# Sociofisiologia

La sociofisiologia és la «interacció entre la societat i el funcionament físic» que implica «la col·laboració de dues ciències veïnes: la fisiologia i la sociologia». En altres paraules, la sociofisiologia és la sociologia fisiològica, una ciència especial que estudia el vessant fisiològic de les interrelacions humanes (i d'altres animals).

## Àmbit de recerca interdisciplinari

A més d'haver estat denominada «àrea interdisciplinària de recerca, àrea que demostra la relació concomitant entre fisiologia i comportament social», la sociofisiologia també es pot qualificar d' «etologia social» i «energètiques social», és a dir, la «fisiologia dels fenòmens reactius provocats per les excitacions mútues d'individus de la mateixa espècie».
El caràcter interdisciplinari de la sociofisiologia comporta en gran manera una «síntesi de psicofisiologia i interacció social» de manera que es pot produir un «estudi sòcio-psicobiològic» dels «fenòmens biològics-sociològics». Aquest «estudi sòcio-psicobiològic» ha descobert una «compartició de la fisiologia entre les persones implicades en una interacció significativa», així com «un compromís fisiològic de resposta mútua que té una funció normativa per mantenir la cohesió social i el benestar en animals socials superiors». Aquest «compromís fisiològic de resposta mútua» posa en joc els «vincles estrets que uneixen els fenòmens socials amb els fenòmens biològics dels quals deriven immediatament».

## Fisiologia interpersonal

A més, la sociofisiologia explora la «relació íntima i la regulació mútua entre els sistemes socials i fisiològics que és especialment vital en els grups humans». És a dir, la sociofisiologia estudia els «fenòmens fisioenergètics i psicoenergètics a la base dels agrupaments socials». En aquesta línia, Zeliony (1912) va assenyalar que:
| « | Els canvis de la societat són el resultat de les activitats del sistema nerviós. Les excitacions varien amb el mateix animal i amb la mateixa classe d'animals. El problema del sociofisiòleg és esbrinar quins són els excitadors i quins els inhibidors. La fisiologia dona les lleis del sistema nerviós... Per tant, el deure del sociofisiòleg és donar una descripció dels processos nerviosos dels grups que han provocat canvis en l'entorn [físic i social]. | » |
A més, la sociofisiologia «descriu les relacions estructura-funció per a les estructures corporals i les funcions interactives rellevants per a la malaltia psiquiàtrica» i també «assumeix que els trastorns psiquiàtrics són variants patològiques de la motivació, les emocions i el conflicte implicats en els processos comunicatius normals». La psiquiatria, per tant, implica el diagnòstic i el tractament del que Lilienfeld va anomenar «patologia social fisiològica», i pot ser classificat com un subcamp de la sociofisiologia, anomenat «sociofisiologia patològica» per Zeliony. Tal com va resumir Ellwood, Zeliony pensava que, en el futur,
| « | Es farà necessària una patologia socio-fisiològica. El seu camp d'observació seran les desviacions de la norma que s'observen com a conseqüència de les diferències patològiques de l'organisme o com a conseqüència d'altres afeccions, com en els boigs o addictes al consum d'alcohol. | » |
Ellwood també va assenyalar que la futura sociofisiologia de Zeliony, sent una ciència biològica natural, ha de ser darwiniana.
En definitiva, la sociofisiologia és «fisiologia recíproca, interpersonal». Aquesta fisiologia interpersonal pot tenir implicacions en l'àmbit de la política humana. Per exemple, els resultats d'un estudi recent «suggereixen que les actituds polítiques varien amb trets fisiològics vinculats a maneres divergents d'experimentar i processar les amenaces ambientals».

## Referències

* ↑ Freund, 1988, p. 856.
* ↑ Mauss, 1936b, p. 373.
* ↑ Zeliony, 1912, p. 405-406.
* ↑ Di Mascio et al., 1955, p. 4.
* 1 2 Waxweiler, 1906, p. 62.
* 1 2 Adler, 2002, p. 884.
* ↑ Mauss, 1936c, p. 386.
* ↑ Mauss, 1936d, p. 385.
* 1 2 Adler, 2002, p. 885.
* ↑ Solvay, 1906, p. 26; Vincles estrets que uneixen els fenòmens sociològics amb els fenòmens biològics dels quals es deriven immediatament..
* ↑ Barchas, 1986, p. 210.
* ↑ Solvay, 1906, p. 25.
* ↑ Ellwood, 1916, p. 297-298.
* ↑ Gardner, 1997, p. 351.
* ↑ Gardner i Price, 1999, p. 247-248.
* ↑ Lilienfeld, 1879, p. 280.
* ↑ Zeliony, 1912, p. 405; Pathologische Soziophysiologie.
* ↑ Lilienfeld 1879, p. 280; Die physiologische Socialpathologie.
* 1 2 Ellwood, 1916, p. 298.
* ↑ Oxley, 2008, p. 1669.

## Bibliografia

* Adler, H. M. «The sociophysiology of caring in the doctor–patient relationship» (en anglès). Journal of General Internal Medicine, 17(11), 2002, pàg. 883-890.
* Barchas, P. R.. Social Hierarchies: Essays Toward a Sociophysiological Perspective (en anglès). Westport, CT: Greenwood, 1984.
* Barchas, P. R.; Mendoza, S. P.. Social Cohesion: Essays Toward a Sociophysiological Perspective (en anglès). Westport, CT: Greenwood, 1984.
* Barchas, P. R.. «A sociophysiological orientation to small groups». A: Advances in Group Processes (en anglès). 3. Greenwich: JAI Press, 1986, p. 209-246.
* Buytendijk, F. J.. Prolegomena to an Anthropological Physiology (en anglès). Pittsburgh: Duquesne University Press, 1974.
* Di Mascio, A.; Boyd, R. W.; Greenblatt, M.; Solomon, H. C. «The psychiatric interview (a sociophysiologic study)» (en anglès). Diseases of the Nervous System, 16(1), 1955, pàg. 4-9.
* Ellwood, C. A. «Objectivism in sociology» (en anglès). American Journal of Sociology, 22(3), 1916, pàg. 289-305.
* Freund, P. E. S. «Bringing society into the body: Understanding socialized human nature» (en anglès). Theory and Society, 17(6), 1988, pàg. 839-864.
* Gardner, Jr., R. J. «Sociophysiology as the basic science of psychiatry» (en anglès). Theoretical Medicine, 18(4), 1997, pàg. 335-356.
* Gardner, Jr., R. J.; J. S., Price. «Sociophysiology and depression». A: The Interactional Nature of Depression: Advances in Interpersonal Approaches (en anglès). Washington, DC: American Psychological Association, 1999.
* Gardner, Jr., R. J.; Wilson, D. R.. «Sociophysiology and evolutionary aspects of psychiatry». A: Textbook of Biological Psychiatry (en anglès). Wiley, 2004.
* Lilienfeld, P. «Die sociale Physiologie». A: Gedanken über die Socialwissenschaft der Zukunft (en alemany). 4. Mitau: E. Behre's Verlag, 1879.
* Mauss, M. «Les techniques du corps» (en francès). Journal de Psychologie, 32(3)-32(4), 1936.
* Mauss, Marcel. Collaboration de deux sciences voisines: physiologie, sociologie (en francès), 1936b. A més, Freund (1988) analitza el treball de F. J. Buytendijk (1974), que «és un exemple d'un esforç per redefinir la fisiologia mecanicista de manera que inclogui la subjectivitat i l'existència social com a aspectes interrelacionats del nostre ésser físic» (Freund 1988: 847), de manera que existeix una «relació de "condicionament" mútuament entre els factors sociopsicològics i biològics. Els entorns socials "construeixen" cossos, que al seu torn afecten el comportament social, i aquest comportament al seu torn modifica encara més els cossos» (Freund 1988: 849).
* Mauss, Marcel. Étude socio-psycho-biologique (en francès), 1936c.
* Mauss, Marcel. Phénomènes biologico-sociologiques (en anglès), 1936d.
* Mysterud, I. «One name for the evolutionary baby? A preliminary guide for everyone confused by the chaos of names.» (en anglès). Social Science Information, 43(1), 2004, pàg. 95-114.
* Oxley, D. R. «Political attitudes vary with physiological traits». Science, 321(5896), setembre 2008, pàg. 1667-1670. DOI: 10.1126/science.1157627.
* Perec, G. «Lire: esquisse socio-physiologique» (en francès). Esprit, 453, 1976, pàg. 9-20.
* Reinheimer, H. Symbiosis: A Socio-physiological Study of Evolution (en anglès), 1920. eRinheimer sembla utilitzar el terme «sociofisiologia» com a sinònim d'«eugenèsia», ús que difereix enormement del d'altres escriptors, tant primerencs com tardans.
* Solvay, E. «Note sur des formules d’introduction à l’énergétique physio- et psycho-sociologique». A: Notes et Mémoires (en francès). 1. Bruxelles i Leipzig: Misch et Thron, 1906.
* Waid, W. M.. Sociophysiology (en anglès). Nova York: Springer Verlag, 1984.
* Waxweiler, Emile. Éthologie sociale; énergétique sociale — physiologie des phénomènes réactionnels dus aux excitations mutuelles des individus de même espèce (en francès), 1906.
* Waxweiler, E. «Esquisse d’une sociologie». A: Notes et Mémoires (en francès). 2. Bruxelles i Leipzig: Misch i Thron, 1906b.
* Zeliony, G. P. Die physische Seite der Wechselbeziehungen der Menschen kann nichtsdestoweniger Gegenstand einer besonderen Naturwissenschaft sein, welche ich als "physiologische Soziologie" oder besser "Soziophysiologie" zu bezeichnen vorschlage" (en alemany), 1912. El document de Zeliony de 1912, el més antic conegut que utilitza el terme «sociofisiologia» i els seus derivats, per exemple, «soziophysiologie», «soziophysiologische», etc.) es va lliurar originalment com a conferència a la Societat Filosòfica de Sant Petersburg el 19 de març de 1909 (Zeliony 1912: 405). Tot i que Zeliony (Zeliony 1912: 406) atribueix el terme «sociofisiologia» al filòsof rus A. I. Wedensky, Paul von Lilienfeld, el 1879, va publicar un llibre titulat "Fisiologia social", que utilitza en tot el concepte unificat, unit amb un guió, «fisiologia-social» («social-fisiologia», «physiologie»] a més del substantiu modificat, separat per un espai, «fisiologia social» [«sociale Physiologie»]. G. P. Zeliony, un treballador del laboratori d'Pavlov, va prendre com a punt de partida per a la seva «futura sociofisiologia», l'estudi de les «interrelacions reflexosives» [«reflektorischen Wechselbeziehungen»] dels humans i altres animals (Zeliony 1912: 405; 412-413)
* Zeliony, G. P.. «Über die zukünftige Soziophysiologie». A: Archiv für Rassen- und Gesellschafts-Biologie (en alemany). 9(4), 1912b, p. 405-429.