OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Francesc Bononad i Brines

Francesc Bononad i Brines (Tavernes de la Valldigna, 1977) és un escriptor valencià. Llicenciat en Filosofia per la Universitat de València.
La seua primera publicació és "Empremtes en la neu" (2007), un llibre en el qual combina la literatura, en les formes d'assaig, poesia i narrativa curta, amb les fotografies d'Isa Cogollos i Mireia Peris. En solitari, el seu primer llibre és "Cotxes nous, cotxes d'ocasió, cotxes de quilòmetre zero" (2008). El periodista Xavier Aliaga va destacar que en aquestes dues obres: "els llenguatges audiovisuals, o els generats per la xarxa, adoptaven forma de llibre i assolien una complicada ubicació en algun gènere concret".
També ha publicat "Facebook" (2010), un 'experiment' a partir d'un succés real i el seu reflex a internet, i "Bua" (2014), sobre el dolor físic. Acaba de publicar un llibre infantil "El rei que reia i no reia" (2024) a Thule Edicions.

## Publicacions

* Bononad i Brines, Francesc. Laertes. Empremtes en la neu, 27 Setembre 2007. ISBN 9788475846057.
* Bononad i Brines, Francesc. El Cep i la Nansa Edicions. Cotxes nous, cotxes d’ocasió, cotxes de quilòmetre zero, 2 Juliol 2008. ISBN 9788496349797.
* Bononad i Brines, Francesc. El Cep i la Nansa Edicions. Facebook, abril 2010. ISBN 9788492745043.
* Bononad i Brines, Francesc. El Cep i la Nansa Edicions. BUA, setembre 2014. ISBN 9788492745906.
* Bononad i Brines, Francesc. Thule Edicions. El rei que reia i no reia, febrer 2024.

## Referències

* ↑ «Francesc Bononad publica un llibre d'assaig, poesia i narrativa curta». Vilaweb, 06-10-2017 [Consulta: 19 desembre 2014].
# Fonteté

Fonteté és un paratge del terme municipal de Castell de Mur, dins de l'antic terme de Guàrdia de Tremp, al Pallars Jussà, a prop de la vila de Guàrdia de Noguera.
És prop i al nord-oest de Guàrdia de Noguera, en el lloc on el barranc de Mur, que prové de ponent, troba un petit barranc que baixa del cementiri vell de Guàrdia de Noguera. A partir d'aquest lloc el barranc de Mur es transforma en barranc de Fonteté. Hi mena, des de Guàrdia de Noguera, el Camí de Fonteté.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Fonteta

«Fonteta o la Fonteta» té aquests significats:
* La Fonteta de Sant Lluís , barri de València
* La Fonteta o Pavelló Font de Sant Lluís, seu del Pamesa València
* Fonteta (Forallac), entitat de població del municipi de Forallac (Baix Empordà Catalunya)
* Ciutat fenícia de la Fonteta a Guardamar del Segura (País Valencià)
* La Fonteta (Santa Llúcia de Mur), font al municipi de Castell de Mur (Pallars Jussà)
* Fonteta de Perauba, font al poble de Perauba (municipi de Conca de Dalt, Pallars Jussà)
* Barranc de la Fonteta (Santa Llúcia de Mur), barranc al municipi de Castell de Mur (Pallars Jussà)
* Torre de la Fonteta, edifici al municipi d'Albocàsser (Alt Maestrat)
# Rosa Maria Ibarra i Ollé

Rosa Maria Ibarra i Ollé (Alió, 26 de juliol de 1969) és una política catalana, regidora de l'Ajuntament de Valls i secretària tercera del Parlament de Catalunya des del 2024.

## Biografia

És llicenciada en Dret per la Universitat de Lleida i màster en Lideratge per la Gestió Política i Social per la UAB. Treballa com a cap de delegació a la Cambra de la Propietat Urbana de Tarragona i és sòcia de l'Institut d'Estudis Vallencs.

## Trajectòria política

Militant del PSC des de 2005, fou escollida regidora de l'Ajuntament d'Alió a les eleccions municipals de 1999 i 2003.
Després, es va traslladar a viure a la ciutat de Valls on va ser escollida regidora de l'Ajuntament de Valls a les eleccions municipals de 2007, 2011 on fou responsable de la Regidoria d’Obres, Activitats i Habitatge i presidenta de PROVALLS fins al 2011, any en què va ser nomenada com a Portaveu del Grup Municipal Socialista a l’Ajuntament.
També es va presentar com a cap de llista dels i les socialistes a les eleccions municipals del 2015 i 2019, en aquestes últimes eleccions el PSC és el grup majoritari de l'oposició.
De 1999 a 2015 ha estat membre del Consell Comarcal de l'Alt Camp.
Fou escollida diputada a les eleccions al Parlament de Catalunya de 2015. Al 2017, Rosa Maria Ibarra i Ollé va ser escollida com a cap de llista a les eleccions al Parlament de Catalunya, va repetir a les següents eleccions de l'any 2021.
El 6 de juny del 2021, Salvador Illa crea el Govern Alternatiu de Catalunya, un instrument per a fer una oposició rigorosa i constructiva, i impulsar una alternativa real als governs independentistes de Catalunya. Ibarra formà part del Govern Alternatiu de Catalunya com a Consellera de Món Agrari, Pesca, Alimentació i Repte Demogràfic.

## Referències

* ↑ «Fitxa de la diputada Rosa Maria Ibarra al Parlament de Catalunya».
* ↑ Rosa Maria Ibarra al web del PSC
* ↑ «Resultats eleccions municipals 2019 a Valls».
* ↑ «Composició del Parlament - Resultats provisionals - Eleccions al Parlament de Catalunya 2017». Arxivat de l'original el 2017-12-22. [Consulta: 22 desembre 2017].
* ↑ «La vallenca Rosa M. Ibarra forma part del “govern alternatiu” de Catalunya».
# Rosa Maria Ferrer Valls

Rosa Maria Ferrer Valls (Igualada, 21 d'abril de 1952) és una treballadora social i política catalana; ha estat diputada al Parlament de Catalunya en la VIII legislatura.

## Biografia

És llicenciada en periodisme per la Universitat Autònoma de Barcelona, diplomada en treball social per la Universitat de Barcelona i assistent social per l'Escola Catòlica d'Ensenyança Social de Barcelona. Ha treballat com a assistent social al Col·legi Sant Ramon Nonat de Barcelona (1972-1975) i Telefónica (1976-1998), ha treballat de professora a les escoles Torras i Bages de Manresa (1974-1976), a l'ICESCB de Barcelona (1975-1977) i a l'escola universitària de treball social de la Universitat de Barcelona (1990-2004).
De 1979 a 2004 va militar a Comissions Obreres i de 2006 a 2010 ha estat vicepresidenta primera de la Junta de Govern del Consell General de Col·legis Oficials de Diplomats en Treball Social i Assistents Socials. Membre directiva de Ciutadans pel Canvi, en 2007 va substituir en el seu escó Ferran Mascarell i Canalda, elegit diputat a les eleccions al Parlament de Catalunya de 2006. Ha estat membre, entre d'altres, de la Comissió d'Estudi de la Situació de les Persones amb Discapacitats del Parlament de Catalunya.

## Referències

* 1 2 Diputats del Parlament de Catalunya en la VIII Legislatura p. 94
* ↑ Rosa M. Ferrer Valls a social.cat
# Francesc Dou

Francesc Dou (Bas, ? - Girona, 15 d'abril de 1673) fou bisbe de Girona. Natural de la vila de Bas del Vescomtat de Bas posseït pels Marquesos d'Aitona, arribà a ser catedràtic de teologia a la Universitat de Barcelona. Fou mestre particular dels fills del Duc de Cardona. Fou rector o cura de l'església de Premià de Mar, fou també Ardiaca Major de la Catedral de Vic i d'aquesta dignitat fou traslladat a Ardiaca Major de la Catedral de Girona, on també fou canonge. Per la promoció de Josep de Ninot al bisbat de Lleida, la reina Marianna d'Àustria, llavors tutora del rei Carles II de Castella, el presentà per a ocupar aquest càrrec l'any 1668, prenent-ne possessió aquell mateix any essent consagrat a Tarragona de la mà de l'arquebisbe Juan Manuel de Espinosa, amb assistència dels bisbes Josep Fageda de Tortosa i Jaume de Copons, de Vic. Durant el seu episcopat millorà el palau episcopal. Emmalaltí el dia de Pasqua de Resurrecció de 1673, no podent dir el pontifical que feu el pare Roig i Jalpí que ja havia predicat la quaresma aquell any a la catedral. Se li donà el viàtic el dilluns 10 d'abril a les 9 del matí i rebé l'extremunció a dos quarts de vuit del vespre. Morí l'endemà a tres quarts de deu del matí. Deixà a l'església una imatge gran de plata de Nostra Senyora de la Concepció.

## Bibliografia

* Roig y Jalpi, Juan G. Iacinto Andrev. Resumen historial de las grandezas, y antiguedades de la ciudad de Gerona, y cosas memorables suyas eclesiasticas, y seculares, assi de nuestros tiempos, como de los passados (en castellà). Barcelona: Iacinto Andrev, 1678, p. 301-302 [Consulta: 12 desembre 2014].
# Francesc Domènech i Puig

Francesc Domènech i Puig (Cervera, 23 d'abril de 1933 - Cervera, 20 de març de 2021) fou entrenador i jugador de bàsquet català. Va ser un dels fundadors del Club Bàsquet Cervera l'any 1956.

## Biografia

Domènech romangué en el Club Bàsquet Cervera durant vint-i-nou anys, primer com a jugador i després com a entrenador. Destacà per la seva tasca en el basquetbol de formació i aconseguí l’ascens a segona divisió estatal de l'equip sènior femení.
Entre els anys 1979 i 2000 va ser tècnic del Club Natació Tàrrega. Posteriorment, s'incorporà a la junta directiva del Club Bàsquet Cervera. L’any 1999 fou reconegut com a històric del bàsquet català i rebé la medalla Forjadors de la Història Esportiva de Catalunya.
La Paeria de Cervera va promoure, l'any 2017, el canvi de nom del poliesportiu municipal per tal que portés el seu nom.

## Referències

* ↑ «Francesc Domènech i Puig». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «El poliesportiu recupera el nom de Francesc Domènech — Paeria de Cervera». [Consulta: 20 març 2021].
# Frontera entre Sèrbia i Bòsnia i Hercegovina

La frontera entre Sèrbia i Bòsnia i Hercegovina es la frontera internacional terrestre entre Sèrbia i Bòsnia i Hercegovina.

## Traçat

Comença al nord al trifini entre Sèrbia-Bòsnia i Hercegovina-Croàcia sobre el riu Sava, després corre cap a l'est vers Sremska Rača als marges del Drina, després segueix la llera d'aquest riu cap a Kamenica per prendre la direcció del sud-est del país. A continuació, passa a través de la part superior de Stolac (1673 m), creua el riu Crni Rzav, arriba als rius Uvac i Lim, a l'oest de la ciutat de Priboj i la línia sinuosa a través de Javorje. Acaba al sud al trifini entre Sèrbia-Bòsnia i Hercegovina-Montenegro. És marcada pel riu Drina i corre entre la Sèrbia central i part sud-est de la República Sèrbia de Bòsnia i Hercegovina.

## Història

La frontera en un mateix curs es va establir en el Congrés de Berlín de 1878 després que l'Imperi Otomà va reconèixer la independència del regne de Sèrbia i es va mantenir quan el 1908 Bòsnia i Hercegovina fou incorporada a l'Imperi Austrohongarès. Després de la primera guerra mundial (1918) ambdós territoris van formar part del regne de Iugoslàvia, i després de la Segona Guerra Mundial van formar part de la República Socialista Federal de Iugoslàvia. Després de la dissolució de Iugoslàvia i la guerra de Bòsnia Bòsnia i Hercegovina esdevingué independent. La frontera assolí el seu traçat definitiu en 2006, després que Montenegro se separés de Sèrbia.

## Referències

* ↑ «Bòsnia i Hercegovina». The World Factbook. Central Intelligence Agency.
* ↑ Katarina Anđelković Serbia-BiH border demarcation: A contentious matter?, europeanwesternbalkans.com, novembre de 2017

## Bibliografia

* Boundaries and Violence: Repertoires of State Action along the Bosnia /Yugoslavia Divide, per James Ron, A: Theory and Society, Vol. 29, No. 5 (Oct., 2000), pp. 609-649
# Francisca Pol Cabrer

Francisca Pol Cabrer (Palma, 22 de juliol de 1956) és una política mallorquina, diputada al Congrés dels Diputats en la VII Legislatura.
Llicenciada en Dret Civil i Canònic, ha treballat com advocada. Militant del Partido Popular, a les eleccions municipals espanyoles de 1999 fou escollida regidora de l'ajuntament de Palma. En juny de 2000 va substituir en el seu escó María Luisa Cava de Llano y Carrió, escollida diputada a les eleccions generals espanyoles de 2000, on fou adscrita a la Comissió de Defensa i vocal de la Comissió de Justícia i Interior.
Després va formar part consell d'administració de la Funerària de Palma en representació del Partit Popular i representant legal dels promotors del projecte de Son Garcies Vell. Fou candidata suplent al Senat d'Espanya a les eleccions generals espanyoles de 2011, però hagué de dimitir arran de l'escàndol produït quan penjà a facebook un fotomuntatge de Carme Chacón ensenyant els pits acompanyat amb comentaris grollers i que provocà protestes irades de col·lectius feministes i socialistes. Francisca Pol va demanar perdó públicament, retirà la foto i renuncià a tot els seus càrrecs en el partit.

## Referències

* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ Dimite la candidata del PP que publicó el montaje de Chacón, El Periódico, 9 de novembre de 2011
* ↑ Una candidata del PP por Palma difunde un fotomontaje de Chacón mostrando un pecho, 20Minutos, 8 de novembre de 2011
# San Germán (Puerto Rico)

San Germán és un municipi de Puerto Rico situat al sud-oest de l'illa, també conegut amb els noms de La Ciudad de Las Lomas, Ciudad de las Golondrinas, Cuna del Baloncesto Puertorriqueño, Ciudad Fundadora de Pueblos i La Ciudad Peregrina. Confina al nord amb els municipis de Mayagüez i Maricao; a l'est amb el municipi de Sabana Grande; a l'oest amb Hormigueros i Cabo Rojo i al sud amb el municipi de Lajas. Forma part de l'Àrea metropolitana de San Germán-Cabo Rojo.
Està dividit en 19 barris: San Germán Pueblo, Ancones, Caín Alto, Caín Bajo, Cotuí, Duey Alto, Duey Bajo, Guamá, Hoconuco Alto, Hoconuco Bajo, Maresúa, Minillas, Retiro, Rosario Alto, Rosario Bajo, Rosario Peñón, Sabana Eneas, Sabana Grande Abajo i Tuna.

## Referències

* ↑ «San Germán» (en castellà). Enciclopedia de Puerto Rico. Fundación Puertoriqueña de las Humanidades, 2005-2015 [Consulta: 16 juny 2015].
* ↑ «American FactFinder» (en anglès). Oficina del cens dels EUA. [Consulta: 16 juny 2015].

## Enllaços externs

* Directori de Municipis, San Germán Arxivat 2015-06-17 a Wayback Machine. a la web oficial de l'Estat Lliure associat de Puerto Rico (castellà)
# Royal Charleroi Sporting Club

El Royal Charleroi Sporting Club és un club de futbol belga de la ciutat de Charleroi.

## Història

El club va ser fundat l'1 de gener de 1904, registrant-se a la federació el 24 de novembre de 1907 amb el nom de Charleroi Sporting Club. El 1929 se li afegí el títol de Royale. Ascendí per primer cop a primera divisió el 1947. El 2001 adoptà el nom Sporting du Pays de Charleroi.
Els seus colors són el blanc i el negre a franges verticals, d'aquí el sobrenom de les zebres.

## Estadi

L'actual estadi del club va ser inaugurat el 1939 amb el partit Sporting-Union du Centre i estava situat a prop d'una mina anomenada Mambourg. El 1985 fou modernitzat coincidint amb l'ascens del club a primera divisió. Posteriorment fou remodelat amb motiu de l'Eurocopa 2000, ampliant a capacitat als 30.000 seients. El nom canvià el 24 de maig de 1999 de Stade du Mambourg a Stade du Pays de Charleroi. Actualment la capacitat ha estat reduïda a uns 25mil espectadors.

## Palmarès

* Segona divisió belga de futbol (1):
** 1946-47
* Segona divisió belga de futbol-Ronda final (1):
** 1985

## Futbolistes destacats

| Philippe Albert Roberto Bisconti Toni Brogno Laurent Ciman Alexandre Czerniatynski Philippe Desmet Grégory Dufer Raymond Mommens Olivier Renard Enzo Scifo François Sterchele René Thirifays Daniel Van Buyten Leo Van Der Elst | Eric Van Meir Nasreddine Kraouche Cristian Leiva Graham Arnold Eddie Krncevic Dante Eduardo Jean-Jacques Missé-Missé Osvaldo Hurtado Nikola Jerkan Marijan Mrmic Michaël Ciani Loris Reina Ousmane Bangoura | Kanfory Sylla Imre Garaba Miklos Lendvai István Pisont Hossein Sadaghiani Dariush Yazdani Alireza Emamifar Mohammad Reza Mahdavi Mehrdad Minavand Nico Braun Čedomir Janevski Chris Dekker Joseph Akpala Victor Ikpeba | Mirosław Justek Kazimierz Kmiecik Rodion Camataru Ibrahim Kargbo Mustapha Sama Lars Eriksson Pär Zetterberg Adékambi Olufadé Serhiy Serebrennikov Enver Hadžiabdić |

## Referències

* ↑ Belgian football clubs history Arxivat 2015-11-01 a Wayback Machine. a skynet.be

## Enllaços externs

* (francès) Web oficial Arxivat 2007-04-08 a Wayback Machine.
* (anglès) Web a la UEFA
# Frankopan

Els Frankopan, Frangipani o Frangipane foren una família noble croat. (Frankapan, Frangepán en hongarès, i Frangipani en italià). Se'ls va anomenar així des de la primera meitat del segle xv, per la seva afinitat amb la família patrícia romana Frangipani, que va convertir el Colosseu de Roma de la ciutat fortalesa. Són esmentats en l'any 1133 (amb Dujam sent el primer nom registrat de Frankopan) com governants i senyors de l'illa de Krk i part del litoral.

## Referències

* ↑ Vlasto, A. P.. The entry of the Slavs into Christendom: an introduction to the medieval history of the Slavs (en anglès). The entry of the Slavs into Christendom: an introduction to the medieval history of the Slavs, 1970, p.204. ISBN 0521074592.
# Frankston

Frankston és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 1.209 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Frankston tenia 1.209 habitants, 472 habitatges, i 320 famílies. La densitat de població era de 189 habitants/km².
Dels 472 habitatges en un 28,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,4% hi vivien parelles casades, en un 11,9% dones solteres, i en un 32,2% no eren unitats familiars. En el 29,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 21,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,44 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,1% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 21,9% entre 25 i 44, un 23,7% de 45 a 60 i un 24,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 72,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.125 $ i la renda mediana per família de 37.130 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.250 $ mentre que les dones 20.313 $. La renda per capita de la població era de 15.609 $. Aproximadament el 12,8% de les famílies i el 17,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Frankston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Frankston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# San Cristóbal (província)

San Cristóbal és una província al sud de la República Dominicana, ubicada a l'oest de la capital Santo Domingo. Fou inicialment anomenada Trujillo després de l'arribada del dictador Rafael Leónidas Trujillo, agafant el seu nom actual després del seu assassinat el 1961. Va incloure la actual província de Monte Plata fins al 1992. La capital provincial és San Cristóbal.
La província des del 20 de juny de 2006 està dividida en els següents municipis i districtes municipals (D.M.):
* Bajos de Haina, districtes municipals: El Carril
* San Cristóbal
* Cambita Garabitos, districtes municipals:Cambita El Pueblecito (D.M.)
* Los Cacaos
* Sabana Grande de Palenque, districtes municipals: Hato Damas (D.M.)
* San Gregorio de Nigua
* Yaguate
* Vil·la Altagracia, districtes municipals: La Cuchilla (D.M.), Medina (D.M., San José del Puerto (D.M.)
Llista de municipis amb població segons el cens de 2012:
| Nom | Població total | Població urbana | Població rural |
| Bajos de Haina | 158.985 | 79.856 | 79.129 |
| Cambita Garabitos | 42.589 | 18.659 | 23.930 |
| Los Cacaos | 49.858 | 9.652 | 40.206 |
| Sabana Grande de Palenque | 30.247 | 12.589 | 17.658 |
| San Cristóbal | 275.232 | 178.574 | 96.658 |
| San Gregorio de Nigua | 40.589 | 20.154 | 20.435 |
| San Gregorio de Yaguate | 92.586 | 46.058 | 46.528 |
| Vil·la Altagracia | 169.655 | 78.623 | 91.032 |
| San Cristóbal província | 859.741 | 444.165 | 415.576 |

## Referències

* 1 2 Consejo Nacional de Población y Familia. «Censos y Proyecciones de la Población Dominicana por Regiones, Provincias, Municipios y Distritos Municipales, 2012» (PDF) (en castellà). [Consulta: 11 octubre 2010].

## Enllaços externs

* (en castellà) Oficina Nacional de Estadística, Statistics Portal of the Dominican Republic
* (en castellà) Oficina Nacional de Estadística, Maps with administrative
* (en castellà) News of San Cristobal Dominican Republic division of the provinces of the Dominican Republic
# Shabbat Dinner

Shabbat Dinner és un curtmetratge de 2012 escrit, dirigit i editat per Michael Morgenstern. Va ser llançat a YouTube el gener de 2014. És un peça de conjunt que explica la història de dos adolescents gais que no han sortir de l'armari, les famílies dels quals es reuneixen per al sopar de Sàbat. Després de sopar, i sense que els seus pares ho sàpiguen, els dos nois es revelen la seva sexualitat.

## Trama

La pel·lícula segueix un Sopar de Shabat entre dues famílies joves. Després d'un sopar de conversa superficial entre els adults, dos nois adolescents William (Chris London) i Virgo (Dan Shaked) van a l'habitació de William. Virgo li revela a William que és gai, i William insisteix que és heterosexual. A fora, els seus pares parlen de religió, el pare de William exclama que tots els bons jueus haurien de casar-se amb jueus i mantenir-se kosher. De tornada a l'habitació d'en William, la tensió sexual augmenta, i William s'inclina per besar Virgo. Aviat, els adolescents senten cridar els seus pares i lluiten per posar-se la roba abans de ser descoberts. El pare d'en William obre la porta de l'habitació. Hi ha un tall ràpid de les famílies que s'acomiaden a la porta, mentre en William mira amb ansietat el seu pare amb la vista a terra.

## Repartiment

* Chris London - William Shore
* Dan Shaked - Virgo Bernstein-Cohen
* Eva Kaminsky - Rebecca Shore
* Michael Wikes - Arnold Shore
* Peter Tedeschi - David Bernstein-Cohen
* Dawn Yanek - Susan Bernstein-Cohen

## Reconeixement

Shabbat Dinner es va estrenar el març de 2012 al Festival Internacional de Cinema de Hong Kong i s'ha projectat a 55 festivals de cinema d'arreu del món. Va guanyar els següents premis:
* Premi de l'elecció del públic, Zero Film Festival
* Crystal Cactus, Millor pel·lícula gai, Out in the Desert Film Festival
* Premi del Públic, Festival Internacional de Cinema Gai i Lèsbic de Barcelona de 2012.
* Premi de l'elecció del públic, 2n lloc, Festival de cinema gai i lèsbic de Miami
* Millor comèdia, Festival de cinema gai i lèsbic d'Amsterdam

## Referències

* ↑ «Shabbat Dinner YouTube page».
* ↑ 'Shabbat Dinner,' Michael Morgenstern Film, Explores Sexuality And Judaism, Huffington Post, 16 de gener de 2014
* ↑ «Blog post by ZERO film festival.». Arxivat de l'original el 2017-08-16. [Consulta: 31 gener 2022].
* ↑ Festival Internacional de Cinema Gay i Lèsbic de Barcelona, elespectadorimaginario.com
* ↑ «Shabbat Dinner main page».
* «Rhode Island Film Festival article».

## Enllaços externs

* Shabbat Dinner a Vimeo
# AGL

AGL té els següents significats:
* Agrupació Guerrillera de Llevant, grup guerriller històric d'oposició al franquisme al País Valencià i a Aragó
* Llista Amnistia Justícia Llibertat (del seu nom en italià Amnistia Giustizia Libertà), nom de la Llista Marco Pannella a les eleccions legislatives italianes de 2013
* Àrea de Govern Local, divisió administrativa de segon nivell de Nigèria
* Àcid gras lliure, àcid gras que és present al metabolisme sense estar lligat a d'altres molècules
* Above ground level, terme usat en aeronàutica per fer referència a l'altura sobre el nivell del sòl
# Sidi Ahmed Benaissa

Sidi Ahmed Benaissa (àrab سيدي احمد بنعيسى) és una comuna rural de la província de Sidi Kacem de la regió de Rabat-Salé-Kenitra. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 7.810 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Adalberó d'Estíria

Adalberó d'Estíria (m. ca. 1086) fou marcgravi d'Estíria del 1064 al 1082. Va succeir al seu pare Ottokar I d'Estíria.
En la querella de les Investidures va estar al costat de l'Emperador el que el va enfrontar amb el seu germà petit Ottokar que era favorable al Papa. El 1082 Aldaberó fou assassinat i Ottokar es va proclamar marcgravi.

## Referències

* Walter Brandau, Geschichte der Steiermark, Graz 1966.