OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Foolad Mobarakeh Sepahan SC

El Foolad Mobarakeh Sepahan Sport Club (en persa باشگاه فوتبال فولاد مبارکه ی سپاهان اصفهان) és un club de futbol iranià de la ciutat d'Isfahan.
L'equip és la secció de futbol del Foolad Mobarakeh Sepahan Sport Club i és propietat de la companyia Foolad Mobarekeh. Una altra secció destacada és la d'handbol.

## Història

L'any 1944, per iniciativa de Mahmoud Hariri es fundà el Shahin Isfahan, un club relacionat amb el Shahin FC de Teheran. El 1967 el Shahin de Teheran desaparegué i el Shahin d'Isfahan canivà el seu nom a Sepahan. El 1993 el club fou comprat per la cimentera Siman i l'any 2000 per passà a mans de la companyia Foolad Mobarekeh, quan aquesta comprà la cimentera. Fou el primer club de fora de la capital Teheran en guanyar la lliga iraniana. L'any 2007 fou finalista de la lliga de campions asiàtica.

## Palmarès

* Lliga iraniana de futbol: 5
** 2002/03, 2009/10, 2010/11, 2011/12, 2014/15
* Copa Hazfi: 4
** 2004, 2006, 2007, 2013

## Futbolistes destacats

* Ahmadreza Abedzadeh
* Moharram Navidkia
* Ali Shojaei
* Mahmoud Karimi Sibaki
* Rasoul Khatibi
* Hadi Aghily
* Majid Basirat
* Bahram Mavaddat
* Mahmoud Hariri
* Mahmoud Yavari
* Mohsen Garousi
* Mohsen Bengar
* Mohammad Reza Mahdavi
* Abbas Aghaei
* Edmond Bezik
* Hossein Kazemi
* Mehrdad Minavand
* Jalal Akbari
* Abdul-Wahab Abu Al-Hail
* Emad Mohammed Ridha
* Armenak Petrosyan
* Levon Stepanyan
* Kamil Susko

## Entrenadors

* Mahmoud Hariri
* Mahmoud Yavari
* Zdravko Rajkov (1977)
* Mahmoud Yavari
* Mansour Ebrahimzadeh
* Masoud Tabesh
* Firouz Karimi (1993)
* Rasoul Korbekandi
* Mahmoud Yavari
* Mehdi Monajati
* Hamid Nadimian
* Stanko Poklepović (2001-02)
* Farhad Kazemi (2002-05)
* Nasser Pourmehdi (interí)
* Stanko Poklepović (2005)
* Edson Tavares (2005-06)
* Luka Bonačić (2006-08)
* Karim Ghanbari (interí)
* Jorvan Vieira (2008)
* Engin Firat (2008)
* Hossein Charkhabi (2008)
* Farhad Kazemi (2008-09)
* Amir Ghalenoei (2009-)

## Enllaços externs

* (persa) Web oficial Arxivat 2015-12-03 a Wayback Machine.
# Fermín Sanz-Orrio y Sanz

Fermín Sanz-Orrio y Sanz (Pamplona, 14 de juliol de 1901 – Madrid, 29 de novembre de 1998) va ser un advocat, sindicalista i polític tradicionalista espanyol, Ministre de Treball en el VIII Govern Nacional d'Espanya (1957-1962) presidit pel dictador Francisco Franco.

## Biografia

Va fer estudis de Dret a les Universitats de Valladolid i de Madrid. Advocat de l'Estat abans de 1936. Políticament procedent del carlisme però incorporat a Falange Espanyola anterior a la Guerra Civil Espanyola, on era en 1935 era sotscap provincial i local de Pamplona.

## Guerra Civil

Durant la Guerra Civil es va incorporar a l'exèrcit franquista amb el grau de capità. Va resultar ferit a l'agost de 1937 i posteriorment va passar a ocupar tasques polítiques. Dos dels seus germans van morir combatent en els Terços de Requetés.

## Franquisme

Amb el règim de Franco va ocupar nombrosos càrrecs. Delegat de Sindicats a Navarra, Barcelona (1939) i Madrid (1940). Governador Civil de Balears (1941). Encara en 1941 va ser Governador civil de Guipúscoa i posteriorment de Cadis, a conseqüència del desenllaç de la Crisi de maig de 1941. També en 1941, Sotssecretari nacional d'Obres Sindicals. En 1941 és nomenat Delegat nacional de Sindicats (en substitució de Gerardo Salvador Merino), càrrec que ocupa fins a 1951.

### Ministre de Treball

En 1957 va ser nomenat Ministre de Treball, en substitució de Girón. Va crear la Direcció general d'Ocupació, que va confiar a Wenceslao Fernández de la Vega Lombán, pare de la socialista María Teresa Fernández de la Vega, vicepresidenta del govern d'Espanya (2004-10). Va cessar en 1962.

### Ambaixador

En la seva etapa posterior va ser nomenat ambaixador en Pakistan, Filipines i Xina.

### Altres càrrecs

Va ser President del Banc Espanyol de Crèdit i vicepresident de les Corts Espanyoles. Membre de la Reial Acadèmia de Jurisprudència i Legislació.

## Publicacions de Fermín Sanz Orrio

* Los sindicatos españoles. Una creación para el mundo, Madrid, CIPOS de la DNS, 1948
* El jurista y la arquitectura institucional. Discurso, Madrid, Real Academia de Jurisprudencia y Legislación, 1964

## Referències

* ↑ Para que quede en la Historia a El Mundo, 7 d'agost de 2009

## Bibliografia

* Fermín Sanz-Orrio, luchador por la justicia social, 2009, Editorial Akrón, ISBN 978-84-936984-5-4
# Filocles (almirall)

Filocles (en llatí, Philocles; en grec antic, Φιλοκλη̂ς) fou un almirall atenenc que va viure al segle v aC.
Va agafar el comandament de la flota, juntament amb Adimant i Conó, després de la deposició dels generals de la batalla naval de les Arginuses, l'any 406 aC. Filocles va proposar la mutilació de tots els presoners: el dit polze de la mà dreta, segons Plutarc, o tota la mà, com diu Xenofont, però es creu que aquesta proposta no es va arribar a aplicar.
El mateix esperit de crueltat va mostrar Filocles quan va capturar unes trirrems de Corint i Andros, i va fer estimbar per un penya-segat tots els presoners. A la batalla d'Egospòtams va caure en mans de Lisandre, que el va fer matar, l'any 405 aC. Segons Xenofont, Lisandre va fer degollar Filocles juntament amb 3.000 presoners que havia fet a la batalla, i va perdonar el traïdor Adimant. Quan Lisandre li va preguntar quina pena creia que es mereixia, Filocles li va dir que no perdés el temps en un judici i el condemnés a la mateixa pena que ell li hauria aplicat. Va donar exemple als atenencs presoners fent-se ajusticiar el primer.

## Referències

* ↑ 1.Philocles a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 300
* ↑ Xenofont. Hel·lèniques II 1, 30-32
# Filocles el Vell

Filocles el Vell (en llatí Philocles, en grec antic Φιλοκλη̂ς), fill de Filòpites, fou un poeta tràgic grec nadiu d'Atenes, fill de la germana d'Èsquil. Filocles va guanyar en un concurs a Sòfocles que presentava Èdip Rei l'any 429 aC. De les seves obres només es conserva una línia reproduïda per Ateneu de Nàucratis, i encara ha estat posada en dubte per alguns erudits.
A més segons Aristòtil va escriure una tetralogia de Procne i Filomela sota el títol de "Pandonis" ("les filles de Pandíon)", i una comèdia anomenada Τηρεὺς ἢἔποψ (Tereu el puput), obra que va ridiculitzar Aristòfanes a Els ocells.
Suides diu que era contemporani d'Eurípides i que va compondre un centenar de tragèdies entre les quals:
* Ήριγόνη (Erígone)
* Ναύπλιος (Naupli)
* Οἰδίπους (Èdip)
* Οἰνεύς (Eneu)
* Πρίαμος (Príam)
* Πηνελόπη (Penèlope)
* Φιλοκτήτης (Filoctetes).
El seu fill Mòrsim també va ser poeta a més de metge i oftalmòleg.

## Referències

* ↑ 1.Philocles a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 301
# František Smetana

František Smetana (Ohnišťany, 8 de maig de 1914 - Praga, 25 de novembre de 2004) va ser un important violoncel·lista i professor de música txec, que va viure a l'estranger durant més de 35 anys.

## Biografia

Va agafar el seu amor per la música del seu pare, que havia tocat el violí als cinc anys. El professor Karel Pravoslav Sádlo, professor del Conservatori de Praga i de l'Acadèmia de les Arts Escèniques de Praga, el va sentir actuar de jove. El va portar a Praga i el va deixar estudiar violoncel al conservatori de Praga. František Smetana també es va llicenciar a l'Acadèmia d'Arts Escèniques de Praga, i més tard va estudiar a França a l'"École normale de musique" de París, on van impartir classes a Diran Alexanian i Pierre Fournier.
El 1934 (en els seus vint anys) es converteix en cofundador del "Trio Smetana" amb el pianista Josef Pálenícek i el violinista Alexander Plock. També va fundar el "Trio de Praga" amb el violinista Bruno Bělčík i el pianista professor AMU František Rauch. També va ser membre del Nonet txec i del quartet txecoslovac.
El 1940 es va casar amb el pianista Rudolf (Dolly) Urbánková, amb qui va organitzar concerts conjunts. Va actuar amb el trio de Smetana fins a la seva fusió amb el Trio txec a la postguerra, va actuar moltes vegades amb ell i va enregistrar moltes composicions musicals. Va promoure principalment obres d'autors txecs contemporanis.
A l'octubre de 1948, va ser arrestat per presumptes activitats anti-estatals i condemnat a mig any de presó, el que li va impedir tornar a activitats docents. L'agost de 1964, ell i la seva dona van viatjar a Kingston, Jamaica, per ensenyar violoncel i música de cambra. El 1966 es va traslladar als Estats Units, primer a Iowa i després a Virgínia a la capital, Richmond, on va treballar a la "Virginia Commonwealth University"". El 1971 va ser guardonat amb una ciutadania nord-americana i un professorat emèrit. A la Universitat va ser molt apreciat per l'èxit de les activitats pedagògiques i musicals. Va actuar activament en el trio "Amatia i Virginia trio", que més tard va ser rebatejat com a trio de Smetana. Va actuar per exemple, a Canadà, Amèrica central, Europa, Xina i Corea. La seva dona va morir el 1980.
Va tornar a la seva pàtria permanentment en 2001 i va viure fins a la seva mort l'11 de novembre, 2004 a Praga.

## Referències

* Llista d'obres de František Smetana al catàleg de la República Txeca
* ↑ Personalitats: František Smetana [en línia]. Oficina Municipal Ohnišťany, och. Hradec Králové [CIT. 2011-04-28]. Disponible en línia. 1992 a Nova York
* ↑ Jordi. Notícia: violoncel·lista František Smetana va morir [en línia]. Ràdio Txeca 7, ràdio Praha, Rev 03.12.2004 [CIT. 2011-04-28]. Disponible en línia. 1992 a Nova York
* ↑ ŠURÁŇOVÁ, Eva. Important violoncel·lista txec [en línia]. Palacký University, Facultat de filosofia i lletres, Departament de Musicologia, Olomouc, Rev. 2010 [CIT. 2011-04-28]. Disponible en línia. Eslovac
# Forath

Forath era una ciutat del sud de Mesopotàmia, entre els rius Eufrates i Tigris, que Plini el Vell diu que corresponia al regne de Caracene i que situa a la vora del Pasitigris. Se suposa que era a uns 20 quilòmetres de Càrax Espasinos, i alguns autors especulen que podria ser la ciutat de Bàssora, que de vegades ha estat anomenada Ferath Maisan, però això sembla dubtós.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Forath». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 21 abril 2021].
# Forats negres i universos primitius i altres assajos

Forats negres i universos primitius i altres assajos és un llibre de divulgació científica de l'astrofísic anglès Stephen Hawking.
Aquest llibre és una col·lecció dels assajos i les conferències escrites per Hawking, principalment sobre la composició dels forats negres, i per què podrien ser nodes a través dels quals crèixen altres universos. Hawking analitza la termodinàmica dels forats negres, la relativitat especial, la relativitat general, i la mecànica quàntica. Hawking també descriu la seva infància, i la seva experiència posterior amb l'Esclerosi lateral amiotròfica. El llibre també inclou una entrevista amb el Professor Hawking.

## Referències

* ↑ «Summary/Reviews: Black holes and baby universes and other...». Arxivat de l'original el 2015-11-22. [Consulta: 22 novembre 2015].
# Fionnuala Sherry

Fionnuala Sherry és una violinista irlandesa que forma part de Secret Garden, un grup que toca principalment música cèltica i new age i que va guanyar el Festival de la Cançó d'Eurovisió 1995 amb la cançó "Nocturne" representant a Noruega.
Fionnuala va créixer i anà a escola en Naas, en el comtat de Kildare, Irlanda, habitant en el se d'una família amb tradició musical que encengué la seua passió per la música a primerenca edat. Començà per tocar el violí als vuit anys i als quinze se traslladà a estudiar música a Dublín. Es graduà amb honors del Trinity College i del Col·legi de Música d'aquesta ciutat i fou contractada per l'orquestra de RTE, on romangué durant deu anys.
Fionnuala posseïx un enorme interès per la música, i açò pot veure's en els projectes i els artistes amb els quals ha estat involucrada (The Chieftains, Van Morrison, Sinéad O'Connor, etc.). Ha gravat també juntament amb la Irish Film Orchestra la banda sonora de diverses pel·lícules de Hollywood. És aquest mateix interès el qual la dugué a escriure i presentar les seues pròpies sèries musicals per a xiquets en la televisió nacional d'Irlanda, i després, a conèixer a Rolf Lovland i fundar Secret Garden el 1994.
Fionnuala, en estudi o sobre l'escenari, toca un violí English John Edward Betts de 1790.

## Enllaços externs

* http://www.secretgarden.no Siti oficial de Secret Garden] (noruec)
# Fiorano Modenese

Fiorano Modenese és una ciutat de la província de Mòdena, a l'Emília-Romanya.
Limita amb els municipis de Formigine, Maranello, Sassuolo i Serramazzoni. En el seu terme municipal es troben la reserva natural Salse di Nirano i el castell de Spezzano. Poc coneguda és l'església parroquial dedicada a Sant Joan Baptista. A Fiorano Modenese també s'hi troba el circuit privat de l'escuderia Ferrari, proper a la factoria que l'empresa té a Maranello. La ciutat es troba en una zona industrial dedicada a la producció de taulells.
# Forat d'Abella

El Forat d'Abella, popularment denominat lo Foradot és un indret del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà a tocar de la vila que dona nom al municipi. És a sota de l'extrem de llevant de la vila d'Abella de la Conca, al nord del Molí Vell d'Abella i al sud del Molí d'Abella. Es tracta del pas que ha obert al llarg del temps el riu d'Abella a l'extrem sud-oest de la Serra de Carrànima. Just damunt del forat, a ponent, hi ha situada la vila d'Abella de la Conca.
De fet, es tracta de tres forats successius, que superen els tres plegaments consecutius que es donen en aquest lloc, com es pot observar en una visita al lloc. El més gran és el central, que queda als peus de la vila i fa uns 80 metres de longitud per uns cinc d'amplada; el més septentrional queda a prop del Molí d'Abella. El Forat d'Abella marca el pas de la muntanya a la plana en el curs del riu d'Abella. S'hi arriba des de la Carretera d'Abella de la Conca pel Camí del Foradot. Aquest camí té continuïtat cap al nord a través del mateix Forat, tot i que quasi del tot impracticable per a vehicles per les roques existents a la llera del riu.
A mitjan segle xix es començà a desenvolupar un projecte que va quedar inconclús: el baró d'Abella pretenia crear un embassament a la vall superior de l'Abella, aprofitant l'estretor del Foradot per a fer-hi la presa. Les obres començaren (hi ha senyals a la mateixa roca que en fan de testimoni), però el projecte va quedar sense acabar per causes diverses, les que feren entrar en crisi la mateixa baronia.

## Etimologia

És un topònim romànic modern, de caràcter descriptiu: es tracta del forat en la formació rocosa que defineix aquest lloc pel qual s'escolen les aigües del riu de la vila d'Abella de la Conca, el riu d'Abella.

## Enllaços externs

* El Forat d'Abella en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Forat de Bulí

El Forat de Bulí és un tram engorjat del riu Rialb a les calcàries més occidentals de la serra d'Aubenç, en l'indret de Gavarra, del terme municipal de Coll de Nargó i Sant Martí de Rialb, contrada situada a l'extrem nord de la Baronia de Rialb.
Es tracta de quatre solcs molt estrets i profunds, el desnivell de les parets dels quals supera, en algun punt, els dos-cents metres. En realitat, l'aigua del riu es filtra pel lloc de les Cots i no reapareix fins al forat o deu de Bulí, enclavada en la zona més feréstega del congost, donant lloc a aquesta notable surgència valclusiana. Finalment, el riu desemboca a un túnel obert a la roca d'uns 100 metres de llargària.
Donat el caràcter específic del relleu i de la seva carstificació, fa d'aquest sistema d'engorjats un fenomen únic a Catalunya. Dins d'aquest sistema fluvial hi convergeixen, bàsicament quatre cursos d'aigua de règim intermitent: el torrent de Gavarra i el seu tributari, el torrent de Carreu, el torrent de Cerdanyès i el Rialb pròpiament dit, el qual a partir d'aquí travessa el terme de la Baronia de Rialb.

## Vegeu també

* Barranc de la Bastida
* Heretat de Guàrdia
* Pantà de Rialb

## Referències

* ↑ «Forat de Buli». Grup d'Espeleologia de Badalona, 16-11-2012. [Consulta: 17 setembre 2020].
* ↑ «Font de Buli». Grup d'Espeleologia de Badalona, 15-04-2013. [Consulta: 17 setembre 2020].
* ↑ Bach i Riu, Antoni; Gabriel i Forn, Manel. La Baronia de Rialb: un esbós històric. Diputació de Lleida, 1995 (Viles i Ciutats; 24). ISBN 84-87029-70-1.

## Enllaços externs

* Pàgina web de l'Ajuntament de la Baronia de Rialb
* Pàgina web de Lapica Trips&Events Arxivat 2021-06-13 a Wayback Machine.
# Fòrum romà de Caesaraugusta

El Fòrum romà de Caesaraugusta va ser un complex de l'època romana construït en la Colònia Caesar Augusta, a la província Hispània Citerior / Tarraconense pertanyent a l'Imperi Romà, actualment denominada Saragossa (Espanya).

## Ubicació

El fòrum estava situat a prop del port fluvial (encara que l'habitual era situar-lo en les vies principals de les ciutats), principalment pel seu paper dinamitzador de l'economia, constituint el punt neuràlgic de la vida social, religiosa, civil, política i econòmica de Caesaraugusta.

## Història i funció

Sé va començar a construir al segle i aC, sota el mandat de l'emperador August i es va anar ampliant sota el mandat de Tiberi.
Els fòrums romans es distribuïen a partir d'un gran espai obert, pavimentats amb grans lloses i envoltats d'un o diversos pòrtics circumdants, entorn dels quals se situaven els edificis més importants: la Cúria (edifici de caràcter polític), la Basílica (de caràcter jurídic i administratiu) i el Temple (de caràcter religiós).
Al costat d'ells estaven les tavernes, locals dedicats a usos comercials, i altres edificis relacionats amb l'administració.

## Conservació i exhibició

Es conserven de l'època fundacional (segle i aC) de l'emperador August un mercat, una claveguera i canonades d'aigua potable, i de l'època del seu successor Tiberi es conserven restes de l'esplèndid fòrum urbà, una claveguera, canals i algunes fonamentacions.
El museu del fòrum està ubicat sota el subsòl de la Plaça de la Seo. L'accés es realitza a través d'un prisma de plaques d'ònix iranià, i ofereix al visitant una mostra de la vida quotidiana de la ciutat durant el segle I dC, poc després de la seva fundació.

## Vegeu també

* Història de Saragossa
* Monuments romans de Saragossa

## Enllaços externs

* Pàgina de detalls i continguts del museu de Fòrum(castellà)
* Pàgina de l'Ajuntament de SaragossaArxivat 2007-09-27 a Wayback Machine. (castellà)
# Freeform

Freeform és un canal de televisió de pagament americà que és propietat de Walt Disney Television, una unitat de Disney Media Networks, un segment de The Walt Disney Company. Freeform emet una programació principalment dirigida a adolescents i joves - amb certa inclinació de la programació cap a dones joves - entre els 14 i els 34 anys, un objectiu demogràfic designat pel canal com a "fers". La seva programació inclou reordenaments sindicats contemporanis i sèries originals, llargmetratges i pel·lícules originals per a televisió.
Des que es va posar en marxa la xarxa el 29 d'abril de 1977 ha sofert diversos canvis en el seu format de programació i denominació sota els seus quatre propietaris diferents. La xarxa va ser fundada com a canal religiós, CBN Satellite Service—una extensió del servei de difusió cristiana del Patri Patró Robertson del televisista. Va evolucionar a una xarxa d'entreteniment centrada en la família el 1981 i es va convertir en una empresa amb ànim de lucre coneguda com a International Family Entertainment (IFE) el 1990, passant a ser coneguda com The Family Channel. Com a condició del spin-off, el canal estava obligat contractualment a mantenir els volts del 700 Club i un teletó anual el darrer diumenge de gener; aquestes condicions s'han aplicat a tots els futurs propietaris del canal.
El 1997, IFE i The Family Channel van ser adquirits per una empresa conjunta entre News Corporation i Saban Entertainment, i va resultar tornar a marcar com a Fox Family Channel un any després. Els nous propietaris volien tornar a posicionar la xarxa cap als espectadors més joves com a acompanyant del seu popular bloc de programació Fox Kids. Després de la lluita de la xarxa com a resultat dels seus canvis, l'empresa es va vendre a Disney el maig del 2001, en una venda que també va incloure Saban; el canal va modificar el seu nom a ABC Family sis mesos després, el 10 de novembre de 2001. El 6 d'octubre de 2015, Disney–ABC Television Group va anunciar que la xarxa rebrandaria com Freeform, adoptant oficialment aquest nom el 12 de gener de 2016.
A gener de 2016, Freeform estava disponible per a 92 milions de llars als Estats Units. El president de Freeform informa al president d'ABC Television Studios i ABC Entertainment.

## Referències

* ↑ «News Corp. and Haim Saban Reach Agreement to Sell Fox Family Worldwide to Disney for $5.3 Billion». , 23-07-2001.
* ↑ Carl DiOrio «Fox Family costs Mouse less cheese in final deal». Variety. Reed Business Information, 24-10-2001.
* ↑ Elizabeth Wagmeister «ABC Family to Rebrand Network ‘Freeform’ in January». Variety. Penske Media Corporation, 06-10-2015 [Consulta: 23 gener 2016].
* ↑ David Bauder. «ABC Family Changing Name To Freeform». NewsCheck Media, 06-10-2015.
* ↑ Denise Petski. «ABC Family Name-Change To Coincide With 'Pretty Little Liars' & 'Shadowhunters' Premieres». Penske Media Corporation, 10-12-2015.
* ↑ «Cable Network Coverage Area Household Universe Estimates: January 2016». Arxivat de l'original el 2017-12-02. [Consulta: 18 agost 2019].

## Enllaços externs

             A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Freeform
* Freeform - Lloc web oficial
# Francisco Garza Gutiérrez

Francisco Garza Gutiérrez (14 de març de 1904 - 30 d'octubre de 1965) fou un futbolista mexicà.

## Selecció de Mèxic

Va formar part de l'equip mexicà a la Copa del Món de 1930.

## Referències

* ↑ Francisco Garza Gutiérrez Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ CARRILLO, Omar. La Historia de las Copas del Mundo: Crónicas de la Selección Mexicana, El Tri en cada mundial.. Mèxic: Editorial Televisa edición, 2006.