OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Smithfield (Nebraska)

Smithfield és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 68 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Smithfield tenia 68 habitants, 27 habitatges, i 20 famílies. La densitat de població era de 164,1 habitants per km².
Dels 27 habitatges en un 29,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66,7% hi vivien parelles casades, en un 7,4% dones solteres, i en un 25,9% no eren unitats familiars. En el 22,2% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,9.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,1% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 25% entre 25 i 44, un 33,8% de 45 a 60 i un 11,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.625 $ i la renda mediana per família de 42.188 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.250 $ mentre que les dones 18.125 $. La renda per capita de la població era de 15.988 $. Aproximadament el 8% de les famílies i el 5,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Smithfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Smithfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Serrat de la Vila (Santa Maria d'Oló)

* Aquest article tracta sobre el Serrat de la Vila de Santa Maria d'Oló. Vegeu-ne altres significats a «Serrat de la Vila (Olvan)».
El Serrat de la Vila és una serra situada majoritàriament en el terme municipal de Santa Maria d'Oló, de la comarca del Moianès.
Està situat al sud del sector oriental de l'olonenc, dins de la parròquia de Sant Feliuet de Terrassola. És a la dreta de la Riera de l'Estany. El seu punt més elevat assoleix els 871,3 metres d'altitud. El seu límit meridional és el Collet de l'Albergínia, al límit amb el terme municipal de l'Estany, a 843,6 metres d'altitud.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* El Serrat de la Vila en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Psychoda disacca

Psychoda disacca és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Austràlia: Victòria.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Duckhouse, D. A., 1966. Psychodidae (Diptera, Nematocera) of Southern Australia: subfamily Psychodinae. Transactions of the Royal Entomological Society of London, 118: 153–220.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Atlas of Living Australia (anglès)
* ↑ Australian Faunal Directory (anglès)
* ↑ Checklist to the Australian species - Psychodidae (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Duckhouse, D. A. & Lewis, D. J., 1989. Superfamily Psychodoidea. 15. Family Psychodidae. pp. 166-179 "a" Evenhuis, N.L. (ed.). Catalog of the Diptera of the Australasian and Oceanian Regions. Honolulu i Leiden: Bishop Museum Press i E.J. Brill 1155 pp. (175).

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Fu Jian

Fu Jian és el nom dels següents personatges:
* Fú Jiàn (苻健) (317–355, r. 351–355), emperador fundador de Qin anteriors, amb el nom a títol pòstum d'Emperador Jingming
* Fú Jiān (苻堅) (338–385, r. 357–385), governant de Qin anteriors, amb el nom a títol pòstum d'Emperador Xuanzhao

## Vegeu també

* Fujian, República Popular de la Xina
* Província de Fujian (República de la Xina) (Taiwan)
# El Torno

El Torno (extremeny El Tornu) és un municipi de la província de Càceres, a la comunitat autònoma d'Extremadura (Espanya). Limita amb Jarilla al nord-oest, amb Valdastillas al nord-est, amb Casas del Castañar al sud i Cabezabellosa a l'oest.
Ubicada en les vessants dels munts de Tras la Sierra i des d'ell es poden contemplar magnifiques vistes de la vall, el mateix que des del mirador natural Pedro Alonso. El Torno va ser destruït per les hosts napoleòniques, constantment atosigades pels habitants de la vall. No obstant encara resten cases típiques de tova, pedra i solanes en el barri del Portugal. Cal destacar el complex de l'església de la Verge de la Pietat, del segle xvii, amb torre quadrada, la qual alberga una imatge de la Pietat d'estil hispano-flamenc.
Als voltants d'El Torno hi ha un bon nombre de rierols d'aigües transparents. Les característiques barraques de pedra on s'aixoplugaven els pastors són arreu del paisatge i en formen part. N'hi ha tant en finques particulars com en la zona alta de la serra, en les Vaquerizas. La Calamocha, al costat de mont Pitolero (1.356 m), és molt popular entre els aficionats al parapent.

## Demografia

Evolució demogràfica d'El Torno entre 1900 i 2007 :
| 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 |
| 1209 | 1460 | 1427 | 1512 | 1734 | 1846 | 1584 |
| 1970 | 1981 | 1991 | 1996 | 1999 | 2005 | 2007 |
| 1315 | 1149 | 1047 | 1033 | 967 | 938 | 1012 |

## Referències

* Fulletó de la Junta d'Extremadura Red Extremeña de Desarrollo Rural.
# Capella de Ca n'Amat

La Capella de Ca n'Amat és una obra de Sant Andreu de Llavaneres (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Situada al davant de la façana principal de la masia de ca n'Amat, està dedicada a la mare de Déu de l'Assumpció i era la capella de la masia.
Aquest oratori pertany a ca n'Amat i fou construït el 1734. El 1790 es consagra l'altar. A la llinda de l'entrada hi ha gravades aquestes dues dates.

## Referències

* 1 2 «Capella de Ca n'Amat». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 19 agost 2021].
# Llista d'estrelles de l'Àguila

Això és la llista d'estrelles notables de la constel·lació d'Àguila, ordenades segons el seu esclat.

## Vegeu també

* Llista d'estrelles per constel·lació

## Referències

* ESA. «The Hipparcos and Tycho Catalogues», 1997. Arxivat de l'original el 2006-12-07. [Consulta: 26 desembre 2006].
* Kostjuk, N. D. «HD-DM-GC-HR-HIP-Bayer-Flamsteed Cross Index», 2002. Arxivat de l'original el 2006-11-24. [Consulta: 26 desembre 2006].
* Roman, N. G. «Identification of a Constellation from a Position», 1987. Arxivat de l'original el 2006-11-24. [Consulta: 26 desembre 2006].
# Harbor Hills (Nova York)

Harbor Hills és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 563 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Harbor Hills tenia 563 habitants, 181 habitatges, i 165 famílies. La densitat de població era de 1.976,1 habitants per km².
Dels 181 habitatges en un 47% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 85,6% hi vivien parelles casades, en un 4,4% dones solteres, i en un 8,3% no eren unitats familiars. En el 7,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,11 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,25.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,1% tenia menys de 18 anys, un 3,6% entre 18 i 24, un 19,4% entre 25 i 44, un 29,3% de 45 a 60 i un 15,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 153.181 $ i la renda mediana per família de 153.619 $. Els homes tenien una renda mediana de 100.000 $ mentre que les dones 35.156 $. La renda per capita de la població era de 62.054 $. Entorn del 3,4% de les famílies i el 4,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Harbor Hills». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Harbor Hills». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Harbil

Harbil (àrab حربيل) és una comuna rural de la prefectura de Marràqueix de la regió de Marràqueix-Safi. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 51.881 persones. Comprèn la nova vila de Tamansourt (ⵜⴰⵎⵏⵙⵙⵓⵔⵜ)

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 22 d’octubre 2017. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Harbine

Harbine és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 56 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Harbine tenia 56 habitants, 24 habitatges, i 15 famílies. La densitat de població era de 216,2 habitants per km².
Dels 24 habitatges en un 37,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 8,3% dones solteres, i en un 37,5% no eren unitats familiars. En el 33,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 10,7% entre 18 i 24, un 25% entre 25 i 44, un 28,6% de 45 a 60 i un 12,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 115 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.500 $ i la renda mediana per família de 40.833 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.500 $ mentre que les dones 18.438 $. La renda per capita de la població era de 14.688 $. Cap de les famílies i el 3,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Harbine». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Harbine». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Harbor

Harbor és una concentració de població designada pel cens del Comtat de Curry l'estat d'Oregon (EUA).

## Demografia

Segons el cens dels Estats Units del 2000 Harbor tenia 2.622 habitants, 1.333 habitatges, i 798 famílies. La densitat de població era de 541,4 habitants per km².
Dels 1.333 habitatges en un 11% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,6% hi vivien parelles casades, en un 5,6% dones solteres, i en un 40,1% no eren unitats familiars. En el 34,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,93 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,41.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 11,5% tenia menys de 18 anys, un 4,1% entre 18 i 24, un 15% entre 25 i 44, un 28,5% de 45 a 60 i un 40,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 60 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96 homes.
La renda mediana per habitatge era de 22.829 $ i la renda mediana per família de 30.171 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.295 $ mentre que les dones 21.692 $. La renda per capita de la població era de 16.318 $. Aproximadament l'11,1% de les famílies i el 14,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Harbor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Harbor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Harba

Harbà és una vila preislàmica de l'Iraq, avui en ruïnes. Podria ser una ciutat babilònica; està situada al sud-oest de Balad a la riba occidental del Shutayt (un antic llit del Tigris). El 696 el cap kharigita Shahib va passar el Tigris amb les seves forces en aquest punt durant la campanya contra Al-Hajjaj ibn Yússuf. Llavors hi havia algunes fàbriques tèxtils i de ceràmica. El califa al-Mustànsir hi van fer grans treballs de reg (1232) dels que es conserven un canal i un pont de quatre arcs (24 metres de llarg i 12 d'ample).

## Referències

* ↑ Encyclopaedia of Islam, Brill Publishers, Leiden, s.v. «Ḥarbāʾ».
# Les Comes (Sant Martí de Centelles)

Les Comes és una masia de Sant Martí de Centelles (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia de planta rectangular (16x14) coberta a dues vessants amb el carener perpendicular a la façana orientada a migdia; consta de planta baixa, primer pis i golfes. La façana S presenta adossats a dreta i a esquerre dos cossos de planta rectangular (terrat i cobert a una sola vessant) formant una lliça de forma rectangular; el que resta visible a la façana és un portal rectangular flanquejat per dues finestres amb reixa. Al primer pis s'obren tres finestres amb ampit motllurat (la central més enlairada) a les golfes.
La façana O presenta tres contraforts i dues finestres a la planta, tres finestres al primer pis i tres de factura moderna a les golfes. La façana N és la més restaurada i presenta dos portals rectangulars amb una finestra central a la planta i dues finestres entre la planta baixa i primer pis, el qual presenta una finestra i una altra obertura (d'arc rebaixat) formant porxo i una finestra de totxo amb llinda de fusta a les golfes sota el carener. La façana E presenta un contrafort i tres finestres a la planta i dues espitlleres i dos porxos a les golfes.

## Història

La història d'aquest mas està relacionada amb la propera església parroquial de Sant Martí de Centelles. El trobem registrat, junt amb nou masos més en els fogatges del "Terme de Sancta Coloma, St. Miquel Cesperxes, St. Quirze Safage y Parroquia de Berti fogajat a 6 de octubre 1553 per Gabriel Rovira balle apar 224" on apareixen a la parròquia de Sant Martí de Centelles els noms de Joan Comes i Antoni Comes.

## Referències

* 1 2 3 «Les Comes». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 agost 2017].
# Història del peix i del marisc

La història del peix i del marisc fa referència de la seva pesca, recol·lecció i consum, i es remunta a l'antiguitat. Aquestes pràctiques es remunten, almenys, fins a principis del paleolític, ara fa uns 40.000 anys. L'anàlisi isotòpica de les restes òssies de l'home de Tianyuan (humans moderns que van viure fa 40.000 anys a l'est d'Àsia) ha permès demostrar que aquests individus consumien peix d'aigua dolça de forma regular.
Proves arqueològiques com, per exemple, els munts de petxines, les restes d'ossos de peix i pintures rupestres indiquen que els aliments marins eren importants per a la supervivència i que es consumien en importants quantitats. Durant aquest període, la majoria de la gent practicava un estil de vida caçador-recol·lector i per necessitat, es trobaven en moviment constant. No obstant això, els primers exemples d'assentaments permanents (encara que no necessàriament permanentment ocupats) com els de Lepenski Vir, estan gairebé sempre associats a la pesca com una font important d'aliment.
Antigament el riu Nil proveïa una font abundant de peixos: el peix fresc i el peix sec van ser un aliment bàsic per a gran part de la població. Els egipcis tenien instruments i mètodes específics de pesca que il·lustren en les escenes funeràries, en dibuixos i en documents de papir. Algunes representacions fan al·lusió a la pesca com un passatemps.

## Referències

* ↑ African Bone Tools Dispute Key Idea About Human Evolution National Geographic News article.
* ↑ Yaowu Hu Y, Hong Shang H, Haowen Tong H, Olaf Nehlich O, Wu Liu W, Zhao C, Yu J, Wang C, Trinkaus E and Richards M (2009) "Stable isotope dietary analysis of the Tianyuan 1 early modern human" Proceedings of the National Academy of Sciences, 106 (27) 10971-10974.
* ↑ First direct evidence of substantial fish consumption by early modern humans in China PhysOrg.com, 6 de juliol de 2009.
* ↑ Coastal Shell Middens and Agricultural Origins in Atlantic Europe.
* ↑ PDF.
# Llista de caravanserralls a l'Azerbaidjan

Aquesta és una llista de caravanserralls a l'Azerbaidjan.

## Llista de caravanserralls

| Nom | Estat | Època de construcció | Localització |
| Caravanserrall Bukhara | Xirvanxah | Segle XV | Icheri Sheher-Bakú |
| Caravanserrall Nizamaddin | Imperi afxàrida | Segle XVIII | Icheri Sheher-Bakú |
| Caravanserrall de Gasim Bay | Imperi safàvida | Segle XVII | Icheri Sheher-Bakú |
| Caravanserrall Multani | Il-kanat | Segles XIV-XV | Bakú |
| Caravanserrall Eltakin | Ildegízida | Segle XIII | Khankendi |
| Caravanserrall Shaki | Imperi safàvida | Segle XVIII | Shaki |
| Caravanserrall Kichik | Xirvanxah | Segle XV | Bakú |
| Caravanserrall Majid | Dinastia dels Sayyids | 898 | Khankendi |
| Caravanserrall Ugurlu Bay | Imperi safàvida | Segle XVII | Gandja |
| Caravanserrall Garghabazar | Imperi safàvida | Segle XVII | Füzuli |
| Caravanserrall Khanlig Mukhtar | Kanat de Karabagh | Segles XVII-XVIII | Xuxa |
| Caravanserrall d'Agha Gahraman Mirsiyab | Kanat de Karabagh | Segle XVIII | Shaki |
| Caravanserrall Garachi | Imperi safàvida | Segle XVI | Apxeron |

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Monuments of national value». Arxivat de l'original el 2018-03-17. [Consulta: 12 gener 2017]. (anglès)
* 1 2 3 4 «Karabakh Monuments», 08-08-2009. Arxivat de l'original el 2017-01-13. [Consulta: 12 gener 2017]. (anglès)
* 1 2 3 «The ancient caravanserais of Azerbaijan». [Consulta: 12 gener 2017]. (anglès)
* ↑ «Uzaq yolların tozu, yorğun yolçuların izini bugünə nə daşıyır?», 24-04-2011. [Consulta: 12 gener 2017]. (àzeri)
# Lluís Boixader i Vilà

Lluís Boixader i Vilà (Berga, 20 de novembre de 1945 - 19 de maig de 2024) va ser un arquitecte i polític català.
Es va formar a l'Escola Tècnica Superior d'Arquitectura de Barcelona i es va col·legiar al Col·legi d'Arquitectes de Catalunya el 1971. Entre les seves obres destaquen la restauració de l'Església de Sant Joan de Berga, que el 1983 va ser declarada Monument Històrico-Artístic i l'any 1997 se'n va iniciar una restauració que ha deixat «un aspecte magnífic a l'interior de l'església».
L'església de les Sagramentàries de Berga és una de les seves obres més singulars. Construïda a inicis de la dècada de 1980 forma part del Mapa de patrimoni cultural de la ciutat. Es tracta d'una moderna església d'una sola nau feta majoritàriament de maons plans. Totes les façanes destaquen per ser d'obra vista i per gaudir d'unes grans obertures, que proporcionen molta llum a l'interior. Al Santuari de Queralt, Boixader va actualitzar el coneixement de les edificacions i va participar com a arquitecte en la remodelació de 1991. Va formar part de la Comissió de Patrimoni del Bisbat de Solsona.
Va ser regidor d'Urbanisme a l’Ajuntament de Berga en el primer consistori de la democràcia, pel qual es va presentar com a independent a la candidatura Per Berga i per Catalunya, encapçalada per Jaume Farguell i Sitges que va obtenir 2.882 vots (40,3%), va ser membre d'Òmnium Cultural durant més de cinquanta anys.

## Referències

* 1 2 Costa, Anna. «Mor l’arquitecte de Berga Lluís Boixader, regidor al primer ajuntament democràtic». Regió 7, 20-05-2024. [Consulta: 21 maig 2024].
* ↑ «Acte Institucional de distinció de col·legiats». Col·legi d'Arquitectes de Catalunya, 04-10-2021. [Consulta: 21 maig 2024].
* ↑ Vilà, Lluís Boixader i «Notes sobre l'edifici de l'església de Sant Joan de Berga i el projecte d'intervenció» (pdf). L'Erol: revista cultural del Berguedà, 25, 1988, pàg. 131–132. ISSN: 2385-3492.
* ↑ «Església de Sant Joan. Berga | Mapes de Patrimoni Cultural», 02-08-2001. [Consulta: 21 maig 2024].
* ↑ «Església i convent de les Germanes Sagramentàries. Berga | Mapes de Patrimoni Cultural», 13-08-2001. [Consulta: 21 maig 2024].
* ↑ Vilà, Lluís Boixader i «El patrimoni arquitectònic». Erol, L': revista cultural del Berguedà, 1991, pàg. 46–55. ISSN: 2385-3492.
* ↑ «Patronat i Equip Humà». [Consulta: 21 maig 2024].
* ↑ «Dades de l'ens». [Consulta: 21 maig 2024].
* ↑ «Acte de reconeixement “50 anys fent Òmnium” a Òmnium Berguedà». [Consulta: 22 maig 2024].
# Llotja d'Alcanyís

La llotja de Alcanyís és un edifici del gòtic tardà aragonès del segle xv de la localitat d'Alcanyís, a la província de Terol (Aragó). Al costat de la casa consistorial, edifici renaixentista, forma un conjunt monumental situat al centre històric de la localitat, al costat de la col·legiata de Santa Maria.
Actualment, és considerada com BIC (Bé d'Interès Cultural); va ser declarada Monument historicoartístic pertanyent al Tresor Artístic Nacional mitjançant decret de 3 de juny de 1931. El 2004 es va publicar una nova declaració d'entorn.
La llotja data del segle xv i consta d'un pis baix obert per mitjà de tres grans arcs apuntats al pòrtic, decorats amb arquets menors en l'intradós, en la seva part interna. Dos dels arcs són lobulats, i el pis està cobert amb voltes de creueria.
El pis superior, a manera de galeria aragonesa d'amplis arcs de mig punt amb columna, es va afegir al segle xvi arran de la construcció de la casa consistorial. Finalment, presenta com a rematada un ràfec molt volat amb llunetes i òculs del segle xviii.
El seu interior ha sofert moltes remodelacions i en l'actualitat acull les dependències administratives de l'empresa Foment d'Alcanyís SLU (de capital 100% municipal) i els despatxos dels partits polítics del consistori, així com altres dependències de l'Ajuntament de la capital baixaragonesa.

## Notes

* Aquest article està basat en la informació obtinguda de la fitxa del monument en el SIPCA ("Sistema de Información del Patrimonio Cultural Aragonés") http://www.sipca.es/censo/7-INM-TER-019-013-005/La/Lonja.html#masinfo.
* Aquest article és una obra derivada de la disposició relativa al procés de declaració o incoació d'un Bé d'Interès Cultural publicada en el BOA Núm 44 el 16 d'abril de 2004, que està lliure de restriccions conegudes sota la llei de drets d'autor de conformitat amb el que disposa l'article 13 de la Llei de Propietat Intel·lectual estatal.

## Referències

* ↑ Decreto del Ministerio de Instrucción Pública y Bellas Artes publicado en la Gaceta de Madrid n.º 155 de 4 de junio de 1931, disponible en línea en: .
# Lo Tros del Castell

Lo Tros del Castell és un indret del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà, en territori de Bóixols.
Es tracta d'uns camps de conreu situats a l'esquerra del Rialb i a la dreta de la Rasa de Bóixols, al nord-oest del Molí del Plomall i al sud de Cal Plomall.

## Etimologia

El terme tros significa, en moltes contrades agrícoles catalanes, una terra de conreu situada més o menys lluny del lloc de residència dels seus propietaris o parcers, que té unes característiques que l'individualitzen dels altres camps de conreu propers (per exemple, aquesta mateixa propietat o dependència). La segona part del topònim, del Castell, indica una relació amb algun castell, probablement el de Bóixols.

## Enllaços externs

* Lo Tros del Castell en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer un pas d'aproximació
# Lo Triador

Lo Triador (en francès Le Triadou) és un municipi occità del Llenguadoc, situat al departament de l'Erau i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de l'Erau