OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# A la calle

A la calle és el títol d'un maxi single editat l'any 1986 pel grup musical basc Kortatu.
El maxi senzill es va editar a principis del 1986, any en què també van publicar l'LP El estado de las cosas. Estava format per tres cançons: «Hay algo aquí que va mal» (una versió en clau reggae de la versió de Stiff Little Fingers del tema «Doesn´t make it allright» del grup de ska The Specials), «A la calle» (un tema rock propi) i «Desmond dub», un dub de «Desmond Tutu» (un tema del seu primer LP). «Desmond dub» va ser el primer dub que es va realitzar a Espanya.
Els dos primers temes els van gravar en els estudis Elkar de la mà de Jean Phocas (membre del grup reggae Potato), mentre que, per a «Desmond dub», simplement van remesclar el material que ja havien gravat als estudis Tsunami amb l'ajuda de Carolo. El maxi va ser produït pel mateix grup i Marino Goñi, que ja havia col·laborat amb ells com a tècnic de so en el seu primer LP.
L'any 1998, la discogràfica Oihuka (hereva de Soñua), va editar per primera vegada en CD les tres cançons en incloure-les com a temes extra en la reedició en CD de El Estado De Las Cosas.

## Llista de cançons

Cara A
* «Hay algo aquí que va mal»
* «A la calle»
Cara B
* «Desmond dub»
«Desmond dub» i «A la calle» van ser compostes per Fermin i Iñigo Muguruza. «Hay algo aquí que va mal» és una versió de «Doesn´t make it allright» de The Specials que adapta fidelment (excepte en la lletra) la versió que al seu torn van fer els nord-irlandesos Stiff Little Fingers de la cançó en el seu LP Nobody's heroes (1980).

## Crèdits

* Fermin Muguruza: guitarra i veu.
* Iñigo Muguruza: baix, guitarra i veu.
* Treku Armendáriz: bateria.

### Músics addicionals

* Jesús Soldevilla: percussió a «Desmond dub».

## Personal tècnic

* Jean Phocas: tècnic de so i mescles a «Hay algo aquí que va mal» i «A la calle».
* Josean López: tècnic de so i mescles a «Desmond dub».
* Carolo: remescla de «Desmond dub».
* Marino Goñi: productor.
* Txabi Oneka: disseny.
* Karlos Korbella: fotografia de portada.
* Dieguillo: disseny de la bota de la contraportada.

## Referències

* ↑ F-M Hop: Música vasca: Kortatu, en el dosier especial sobre música vasca, publicado por La Factoría del Ritmo, marzo-julio de 1996.
# Abbassa

Abbassa o Abassa (segle viii) fou una princesa abbàssida, germana d'Harun ar-Raixid.
Harun ar-Raixid es mostrava trist de ser el seu parent, perquè la tenia en alta estima i se sentia atret per ella a causa de la seva bellesa, virtuts i talents. Per no haver de separar-se d'ella, la casà amb el seu visir Jàfar ibn Yahya; d'aquesta manera Harun tindria el gust de poder conversar amb les dues persones de més intel·ligència que coneixia alhora, car segons un antic costum, una princesa no podia romandre davant d'un home, a menys que fos el seu marit o un familiar. El califa posà una condició al casament, exigí a Jàfar que no consumaria mai el matrimoni, que només miraria a Abbassa com una germana i mai com una dona. El motiu hauria estat la preocupació que li causava el deshonor que resultaria de mesclar la sang dels califes amb la d'un vassall, per molt distingit que fos i per molta estima que li tingués. Amb tot, la unió d'ambdós feu transgredir la condició de Harun, Abbassa quedà embarassada d'un fill, que tractaren d'ocultar, fins i tot quan el nen va nasqué l'enviaren a la Meca.
Finalment, les notícies arribaren a orelles del califa, que enrabiat feu executar no sols a Jàfar, que fou decapitat, sinó a tota la seva família, els barmàquides. Per la seva banda, Abbassa fou expulsada del palau, privada de tots els seus béns i reduïda a la més absoluta misèria. Segons un relat, uns anys més tard s'hauria trobat amb una senyora que la reconegué i prestà ajuda donant-li 500 dracmes de plata. Altres versions, diuen que fou reclosa a les masmorres de palau, on hi hauria mort de pena.
Es diu que Abbassa era una dona de molt talent per a les arts, especialment per a la poesia, de versos de gran qualitat. Alguns fragments, segons Knapp, tracten sobre la pròpia bellesa, talents i infortunis, on titlla de tirà al seu germà.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Betham, Matilda. A biographical dictionary of the celebrated women of every age and country (en anglès). Londres: B. Crosby, 1804, p. 1.
* 1 2 3 4 5 6 Díez Canseco, Vicente. Diccionario biográfico universal de mujeres célebres (en castellà). Tom I, 1844, p. 14.
* ↑ Knapp, Samuel. Female biography: containing notices of distinguished women, in different nations and ages (en anglès). Filadèlfia: Thomas Wardle, 1846, p. 69.
# AWU

AWU té els següents significats:
* Australian Workers Union, sindicat d'Austràlia
* Abeokuta Women's Union, moviment polític històric del regne d'Abeokuta, a Nigèria
# Abisme

«Abisme» té aquests significats:
* L'abisme, concepte religiós.
* L'abisme o zona abissal (o zona abisopelàgica); regió de l'oceà compresa entre els 3.000 i 6.000 m de profunditat.
* La plana abissal, zona plana o de pendent molt suau del fons de la conca oceànica profunda.
* L'abisme Challenger o fossa Challenger (o avenc Challenger); el punt més profund mesurat dels oceans.
Així mateix, en literatura, cinema i televisió, pot fer referència a:
* L'abisme d'Helm, lloc fictici de la fantàstica Terra Mitjana de l'escriptor britànic J. R. R. Tolkien, i que apareix en la seua novel·la El Senyor dels Anells.
* Abisme, pel·lícula nord-americana de 1977, del director i productor britànic de cinema Peter Yates.
* Abismos de pasión, pel·lícula mexicana del director espanyol Luis Buñuel, adaptació cinematogràfica de la novel·la Cim borrascosos, de l'escriptora anglesa Emily Brontë.
* Abismo de pasión, serial mexicà produïda per Angelli Nesma para Televisa, adaptació de la telenovel·la de 1996 Canyar de passions.
A més, pot referir-se a:
# Abisme (religió)

Un abisme és una profunditat sense fons i, per extensió, qualsevol lloc profund. La paraula sol usar-se per a al·ludir a un pou, ja siga el fons més profund de l'oceà o l'Infern. Procedeix del grec αβυσσος, "sense fons", forma que pot provenir del sumeri Abzu (en acadi Apsu), "aigües profundes".
Com a regió cosmològica està present a la mitologia babilònica, egípcia, grega, jueva (la Càbala, l'Oració de Manasés i altres llibres fonamentals) i cristiana.
Segons l'obra Greek and English Lexicon to the New Testament (Londres, 1845, pàg. 2), el terme grec αβυσσος (á·bys·sos) significa "molt o summament fondo". Per al Greek-English Lexicon (de Liddell i Scott, Oxford, 1968, pàg. 4), el significat és "insondable, il·limitat". La Septuaginta grega ho utilitza en general per a traduir la paraula hebrea tehóhm (profunditat aquosa), com al Gènesi 1:2; 7:11.
De la idea general de profunditat, el terme va adquirir el significat de "lloc dels morts", si bé aparentment mai va arribar a ser el mateix que el She'ol. Segons la Bíblia hebrea, és la presó dels esperits malvats d'on ocasionalment ixen per causar maldat, i on Satanàs està condemnat a habitar.
Sota l'altar del temple de Jerusalem es creia que hi havia un passatge que portava a l'abisme del món, on descansava una pedra fundacional de la terra. En la cosmografia rabínica l'abisme és una regió de Gehena situada sota el llit de l'oceà i dividida en tres o set parts superposades una sobre una altra. En la Càbala l'abisme, com un obertura cap a l'inframon, és l'estatge d'esperits malvats i es correspon amb l'obertura de l'abisme cap al món superior. En general l'abisme es considera vagament com un lloc d'extensió indefinida, habitada de misteri i dolor.
Al Gènesi (1,2) significa l'abisme primigeni de les aigües anterior a la creació del món. Aquest significat equival molt probablement al babiloni Tiamat i a l'egipci num.
En la mitologia grega és la presó dels enemics de Zeus.
Al Nou Testament té significat de lloc habitat per dimonis (Lc 8, 31) i presó on està internat el Diable (Rm 10,7; Ap 20,2).

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Rodríguez Santidrián, Pedro. «Abismo». A: Diccionario de las religiones. Madrid: Alianza, 1994, p. 10. ISBN 84-7838-400-6.
* 1 2 «abyss». Online Etymology Dictionary. Douglas Harper. [Consulta: 31 juliol 2017].
* ↑ Schneider, Tammi J. An Introduction to Ancient Mesopotamian Religion (en anglès). Grand Rapids, MI: Wm. B. Eerdmans Publishing, 2011-06, p. 43. ISBN 9780802829597.
* 1 2 Kohler, Kaufmann. «Abyss». Jewish Encyclopedia. [Consulta: 1r agost 2017].
* ↑ Jb 41,24
# A Cañiza

A Cañiza és un municipi de la Província de Pontevedra a Galícia. Pertany a la Comarca da Paradanta. Limita amb els municipis de Mondariz, Covelo, Melón (a la província d'Ourense), Crecente, Arbo, As Neves i Ponteareas.
Evolució demogràfica :
| 1900 | 1930 | 1950 | 1981 | 2004 |
| 7.923 | 7.655 | 8.186 | 7.810 | 6.782 |
| Fonts: INE i IGE (Els criteris de registre censal variaren i les dades de l'INE i de l'IGE poden no coincidir.) |||||

## Parròquies

* As Achas (San Sebastián)
* A Cañiza (Santa Teresa)
* O Couto (San Bartolomeu)
* A Franqueira (Santa María)
* Luneda (Santa María)
* Folgoso (Santa María)
* Parada de Achas (Santiago)
* Petán (San Xián)
* Valeixe (Santa Cristina).

## Economia

La seva economia se centra principalment en la ramaderia bovina i porcina i la producció de pernils, i cada vegada adquireix més importància el seu polígon industrial, que compta amb nombroses empreses nacionals i estrangeres. El seu monument més representatiu és el santuari de la Verge de la Franqueira i les restes d'un antic monestir cistercenc dedicat a Sant Benet.
# Abu-l-Fidà

Al-Màlik al-Muàyyad Abu-l-Fidà Ismaïl Imad-ad-Din ibn (al-Àfdal) Alí ibn (al-Mudhàfar) Mahmud ibn (al-Mansur) Muhàmmad ibn Taqí-d-Din Úmar ibn Xàhanxah ibn Ayyub —àrab: أبو الفداء إسماعيل بن علي بن محمود بن محمد بن عمر بن شاهنشاه بن أيوب, Abū l-Fidāʾ Ismāʿīl b. ʿAlī b. Maḥmūd b. Muḥammad b. ʿUmar b. Xāhanxāh b. Ayyūb—, més conegut simplement com a Abu-l-Fidà (Damasc, novembre del 1273 - Hamat, 27 d'octubre de 1331), fou un príncep i historiador aiúbida sirià.
Als 12 anys fou present al setge que el seu pare i el seu cosí Al-Mudhàffar II ibn Sulayman (emir de Hama) van fer de la ciutat de Markab, que fou ocupada (1285). Va participar en altres campanyes contra els croats. El principat de Hama fou suprimit el 1299 i es va posar al servei dels governadors mamelucs.
Va aconseguir el favor del soldà mameluc Al-Màlik an-Nàssir Muhàmmad ibn Qalàwun, però no va poder obtenir el nomenament com a governador de Hama. A proposta del cap àrab Muhanna, fou designat finalment el 14 d'octubre del 1310, xeic dels Al Fadl; el 1312 el seu govern va esdevenir vitalici, però el 1314 va quedar sota dependència directa del governador de Damasc, Tankiz, amb el qual va tenir males relacions per un temps. Així i tot, va reforçar la seva posició a la cort. El 1319/1320 va acompanyar al soldà al pelegrinatge a la Meca i a la tornada va rebre el títol d'Al-Màlik al-Muàyyad (28 de febrer de 1320) que li donava el poder sota tots els governadors de Síria. Va morir a Hama el 27 d'octubre de 1331. Tankiz va donar suport al seu fill Al-Àfdal Muhàmmad, que el va succeir.
Va escriure diverses obres entre les quals Mukhtasar ta'rikh al-bashar, que és una història universal fins al 1329 basada en part en Ibn al-Athir, i la Takwim al-buldan, obra de geografia acabada el 1321.

## Bibliografia

* Carra de Vaux, Les penseurs de l'Islam
# Abu-l-Fàraj ibn Imran

Abu-l-Fàraj ibn Imran fou emir de la Batiha de la dinastia Banu Xahin. Era fill del fundador de la dinastia Imran ibn Xahin.
Vers el 982 o començament del 983, va assassinar al seu germà Hussayn ibn Imran, i va ocupar el poder. Només va sobreviure un any i el mateix 983 o el 984 fou assassinat pel hadjib Muzaffar ibn Ali antic general d'Imran ibn Xahin, que va posar al tron a un fill menor d'edat de Hussayn, de nom Abu-l-Maali ibn Hussayn, sota la seva regència.

## Referències

* Streck, M.; Ali, Saleh A. el-. "al-Baṭīḥa". Encyclopaedia of Islam, segona edició. Editada per: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Brill Online, 2016. 22 de maig de 2016 <http://referenceworks.brillonline.com/entries/encyclopaedia-of-islam-2/al-batiha-COM_0104>
* ʿImrān". Encyclopaedia of Islam, primera edició (1913-1936). Editada per M. Th. Houtsma, T.W. Arnold, R. Basset, R. Hartmann. Brill Online, 2016. 22 de maig de 2016 <http://referenceworks.brillonline.com/entries/encyclopaedia-of-islam-1/imran-SIM_3177>
# Aegopogon

Aegopogon és un gènere de plantes de la subfamília de les cloridòidies, família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.

## Taxonomia

* Aegopogon argentinus Mez
* Aegopogon avenaceus (R. Br.) P. Beauv.
* Aegopogon breviglumis (Scribn.) Nash
* Aegopogon bryophilus Döll
* Aegopogon cenchroides Humb. i Bonpl. ex Willd.
* Aegopogon debilis (R. Br.) P. Beauv.
* Aegopogon fiebrigii Mez
* Aegopogon geminiflorus Kunth
* Aegopogon gracilis Vasey
* Aegopogon guatemalensis Gand.
* Aegopogon imperfectus Nash
* Aegopogon laguroides (R. Br.) P. Beauv.
* Aegopogon multisetus Steud.
* Aegopogon pusillus P. Beauv.
* Aegopogon quinquesetus (Lag.) Roem. i Schult.
* Aegopogon rigidisetus Steud.
* Aegopogon setifer Nees
* Aegopogon solisii G.A. Levin
* Aegopogon strictus (R. Br.) P. Beauv.
* Aegopogon submuticus Rupr.
* Aegopogon tenellus (DC.) Trin.
* Aegopogon trisetus (Lag.) Roem. i Schult.
* Aegopogon turbinatus (R. Br.) P. Beauv.
* Aegopogon unisetus (Lag.) Roem. i Schult.

## Referències

* ↑ Willdenow, Carl Ludwig von. 1806. Caroli a Linné Species plantarum :exhibentes plantas rite cognitas, ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas. Editio quarta 4(2): 899. in Latin
* ↑ Watson L, Dallwitz MJ. «The grass genera of the world: descriptions, illustrations, identification, and information retrieval; including synonyms, morphology, anatomy, physiology, phytochemistry, cytology, classification, pathogens, world and local distribution, and references». The Grass Genera of the World, 2008. Arxivat de l'original el 2008-07-04. [Consulta: 19 agost 2009].
* ↑ Tropicos, Aegopogon Humb. & Bonpl. ex Willd.
# Accokeek

«Accokeek» té aquests significats:
* Accokeek (CDP), concentració de població designada pel cens al Comtat de Prince George's de Maryland
* Accokeek, relatiu o pertanyent als accokeeks, grup d'amerindis dels Estats Units que vivien a Maryland meridional en l'època de la colonització anglesa
* Jaciment Accokeek, jaciment al Comtat de Prince George's, Maryland, a la riba del riu Potomac
# Acción mutante

Acción mutante és una pel·lícula espanyola de 1993, la primera a haver estat dirigida per Álex de la Iglesia. En la seva òpera prima De la Iglesia adopta una estètica ciberpunk per a dur a terme una comèdia amb un sentit de l'humor que li és molt característic. Així, entre grans corporacions, mutants i colònies espacials, tenim cançons de Massiel i bascos dels de boina a rosca al comandament de vaixells de càrrega espacials que transporten palets de lluç.

## Repartiment

* Antonio Resines (Ramón Yarritu)
* Álex Angulo (Álex Abadie)
* Frédérique Feder (Patricia Orujo)
* Juan Viadas (Juan Abadie)
* Karra Elejalde (José Óscar Tellería 'Manitas')
* Saturnino García (César Ravestein 'Quimicefa')
* Fernando Guillén (El ominoso Orujo)
* Jaime Blanch (El presentador loco)
* Ion Gabella ('Chepa', el jorobado maldito)
* Bibiana Fernández (Invitada de lujo)
* Rossy de Palma (Invitada de lujo)
* Enrique San Francisco (El novio ultrajado)
* Féodor Atkine (Kaufmann)
* Alfonso Martínez (M.A.)
* Santiago Segura (Ezequiel)
* Ray Pololo

## Sinopsi

Bilbao, any 2012. Una estranya banda terrorista anomenada “Acción Mutante” sembra el terror al país. Està formada per éssers deformats que pretenen venjar-se dels rics i macos. El cervell del grup és el malvat Ramón Yarritu, un ésser sense escrúpols que ha segrestat la filla del rei del pa integral el dia del seu casament.

## Banda sonora

La banda sonora és a càrrec del grup madrileny Def Con Dos amb el tema «Acció mutante» del disc Armas pal pueblo (1994).

## Palmarès cinematogràfic
### Premis

* 1993: Goya als millors efectes especials compartit entre Emilio Ruiz del Río, Olivier Gleyze, Yves Domenjoud, Jean-Baptiste Bonetto, Bernard André Le Boett i Poli Cantero
* 1993: Goya al millor direcció de producció per a Esther García.
* 1993: Goya al millor maquillatge o perruqueria per a Paca Almenara.
* 1994: Premi Ignotus a la millor producció audiovisual.
* 1994: Premi Ignotus a la millor obra poètica per la cançó de Def Con Dos.

### Nominacions

* 1993: Goya. Millor director novell per a Álex de la Iglesia.
* 1993: Goya. Millor muntatge, 1993 per a Pablo Blanco.
* 1993: Goya. Millor direcció artística per a José Luis Arrizabalaga.
* 1993: Gran Premi d'Avoriaz al millor director.
* 1993: Millor pel·lícula al Festival de Cinema de Bogotà.
* 1994: Festival de Cinema Fantàstic al millor director

## Referències

* ↑ Acción Mutante a Fotogramas
* ↑ Ación mutante al web dels Premis Goya

## Enllaços externs

* Acción mutante a espinof.com
# Aaron Mokoena

Aaron Mokoena (nascut el 25 de desembre del 1980 a Johannesburg) és un futbolista sud-africà que juga com a migcampista pel Portsmouth FC de la FA Premier League anglesa.

## Referències

* ↑ Plantilla:Nftstat

## Enllaços externs

* Dades estadístiques sobre Aaron Mokoena a soccerbase.com
# Aaron Mooy

Aaron Frank Mooy (Sydney, 15 de setembre de 1990), nascut Aaron Kuhlman, és un jugador de futbol professional australià que actualment juga al club britànic Brighton & Hove Albion FC i a la selecció australiana.
Nascut a Sydney, Mooy va començar a jugar a futbol al New South Wales Institute of Sport i al Bolton Wanderers, abans de debutar a nivell professional al St Mirren. Va tornar a la seva ciutat natal per jugar amb el Western Sydney Wanderers el 2012, i posteriorment va fitxar pel Melbourne City, dos anys més tard. El 2016 va fitxar pel Manchester City FC, però va ser cedit immediatament al Huddersfield Town, ajudant l'equip anglès a pujar a la Premier League. El juny de 2017 va fitxar pel Huddersfield.
Mooy ha disputat 32 partits amb la selecció australiana des que va debutar el 2012, aconseguint un total de cinc gols.

## Palmarès

Western Sydney Wanderers
* Lliga australiana (1): 2012–13
Huddersfield Town
* Play-offs d'ascens a la Premier League: 2016–17

## Referències

* ↑ OfficialHTAFC. «INTERVIEW: new signing Aaron Mooy on his move to HTAFC», 05-07-2016. [Consulta: 22 agost 2017].
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«».
* ↑ «It's official! Mooy wanders down to Heart». Western Sydney Wanderers FC, 21-05-2014 [Consulta: 24 juliol 2016]. Arxivat 11 October 2016$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2016-10-11. [Consulta: 16 juny 2018].
* ↑ Woodcock, Ian «Huddersfield Town 0–0 Reading». BBC Sport, 29-05-2017 [Consulta: 29 maig 2017].
Aaron Mooy amb la selecció australiana - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol d'Austràlia – Copa del Món de Futbol 2018
1 Ryan •
2 Degenek •
3 Meredith •
4 Cahill •
5 Milligan •
6 Jurman •
7 Leckie •
8 Luongo •
9 Juric •
10 Kruse •
11 Nabbout •
12 Jones •
13 Mooy •
14 Maclaren •
15 Jedinak  •
16 Behich •
17 Arzani •
18 Vukovic •
19 Risdon •
20 Sainsbury •
21 Petratos •
22 Irvine •
23 Rogic •
Entrenador: Bert van Marwijk
Selecció de futbol d'Austràlia – Copa del Món de Futbol 2022
1 Ryan •
2 Degenek •
3 Atkinson •
4 Rowles •
5 Karačić •
6 Tilio •
7 Leckie •
8 Wright •
9 Maclaren •
10 Hrustic •
11 Mabil •
12 Redmayne •
13 Mooy •
14 McGree •
15 Duke •
16 Behich •
17 Devlin •
18 Vukovic •
19 Souttar •
20 Deng •
21 Kuol •
22 Irvine •
23 Goodwin •
24 King •
25 Cummings •
26 Baccus •
Entrenador: Arnold :
# Afrodita Sosandra

Afrodita Sosandra ('salvadora dels homes') és una escultura de bronze realitzada per Calamis ca. 460 ae, de la qual només es conserven còpies en marbre d'època romana. La millor, possiblement, n'és la conservada al Museu Arqueològic Nacional de Nàpols datable del segle II de.
Llucià indica la presència d'aquesta estàtua en l'accés al Propileu de l'Acròpoli d'Atenes, i en subratlla el somriure "pur i venerable".
Es coneixen una vintena de còpies de marbre d'època romana d'aquesta obra, entre les quals destaca un cos sense cap i un bust al Louvre, i un fragment de cap a l'Antiquarium del Palatí de Roma. L'estàtua napolitana es trobà a Baiae en un estat sense polir. Una altra se'n conserva al Museu de Pèrgam de Berlín.

## Descripció i estil

La dea Afrodita apareix embolicada en un mantell, fins i tot sobre el cap, que cau amb estudiats plecs, mentre que als peus es veu la vora d'una túnica més lleugera, amb plecs més fins, dels quals sorgeix el calçat. Es tracta d'un dels exemples més famosos d'escultura grega d'estil sever, que tendeix a la composició de l'expressió del rostre i sobretot de la vestidura que embolcalla tota la figura, cegant-ne completament l'anatomia i deixant que la llum llisque suaument sota els amples plans del teixit.
Luigi Lanzi remarcà "la verecondia i il sorriso" del seu bell rostre oval. Les fonts antigues destaquen el pudor i la puresa, que revelen per primera vegada una introspecció psicològica.

## Referències

* ↑ Luciano, Immagini, 4, 6
* ↑ Luigi Lanzi, Notizie della scultura degli antichi, Fiesole, 1824, p. 49

## Bibliografia

* Bianchi Bandinelli, Ranuccio; Enrico Paribeni. UTET Libreria. L'arte dell'antichità classica. Grecia, 1986. ISBN ISBN 88-7750-183-9..
* Nicola Bonacasa. L'Erma di Bretschneider. Lo stile severo in Grecia e in Occidente : aspetti e problemi, 1995. ISBN ISBN 9788870628821..
* Bertelli, Carlo; Antonella Coralini; Andrea Gatti. Edizioni scolastiche Bruno Mondadori. La storia dell'arte : dalle origini all'età carolingia, 2010. ISBN ISBN 978-88-424-4664-4..
* Pierluigi De Vecchi ed Elda Cerchiari, I tempi dell'art, volume 1, Bompiani, Milano 1999. ISBN 88-451-7107-8
# Abu l-Fath Muhammad ibn Annaz

Abu-l-Fat·h Muhàmmad ibn Annaz fou el fundador de la dinastia annàzida. Era un cap kurd; els seus títols eren hàjib i nadjib pel que cal suposar que era un funcionari del buwàyhida Baha al-Dawla (980-1013) i va poder governar a Hulwan del 991 al 1010.
El 997 es va apoderar de Dakuka que pertanyia als Banu Uqayl. El 999 va aniquilar el petit feu local de Zahman ibn Hindi a Khanikin. El 1002 va lluitar contra el Banu Mazyad (mazyàdides) aliat al cap Hadjdjadj ibn Hormuz. El mateix any es va posar al servei de Amid al-Djuyush.
El 1006 fou expulsat de Hulwan pel kurd Badr ibn Hasanwayh aliat a Abu l-Hasan Ali ibn Mazyad, i es va retirar a Bagdad amb el visir Amid al-Djuyush Abu Ali Hasan ibn Abi Djafar, i al cap d'uns mesos es va signar un tractat amb el cap kurd rival pel qual es va declarar vassall hasanwàyhida i va recuperar Hulwan (1007) o en tot cas abans del 1010, perquè segon Ibn al-Athir va morir aquest any en aquesta ciutat.
El va succeir a Hulwan el seu fill Hisam al-Din Abu l-Shawk Faris, però altres germans van obtenir alguns territoris: Muhalhil ibn Muhammad a Shahrazur, i Surkhab ibn Muhammad a Bandanidjin (Mandali) al sud, prop dels territoris dels luris.

## Referències

* Article sobre els annàzides a Encyclopaedia Iranica