OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Virrei de Nàpols

El Virregnat de Nàpols, corresponia als territoris de l'antic Regne de Nàpols, que se estenia per tot el sud d'Itàlia i l'illa de Sicília. El virregnat espanyol a la zona durà entre 1505 i 1707, quan fou reemplaçat per un virregnat austríac, membre del Sacre Imperi Romanogermànic, ja que després de la Guerra de Successió, el territori fou ocupat per tropes lleials a la Casa d'Habsburg.

## Llista de virreis de Nàpols

* 1505-1507 Joan Ramon Folc IV de Cardona, Duc de Cardona.
* 1507-1509 Joan II de Ribagorça, Comte de Ribagorça.
* 1509-1522 Ramon Folc de Cardona-Anglesola, Comte d'Albento.
* 1522-1527 Carles de Lannoy.
* 1527-1528 Hug de Montcada.
* 1528-1530 Filibert de Chalôns, Príncep d'Orange.
* 1530-1532 Pompeu Colonna, Cardenal.
* 1532-1553 Pedro Álvarez de Toledo y Zúñiga, Marqués de Villafranca del Bierzo.
* 1554 Pedro Pacheco Ladrón de Guevara, Obispo de Jaén.
* 1555 Bernardino de Mendoza. (Interí)
* 1555-1556 Fernando Álvarez de Toledo y Pimentel, Duc d'Alba.
* 1556-1558 Fadrique Álvarez de Toledo y Enríquez de Guzmán. (Interí)
* 1558 Juan Manrique de Lara. (6 juny al 10 d'octubre)
* 1558 Bartolomé de la Cueva, Cardenal.
* 1559-1571 Pedro Afán de Ribera, Duc d'Alcalá.
* 1571-1575 Antonio Perrenot Granvela, Cardenal.
* 1575-1579 Íñigo López de Hurtado de Mendoza, Marqués de Mondéjar.
* 1579-1582 Juan de Zúñiga y Requesens.
* 1582-1586 Pedro Téllez-Girón i de la Cueva, I Duc d'Osuna.
* 1586-1595 Juan de Zúñiga-Avellaneda y Bazán, Comte de Miranda del Castañar.
* 1595-1599 Enrique de Guzmán, Comte de Olivares.
* 1599-1601 Fernando Ruiz de Castro y Andrade, VI Comte de Lemos.
* 1601-1603 Francisco Ruiz de Castro. (Interí)
* 1603-1610 Juan Alonso Pimentel de Herrera, Comte de Benavente.
* 1610-1616 Pedro Fernández de Castro y Andrade, VII Comte de Lemos.
* 1616-1620 Pedro Téllez-Girón y Velasco, III Duc de Osuna.
* 1620 Gaspar de Borja y Velasco, Cardenal.
* 1620-1622 Antonio Zapata, Cardenal.
* 1622-1629 Antonio Álvarez de Toledo i Beaumont de Navarra, Duc d'Alba.
* 1629-1631 Fernando Afán de Ribera y Enríquez, Duc d'Alcalá.
* 1631-1636 Manuel de Acevedo y Zúñiga, Comte de Monterrey.
* 1636-1644 Ramiro Núñez de Guzmán, Duc de Medina de las Torres.
* 1644-1646 Juan Alfonso Enríquez de Cabrera y Colonna.
* 1646-1648 Rodrigo Ponce de León.
* 1648 Joan Josep d'Àustria.
* 1648-1653 Íñigo Vélez de Guevara, Comte de Oñate.
* 1653-1658 García de Haro-Sotomayor i Guzmán, Comte de Castrillo.
* 1658-1664 Gaspar de Bracamonte y Guzmán, Comte de Peñaranda.
* 1664-1666 Pasqual d'Aragó, Cardenal.
* 1666-1671 Pere Antoni d'Aragó.
* 1671 Fadrique Álvarez de Toledo y Ponce de León, Marqués de Villafranca. Interí)
* 1672-1675 Antonio Álvarez Osorio, Marqués de Astorga.
* 1675-1683 Fernando Fajardo y Álvarez de Toledo, Marqués de los Vélez.
* 1683-1687 Gaspar de Haro, Marqués del Carpio.
* 1687-1696 Francisco de Benavides, Marqués de Santisteban.
* 1696-1702 Luis Francisco de la Cerda y Aragón, Duc de Medinaceli.
* 1702-1707 Juan Manuel Fernández Pacheco-Cabrera de Bobadilla y de Zúñiga, Duc d'Escalona.

## Vegeu també

* Història del Regne de les Dues Sicílies
* Regne de Sicília
* Llista de reis de Sicília i Nàpols
# Heist-op-den-Berg

Heist-op-den-Berg és un municipi belga de la província d'Anvers a la regió de Flandes, regat pel Grote Nete.

## Nuclis

| # | Nom | Extensió (km²) | Població (31/12/2007) |
| I | Heist-op-den-Berg - Centrum - Heist-Goor - Zonderschot | 28,93 | 16.000 4.439 |
| II | Booischot - Booischot - Pijpelheide | 11,59 | 6.297 3.460 2.837 |
| III | Hallaar | 6,90 | 3.220 |
| IV | Itegem | 16,62 | 5.512 |
| V | Schriek - Schriek - Grootlo | 11,09 | 4.873 |
| VI | Wiekevorst | 11,27 | 3.566 |
Font: Ajuntament de Heist-op-den-Berg

## Evolució de la població
### Segle xix

| Any | 1806 | 1816 | 1830 | 1846 | 1856 | 1866 | 1876 | 1880 | 1890 |
| Població | 5627 | 6166 | 6847 | 5640 | 5624 | 5818 | 5077 | 5130 | 5310 |

### Segle XX (fins a 1976)

| Any | 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1947 | 1961 | 1970 | 1976 |
| Població | 6030 | 7414 | 7918 | 9315 | 10.791 | 12.717 | 13.472 | 14.020 |

### 1977 ençà

| Any | 1977 | 1980 | 1985 | 1990 | 1995 | 2000 | 2005 | 2008 | 2010 |
| Població | 34.031 | 34.514 | 35.221 | 35.238 | 36.497 | 37.233 | 38.126 | 39.189 | 39.866 |
| Font: NIS |||||||||
# Volta a Llombardia 1935

La Volta a Llombardia 1935 fou la 31a edició de la Volta a Llombardia. Aquesta cursa ciclista organitzada per La Gazzetta dello Sport es va disputar el 20 d'octubre de 1935 amb sortida i arribada a Milà després d'un recorregut de 238 km.
La competició fou guanyada per l'italià Enrico Mollo (Gloria) per davant dels seus compatriotes Aldo Bini (Frejus-Girardengo) i Gino Bartali (Frejus). Mollo s'aprofita del marcatge que es fan els grans favorits. Aquests pensen més en el campionat d'Itàlia que en guanyar la Volta a Llombardia.

## Desenvolupament

Mollo guanya aquesta edició de la Volta a Llombardia culminant una fuga en solitari originada en la primera pujada del dia - Monte Guello (km .40). Bartali passa a prop seu pel cim però decideix esperar als seus companys pensant en el campionat d'Itàlia, que també es decidia en aquesta prova. Aquesta circumstància afavorí a Mollo que per Grantola tenia més de vuit minuts. Un avantatge suficient per guanyar la competició tot i sofrir en la darrera pujada a Brinzio.

## Classificació general

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Enrico Mollo | Gloria | 7h 22' 16" |
| 2 | Aldo Bini | Maino-Girardengo | + 4' 53" |
| 3 | Gino Bartali | Frejus | m. t. |
| 4 | Giuseppe Olmo | Bianchi | m. t. |
| 5 | Attilio Masarati | Ganna | m. t. |
| 6 | Rinaldo Gerini | Maino-Girardengo | m. t. |
| 7 | Francesco Camusso | Legnano-Wolsit | m. t. |
| 8 | Isidoro Piubellini | Legnano-Wolsit | m. t. |
| 9 | Mario Cipriani | Frejus | m. t. |
| 10 | Pietro Rimoldi | Bianchi | m. t. |

## Referències

* Resultats a Les-Sports.info
* El Sitio de Ciclismo
* ↑ «El joven Mollo ganó la Vuelta a Lombardía». Mundo deportivo, 21-10-1935.

## Enllaços externs

* Web oficial de la cursa (italià)
# Volta a Llombardia 1938

La Volta a Llombardia 1938 fou la 34a edició de la Volta a Llombardia. Aquesta cursa ciclista organitzada per La Gazzetta dello Sport es va disputar el 23 d'octubre de 1938 amb sortida i arribada a Milà després d'un recorregut de 232 km.
La competició fou guanyada per l'italià Cino Cinelli (Frejus) per davant de Gino Bartali (Legnano) i d'Osvaldo Bailo (Bianchi).

## Classificació general

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Cino Cinelli | Frejus | 6h 38' 00" |
| 2 | Gino Bartali | Legnano | m. t. |
| 3 | Osvaldo Bailo | Bianchi | m. t. |
| 4 | Pietro Rimoldi | Ganna | m. t. |
| 5 | Diego Marabelli | Bianchi | m. t. |
| 6 | Secondo Magni | Legnano | m. t. |
| 7 | Mario Vicini | Lygie-Settebello | m. t. |
| 7 | Attilio Masarati | Lygie-Settebello | m. t. |
| 7 | Luigi Macchi | Gloria-Ambrosiana | m. t. |
| 7 | Salvatore Crippa | Wolsit-Binda | m. t. |
| 7 | Severino Canavesi | Gloria-Ambrosiana | m. t. |

## Referències

* ↑ Resultats a Les-Sports.info
* ↑ El Sitio de Ciclismo

## Enllaços externs

* Web oficial de la cursa (italià)
# Escola Baldiri Reixac

Escola Baldiri i Reixac és una escola pública de Barcelona que situada a Can Muntaner de Dalt, una antiga masia residència d'Eusebi Güell dins el Parc Güell, reformada per Antoni Gaudí. Va ser inaugurada durant l'Exposició Internacional de 1929 per l'infant Jaume de Borbó i el general Miguel Primo de Rivera, encara que no hi ha constància de cap document oficial que en confirmi la posada en funcionament.

## Història

El 29 de març del 1931, el patronat escolar de l'Ajuntament de Barcelona inaugurà 11 escoles públiques en un acte conjunt que tingué lloc al grup escolar Milà i Fontanals. Entre aquestes anomenades «escoles belles», hi havia la Baldiri Reixac, que rebé el nom en honor del pedagog empordanès Baldiri Reixac i Carbó, nascut el 1703 i un dels primers difusors a Catalunya de nous sistemes educatius. L'objectiu d'aquestes escoles, impulsades per Manuel Ainaud, assessor tècnic de la Comissió de Cultura municipal, va ser aplegar una selecció de mestres excel·lents i enriquir l'ensenyament amb activitats educatives innovadores, a més de reunir a l'aula alumnat de totes les classes socials.
En arribar la dictadura franquista, l'escola va canviar el nom pel de General Primo de Rivera i va substituir la pedagogia activa pel sistema propi de la ideologia nacionalsindicalista. No va recuperar el nom d'origen ser fins al 1983.
El 1985, l'Ajuntament de Barcelona dedicí traslladar l'escola a un nou edifici emplaçat fora del parc, però l'oposició de la comunitat escolar i diversos anys de negociacions van evitar que el projecte continués endavant. Entre 1992 i 1994, l'antiga torre va ser rehabilitada pels arquitectes José Antonio Martínez Lapeña i Elies Torres i es va inaugurar el 1995, després de tot un curs en obres en què l'activitat escolar es va fer a la Institució Pinadell de Gràcia.
El 2006 va rebre la Medalla d'Honor de Barcelona.

## Referències

* 1 2 3 4 «Història». Escola Baldiri Reixac.
* ↑ «Park Güell: casa Larrard (Escola Baldiri Reixac)». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.

## Bibliografia

* Babiano i Sànchez, Eloi. Baldiri Reixac, l'escola del Park Güell (1931-2011), 2013.

## Enllaços externs

* Escola Baldiri Reixac - Lloc web oficial
# Happy Valley (Oregon)

Happy Valley és una població dels Estats Units a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2000 tenia 4.519 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Happy Valley tenia 4.519 habitants, 1.431 habitatges, i 1.302 famílies. La densitat de població era de 646,2 habitants per km².
Dels 1.431 habitatges en un 49% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 83,4% hi vivien parelles casades, en un 4,9% dones solteres, i en un 9% no eren unitats familiars. En el 6,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,16 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,28.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,4% tenia menys de 18 anys, un 5% entre 18 i 24, un 30,1% entre 25 i 44, un 26,7% de 45 a 60 i un 6,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 93.131$ i la renda mediana per família de 95.922$. Els homes tenien una renda mediana de 68.125$ mentre que les dones 43.667$. La renda per capita de la població era de 36.665$. Aproximadament el 0,6% de les famílies i l'1,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Happy Valley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Happy Valley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Héctor Chumpitaz González

Héctor Chumpitaz González (San Vicente de Cañete, 1944) fou un futbolista peruà.
És el segon peruà que ha disputat més partits internacionals amb la selecció peruana (a data de 2008). Jugà les Copes del Món de Mèxic 1970, Argentina 1978 i Espanya 1982 i guanyà la Copa Amèrica de 1975.
Pel que fa a clubs, Chumpitaz defensà, entre d'altres els colors del Deportivo Municipal, Universitario de Deportes i Sporting Cristal, al Perú, i l'Atlas, a Mèxic.
És considerat un dels defenses sud-americans més importants de tots els temps. Fou escollit el 35è millor futbolista sud-americà del segle XX per IFFHS l'any 2000.

## Palmarès

* Copa América (1): 1975

## Referències

* 1 2 Behr, Raul. «Oh capitán, mi capitán» (en castellà). Dechalaca.com. [Consulta: 15 abril 2014].
* ↑ Copa América 1975 Arxivat 27 March 2009$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ World Cup 1970
* ↑ World Cup 1978
* ↑ IFFHS' Century Elections Arxivat 3 March 2009$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. - rsssf.com - by Karel Stokkermans, RSSSF, 2000.

## Enllaços externs

* Història de Héctor Chumpitaz Arxivat 2008-12-12 a Wayback Machine.
* Perfil a arkivperu.com Arxivat 2010-09-17 a Wayback Machine.
* Partits internacionals a RSSSF
* Perfil a terra.com Arxivat 2008-03-04 a Wayback Machine.
* Els 10 herois de la Copa Amèrica
# Héctor Claramunt

Héctor Claramunt (Barcelona, 28 de novembre de 1976) és un actor i guionista de cinema català. Va debutar com a actor al telefilm Nines russes, emès per TV3 el 2002 i dirigit per Pau Freixas. L'èxit li arribaria el 2003 amb Cambra obscura, pel·lícula en la qual fou actor i coguionista amb Pau Freixas i per la que fou nominat al premi al millor guió als III Premis Barcelona de Cinema.
En cinema va fer del rei Alfons XIII d'Espanya a El coronel Macià de Josep Maria Forn (2006) i ha fet petits papers a Herois de Pau Freixas, Els ulls de la Júlia de Guillem Morales (2010) i No habrá paz para los malvados (2011). Però on ha destacat el seu treball ha estat a la televisió. Ha treballat principalment per a TV3, en la que ha fet de guionista de les sèries Àngels i Sants (2006), dirigida per Pau Freixas, i El crac (2014), dirigida per Joel Joan, i en les que ha fet també d'actor, de la mateixa manera que a Polseres vermelles (2011). També ha fet papers de repartiment a sèries de Telecinco i Antena 3, com Génesis, en la mente del asesino, Hospital Central, El comisario, Desaparecida, El internado, Los hombres de Paco o Luna, el misterio de Calenda.
El 2018 va debutar en teatre dirigint amb Joel Joan la comèdia Escape room al Teatre Goya. El 2022 va adaptar l'obra al cinema, en la seva primera pel·lícula com a director.

## Filmografia

* Nines russes (2002)
* 16 dobles (2003)
* Cambra obscura (2003)
* El coronel Macià (2006)
* Àngels i Sants (2006)
* Herois (2010)
* Els ulls de la Júlia (2010)
* No habrá paz para los malvados (2011)
* El crac (2014)
* Escape Room: La pel·lícula (2022), director

## Referències

* ↑ Dissabte al voltant de la mitja nit s'emet per TV3 "Nines russes", el llargmetratge de Pau Freixas., ccma.cat, 20 de novembre de 2014
* ↑ "El lobo", "Inconscientes" i "Cámara oscura", favorites als premis Barcelona de cinema, ccma.cat, 1 de febrer de 2005
* ↑ Duelo de egos sobre el escenario en ‘El crac’, La Vanguardia, 15 de gener de 2017
* ↑ Joel Joan i Hèctor Claramunt porten el fenomen de les 'escape room' al Teatre Goya amb una comèdia "al límit", La Vanguardia, 8 de novembre de 2018
* ↑ Com escapar del Teatre Goya, nuvol.com, 24 de novembre de 2018
* ↑ «Els matins - Joel Joan estrena la pel·lícula "Escape room"». TV3. [Consulta: 18 febrer 2022].
# Eratsun

Eratsun és un municipi de Navarra, pertanyent a la comarca de Malerreka dins la merindad de Pamplona.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 189 | 189 | 179 | 180 | 175 | 176 | 174 | 174 | 178 | 172 | 168 |
| Fonts: Eratsun i Institut d'Estadística de Navarra |||||||||||

## Personatges il·lustres

* Juan Ignacio Retegui, Retegi I (1943): pilotari.
* Julián Retegui, Retegi II (1954): pilotari.
# Ernest Frederic de Saxònia-Coburg-Saalfeld

Ernest Frederic de Saxònia-Coburg-Saalfeld - Ernst Friedrich von Sachsen-Coburg-Saalfeld (alemany) - (Saalfeld, 8 de març de 1724 - Coburg, 8 de setembre de 1800) era fill del duc Francesc Josies (1697-1764) i de la princesa Anna Sofia de Schwarzburg-Rudolstadt (1700-1780). Com a fill primogènit va heretar el ducat de Saxònia-Coburg-Saalfeld, que va governar des de l'any 1764 fins a la seva mort. Tot i que inicialment va fixar la seva residència a Coburg, a partir de 1773 es va traslladar a Viena, en ser requerit per l'emperador Josep II d'Habsburg.
El 23 d'abril de 1749 es va casar a la ciutat de Wolfenbüttel amb la duquessa Sofia Antònia de Brunsvic-Wolfenbüttel (1724-1802), filla dels ducs Ferran Albert II (1680-1735) i Antonieta Amàlia de Brunsvic-Lüneburg (1696-1762). El matrimoni va tenir set fills:
* Francesc (15 de juliol de 1750- 9 de desembre de 1806), casat primer amb la princesa Sofia de Saxònia-Hildburghausen, i després amb Augusta de Reuss-Ebersdorf
* Carles Guillem (21 de novembre de 1751 - 16 de febrer de 1757).
* Frederica Juliana (14 de setembre de 1752 - 24 de setembre de 1752).
* Carolina Amàlia (19 d'octubre de 1753 - 1 d'octubre de 1829).
* Lluís Frederic (2 de gener de 1755 - 4 de maig de 1806).
* Ferran August (12 d'abril de 1756 - 8 de juliol de 1758).
* Frederic (4 de març de 1758 - 26 de juny de 1758).

## Bibliografia

* Das herzogliche Haus Sachsen-Coburg-Gotha: Seine Geschichte und gegenwärtige Stellung in Europa, C. Macklot, 1842, S. 236 (format digital)

## Enllaços externs

* http://www.geneall.net/D/per_page.php?id=5046
* thepeerage.com
# Veľký Grob

Veľký Grob és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1335.
# Montecarotto

Montecarotto és un comune (municipi) de la província d'Ancona, a la regió italiana de les Marques, situat a uns 40 quilòmetres a l'oest d'Ancona. A 1 de gener de 2019 la seva població era de 1.913 habitants.
Montecarotto limita amb els següents municipis: Arcevia, Belvedere Ostrense, Ostra, Ostra Vetere, Poggio San Marcello, Rosora i Serra de' Conti.

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st january» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 26 març 2020].
# Doña Mencía

Doña Mencía és un municipi de la província de Còrdova a la comunitat autònoma d'Andalusia, a la comarca de la Subbética cordovesa. El seu nom procedeix de Mencía López de Haro, esposa del capità Álvaro Pérez de Castro.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 5.007 | 5.047 | 4.955 | 4.946 | 4.927 | 4.971 | 4.981 | 5.002 | 5.003 | 5.001 |

## Història

Les restes més antigues trobades al municipi són una tomba procedent de la cultura argàrica. L'actual nucli urbà fou fundat pel mariscal de Castella Diego Fernández de Córdoba. El 1653 s'independitzà de Baena.

## Referències

* ↑ Ajuntament de Doña Mencía
# Herman Van Rompuy

Herman Achille Van Rompuy (pronunciat ˈɦɛɾmɑn vɑn ˈɾɔmpœy̆ (?·pàg.); Etterbeek, 31 d'octubre de 1947) és un polític flamenc pertanyent al partit CD&V. Fou Primer ministre de Bèlgica, assumint el lloc de Yves Leterme el 30 de desembre de 2008, després d'haver dimitit Leterme una setmana abans.
Fou viceprimer ministre de Bèlgica entre el 23 de juny de 1995 i el 12 de juliol de 1999 durant el segon govern de coalició liderat per Jean-Luc Dehaene del Christen-Democratisch en Vlaams (CVP) amb els socialistes de Flandes (SP) i de Valònia (PS) i el Partit Social Cristià (PSC), però no la coalició no es va repetir després de les eleccions legislatives belgues de 1999, en les que Guy Verhofstadt va formar govern.
Fou president de la Cambra de Representants de Bèlgica des del 12 de juliol de 2007 fins al 30 de desembre de 2008 quan després de la dimissió d'Yves Leterme el 28 de desembre de 2008 va rebre l'encàrrec del rei Albert II de formar un nou govern en substitució del de Leterme, convertint-se en primer ministre dos dies després. El 19 de novembre de 2009 fou elegit per ser president del Consell Europeu, càrrec que ostentà fins al 2014 sent rellevat en el càrrec de primer ministre per Yves Leterme.
El 2019 fou nomenat president del consell d'administració del Col·legi d'Europa, rellevant Íñigo Méndez de Vigo Montojo.

## Referències

* ↑ «Herman Van Rompuy» (en castellà). CIDOB. [Consulta: 16 juny 2024].
* ↑ «Eleccions legislatives belgues de 1999». GEC. [Consulta: 11 juny 2024].
* ↑ «El flamenc Van Rompuy presidirà la Unió Europea». Vilaweb, 20-11-2009. [Consulta: 13 juny 2024].
* ↑ «Samenstelling en bevoegdheidsverdeling van de federale regeringsleden» (en neerlandès). Belgium.be. [Consulta: 13 juny 2024].
* ↑ «Appointment of the new President of the Administrative Council» (en anglès). https://www.coleurope.eu/news/appointment-new-president-administrative-council.+[Consulta: 19 juny 2024].
# Waldorf (Maryland)

Waldorf és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Maryland. Segons el cens del 2000 tenia 22.312 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Waldorf tenia 22.312 habitants, 7.603 habitatges, i 5.991 famílies. La densitat de població era de 674,1 habitants per km².
Dels 7.603 habitatges en un 45,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,6% hi vivien parelles casades, en un 15,5% dones solteres, i en un 21,2% no eren unitats familiars. En el 14,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,93 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,24.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,6% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 36,4% entre 25 i 44, un 20,7% de 45 a 60 i un 4,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 68.869 $ i la renda mediana per família de 71.439 $. Els homes tenien una renda mediana de 45.293 $ mentre que les dones 35.386 $. La renda per capita de la població era de 24.728 $. Entorn del 2,7% de les famílies i el 4,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Waldorf». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Waldorf». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Sant Joan de Jaumandreu

Sant Joan de Jaumandreu és una església del municipi de Fonollosa (Bages) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una una església rural d'estructura molt simple, formada per una sola nau, sense absis, i amb presbiteri orientat a tramuntana. La porta és al mur de migdia guardada per un porxo de fusta i cobert amb teules. L'església té un petit campanar d'espadanya al mur de migdia d'un sol ull. L'aparell és petit i col·locat en filades horitzontals.

## Història

És una església construïda al segle xvii com a capella particular, malgrat que la casa té ja un petit oratori a l'interior de la masia. L'església no passà mai d'esser sufragània de Sant Vicenç de Fals.

## Referències

* 1 2 3 4 «Sant Joan Baptista de Jaumandreu». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r desembre 2015].