijenski.

## Enllaços externs i referències

* Aquest article conté dades geogràfiques extretes de Google Earth i el mapa de Rússia de Yandex.ru, accessible des d'aquest enllaç.
# Naia Laso Ponzano

Naia Laso Ponzano (Bermeo, 19 de novembre de 2008) és una patinadora de monopatí basca que va participar als Jocs Olímpics d'Estiu de 2024 a París essent, amb quinze anys d'edat, l'esportista més jove de la delegació espanyola.

## Trajectòria

Laso és tres vegades campiona d'Espanya de monopatí de carrer. Va participar al Campionat del Món de monopatí de 2023 a Roma. Durant la ronda de classificació va obtenir la puntuació més alta amb 83,18 punts i va acabar la competició en cinquè lloc.
El març de 2024 va guanyar la competició del World Skate Tour (WST) a Dubai, amb una puntuació de 93,46. Després de la sèrie de classificació olímpica de 2024, Laso es va classificar per als Jocs Olímpics d'Estiu de 2024, on va quedar 7a a la final de la competició de parc amb una puntuació de 86,28.

## Referències

* ↑ Saiz, Rodrigo. «Del instituto a una final olímpica en París: Naia Laso roza las medallas en skate a los 15 años» (en castellà), 06-08-2024. [Consulta: 6 agost 2024].
* ↑ David, David. «Naia Laso termina 7ª en una histórica final de skate park» (en castellà). RTVE, 06-08-2024. [Consulta: 6 agost 2024].
* ↑ «Naia Laso and Alain Kortabitarte are the Kings of Skateboarding in Spain». urbanworldseries.com, 28-11-2023. [Consulta: 6 agost 2024].
* ↑ Burke, Patrick. «Laso the surprise star of women's qualifying at WST Park World Championships». insidethegames.biz, 05-10-2023. [Consulta: 6 agost 2024].
* ↑ Merrell, Chloe. «WST Rome Park World Championships 2023: Naia Laso tops women's open qualifier». oympics.com, 05-10-2023. [Consulta: 6 agost 2024].
* ↑ «WST Dubai Park 2024: Historic wins for Danny Leon and Naia Laso». insidethegames.biz, 04-03-2024. [Consulta: 6 agost 2024].
* ↑ Merrell, Chloe. «WST Dubai Park 2024: "Super happy" Naio Laso wins women's final at Paris 2024 Olympic qualifier». oympics.com, 03-03-2024. [Consulta: 6 agost 2024].
* ↑ Bregman, Scott. «Here are the athletes that will compete in park and street skateboarding at the Olympic Qualifier Series». oympics.com, 13-03-2024. [Consulta: 6 agost 2024].
* ↑ «Danny León, Alain Kortabitarte, Julia Benedetti, Naia Laso y Natalia Muñoz, skaters españoles en París 2024» (en castellà). COPE, 22-06-2024.
* ↑ «Naia Laso, historia del skate español: "En la final me infiltré y estaba un poco mejor"» (en castellà). Mundo Deportivo, 06-08-2024. [Consulta: 6 agost 2024].
# Cromna

Cromna (en grec antic Κρῶμνα) era una ciutat grega de Paflagònia de la que parla Homer al "Catàleg dels troians" a la Ilíada, on formava part del territori governat pel rei Pilemenes.
Apol·loni de Rodes diu que va ser un lloc on hi van arribar els argonautes durant el seu viatge cap a la Còlquida. Estava situada a 60 estadis a l'est d'Erítinos i a 90 de Citoros. Estrabó diu que es va ajuntar en un sinecisme amb les ciutats de Sesamos, Citoros i Teion per formar la nova ciutat d'Amastris, fundada l'any 300 aC, encara que Teion se'n va separar poc després.

## Referències

* ↑ Homer. Ilíada, II, 855
* ↑ Apol·loni de Rodes. Argonàutica, II, 940
* ↑ Estrabó. Geografia, XII, 3,5; XII, 3,10
* ↑ Smith, William (ed.). «Cromna». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 8 febrer 2021].
# Upatissa

Upatissa fou un purohita (cap) i un ministre de govern del rei Vidjaya de Sri Lanka. Va construir una ciutat anomenada Upatissa Nuwara (agafant el seu nom), el qual esdevingué de facto el segon rei singalès de Sri Lanka si bé jurídicament no fou rei sin´´o regent.
Esdevingué regent de Upatissa Nuwara per un breu període després de la mort de Vidjaya fins a l'arribada de l'hereu al tron, Panduvasadeva, des de l'Índia del nord.
Upatissa era un Saaligrama Brahamin (pertanyent a la casta Salaagama)

## Vegeu també

* Llista de sobirans de Ceilan
* Upatissa I
* Upatissa II

## Notes

* ↑ A short history of Lanka per Humphry William Codrington

## Enllaços externs

* Kings & Rulers of Sri Lanka Arxivat 2012-08-05 at Archive.is
* Short History of Ceylon, per H. W. Codrington
* Short History of Sri Lanka
# Calcaronis

Els calcaronis (Calcaronea) són una subclasse d'esponges calcàries. Són exclusivament marins. Les larves dels calcaronis tenen una zona amb cèl·lules flagel·lades igual a la zona de cèl·lules no flagel·lades. Els flagels emanen del nucli de la cèl·lula.

## Taxonomia

La subclasse Calcaronea inclou 560 espècies repartides en tres ordres:
* Ordre Baerida
* Ordre Leucosolenida
* Ordre Lithonida

## Referències

* ↑ «Les esponges calcàries | enciclopèdia.cat». [Consulta: 25 novembre 2020].
* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Calcaronea» (en anglès). [Consulta: 27 novembre 2020].
* ↑ «Calcaronea» (en anglès). Encyclopedia.com. [Consulta: 22 agost 2017].
* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species -Taxonomic tree». [Consulta: 27 novembre 2020].
# Club Bàsquet Ciutat Vella

El Club Bàsquet Ciutat Vella és una associació esportiva creada a Barcelona el 1989 per un grup de jugadors de bàsquet del col·legi Calassanç. Inicialment era format per tres masculins de categoria sènior, júnior i juvenil, i un equip sènior femení. El 1991 s'hi va incorporar un grup de nens de minibàsquet, algun dels quals ha jugat a la categoria màxima. La seva seu social és al barri de la Ribera i el president és Reyes Zuraide Galdeano.
Durant els primers anys entrenaven al Complex Esportiu Municipal del Parc de la Ciutadella, després durant uns anys al Frontó Colom de les Rambles, on juntament amb l'Associació Esportiva de Ciutat Vella ha creat una escola de bàsquet. Actualment entrenen al Complex Esportiu Municipal CEM Parc de la Ciutadella.

## Palmarès

El CB Ciutat Vella fou Campió de Catalunya en la categoria masculina sub-20 la temporada 1998-1999, i fou campió de la Copa Catalunya masculina la temporada 1999-2000. El 2001-2002 l'equip sènior masculí es va proclamar subcampió de Catalunya. La temporada 2005-2006 el Club Bàsquet Ciutat Vella té un equip sènior en la primera categoria catalana, un de sènior jove B, un de sènior C en categoria territorial i un equip júnior. La temporada 2010-2011 té un equip a la categoria Segona Catalana sènior.

## Iniciatives solidàries

L'entitat té com a objectiu fer del bàsquet una eina d'integració. Així, organitza torneigs escolars per a nens del districte, el 1996-1997 va col·laborar en la campanya «Fes un triple per Sarajevo» patrocinada per l'Ajuntament de Barcelona per tal recaptar fons per a construir instal·lacions esportives a Sarajevo (Bòsnia i Hercegovina). El 2005 va organitzar la primera la Diada de Bàsquet Solidari de Ciutat Vella, al passeig del Born. El 2005 va obtenir la Medalla d'Honor de Barcelona.
L'any 2008 l'equip sub-21 d'aquest club va protagonitzar el documental Ciutat Vella CB, dirigit per Albert Folk i produït per Animals Films, SL i Televisió de Catalunya, que va ser emès diverses vegades pel Canal 33.

## Referències

* 1 2 «Club Bàsquet Ciutat Vella». FCB. [Consulta: 21∕8∕2011].
* ↑ Medalles d'Honor de Barcelona de 2005 p. 8
* ↑ «Baloncesto e inmigración se unen en el documental 'Ciutat Vella C.B.'» (en castellà). ADN, 24-11-2008. Arxivat de l'original el 2010-05-26. [Consulta: 21∕8∕2011].

## Enllaços externs

* Fitxa del CB Ciutat Vella Arxivat 2010-12-22 a Wayback Machine. a basquetcatala.cat
* Facebook del CB Ciutat Vella.
* "Ciutat Vella CB"