OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Dubovka

Dubovka és el nom dels següents llocs:
* Dubovka (Tula), localitat de l'óblast de Tula, a Rússia
* Dubovka (Volgograd), ciutat de l'óblast de Volgograd, a Rússia
# Pratap Singh Rao Gaikwar

Farzand-i-Khas-i-Daulat-i-Inglishia, Shrimant Maharaja Sir Pratap Singh Rao Gaikwar Sena Khas Khel Shamsher Bahadur fou maharaja de Baroda i cavaller britànic (GCIE 1 de gener de 1941). Era fill de Shrimant Yuvaraj Fateh Singh Rao Gaikwar Yuvaraj Sahib de Baroda (mort el 14 de setembre de 1908) i net i successor de Sayaji Rao III Gaikwar, quan va morir el 6 de febrer de 1939.
Va néixer a Baroda (ciutat) el 29 de juny de 1908. Va ocupar diversos càrrecs; va ser proclamat maharaja el 6 de febrer de 1939 i fou coronat el 26 d'abril de 1939. Va accedir a l'Índia el 15 d'agost de 1947 i va romandre al front de l'estat fins al 14 d'abril de 1951 en què fou destituït pel govern de l'Índia en favor del seu fill gran Fateh Singh Rao II Gaekwar, i es va exiliar a Londres on va morir el 19 de juliol de 1988.
Es va casar i divoricar dues vegades i va tenir tres fill i cinc filles amb la primera esposa i un fill amb la segona. El fill gran Farzand-i-Khas-i-Daulat-i-Inglishia, Shrimant Maharaja Fateh Singh Rao Gaikwar Sena Khas Khel Shamsher Bahadur va ser el continuador de la línia dinàstica (14 d'abril de 1951) fins que va morir a Bombai l'1 de setembre de 1988 (la línia va seguir en el seu germà Farzand-i-Khas-i-Daulat-i-Inglishia Shrimant Maharaja Ranjit Singh Rao Gaikwar Sena Khas Khel Shamsher Bahadur.

## Referències

* ↑ The Maharajahs by John Lord 1971 Random House ISBN 0-394-46145-2
* ↑ «Founder of MSU». Maharaja Sayajirao University of Baroda website. Arxivat de l'original el 9 juliol 2011.
* ↑ Lucy Moore, Maharanis: a family saga of four queens, Nova York: Penguin, (2006), pp. 77, 91; ISBN 0-14-303704-8
# Pratappur

Pratappur fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Khandesh (des de 1906 al districte d'East Khandesh) avui a Maharashtra. Els ancestres eren probablement descendents dels paramares d'Ujjain i van governar un territori molt més gran amb capital a Aakhrani a les muntanyes Satpura (prop de la frontera amb Madhya Pradesh) però segurament en foren expulsats al segle XVII pels marathes i es van establir a Pratappur on van emparentar amb el jagirdar local. El rajà va adoptar al príncep (rana) Anand Singh que era el seu nebot matern. La línia de ranes de Pratappur de la nissaga d'Aakhrani encara existeix.

## Referències

* ↑ «Genealogia». Arxivat de l'original el 2010-07-23. [Consulta: 12 gener 2010].
# E717

La ruta europea E717 és una carretera que forma part de la Xarxa de carreteres europees. Comença a Torí (Itàlia) i finalitza a Savona (Itàlia). Té una longitud de 134 km. Té una orientació de nord-oest a sud-est.

## Referències

* ↑ Economic Commission for Europe. Inland Transport Committee. European agrement on main international traffic arteries (AGR) (PDF) (en anglès). United Nations. Economic and Social Council, 14-03-2008 [Consulta: 22 gener 2022].
# Germay

Germay és un municipi francès situat al departament de l'Alt Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 45 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Germay era de 45 persones. Hi havia 18 famílies de les quals 7 eren unipersonals (7 dones vivint soles i 7 dones vivint soles), 4 parelles sense fills i 7 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 29 habitatges, 21 eren l'habitatge principal de la família, 4 eren segones residències i 4 estaven desocupats. Tots els 28 habitatges eren cases. Dels 21 habitatges principals, 13 estaven ocupats pels seus propietaris, 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 3 en tenien tres, 4 en tenien quatre i 13 en tenien cinc o més. 15 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 11 habitatges hi havia un automòbil i a 7 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Germay el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 4 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 30 persones, 26 eren actives i 4 eren inactives. De les 26 persones actives 25 estaven ocupades (15 homes i 10 dones) i 1 aturada (1 dona i 1 dona). De les 4 persones inactives 2 estaven estudiant i 2 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció, 2 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa de serveis.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era una fusteria.
L'any 2000 a Germay hi havia 6 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 828 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Germay a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Germay a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Villanova Canavese

Brusasco és un comune (municipi) de la ciutat metropolitana de Torí, a la regió italiana del Piemont, situat a uns 25 quilòmetres al nord-oest de Torí. A 1 de gener de 2019 la seva població era de 1.212 habitants.
Brusasco limita amb els següents municipis: Mathi, Nole, Grosso, Cafasse i Fiano.

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st january» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 11 abril 2020].
# Villanella

En música una villanella (plural villanelle — no s'ha de confondre amb la forma poètica francesa villanelle) és un gènere lleuger de la música vocal italiana del Renaixement que es va originar en aquell país a finals de la primera meitat del segle xvi. Primerament va aparèixer a Nàpols; posteriorment va rebre influència de la canzonetta i, encara posteriorment, va influir al seu torn en el madrigal. Cap a mitjan segle xvi va esdevenir una de les formes més populars de les cançons italianes.
La temàtica sovint és rústica, còmica o fins i tot satírica; sovint hi ha paròdies dels manierismes que són habituals en gèneres vocals més elevats i sofisticats del moment, com ara el madrigal. L'esquema de les rimes dels versos en les mostres més primerenques d'aquest repertori normalment són abR abR, abR ccR.
En els primers temps, les villanelle eren sempre per a tres veus sense acompanyament musical, normalment dues de femenines i una de masculina. Els primers compositors eren napolitans: Giovanni Domenico da Nola i Giovan Tomaso di Maio; altres compositors posteriors, ja no napolitans, inclouen a Adrian Willaert, Luca Marenzio, Adriano Banchieri, Orlando di Lasso i altres, els quals també van deixar producció en altres formes i gèneres més elevats.

## Referències i altres lectures d'aprofundiment

* Gustave Reese: La música en el Renacimiento, Vol. I, Madrid, 1995, ISBN 84-206-8537-2
* The New Harvard Dictionary of Music, ed. Don Randel. Cambridge, Massachusetts, Harvard University Press, 1986. ISBN 0-674-61525-5
# Verilog-AMS

Verilog-AMS és un derivat del llenguatge de descripció de maquinari Verilog que inclou extensions de senyal analògic i mixt (AMS) per tal de definir el comportament dels sistemes de senyal analògic i mixt. Amplia els bucles del simulador basat en esdeveniments de Verilog/ SystemVerilog/VHDL, mitjançant un simulador de temps continu, que resol les equacions diferencials en el domini analògic. Tots dos dominis estan acoblats: els esdeveniments analògics poden desencadenar accions digitals i viceversa.

## Visió general

L'estàndard Verilog-AMS es va crear amb la intenció de permetre als dissenyadors de sistemes de senyal analògic i mixt i circuits integrats crear i utilitzar mòduls que encapsulin descripcions de comportament d'alt nivell, així com descripcions estructurals de sistemes i components.
Verilog-AMS és un llenguatge de modelatge estàndard de la indústria per a circuits de senyal mixt. Proporciona semàntica de modelatge en temps continu i basat en esdeveniments, de manera que és adequat per a circuits analògics, digitals i mixtes analògics/digitals. És especialment adequat per a la verificació de circuits integrats analògics, de senyal mixt i de RF molt complexos.
Verilog i Verilog/AMS no són llenguatges de programació procedimentals, sinó llenguatges de descripció de maquinari (HDL) basats en esdeveniments. Com a tal, proporcionen funcions de llenguatge sofisticades i potents per a la definició i sincronització d'accions i esdeveniments paral·lels. D'altra banda, moltes accions definides a les sentències del programa HDL es poden executar en paral·lel (una mica semblants als fils i tasques en llenguatges procedimentals, però molt més detallats). No obstant això, Verilog/AMS es pot combinar amb llenguatges de procediment com el llenguatge ANSI C mitjançant la interfície de procediment Verilog del simulador, que facilita la implementació de la suite de proves i permet la interacció amb codi heretat o equips de banc de proves.

## Exemple de codi

Verilog/AMS és un superconjunt de l'HDL digital de Verilog, de manera que totes les declaracions del domini digital funcionen com a Verilog (vegeu-hi exemples). Totes les peces analògiques funcionen com a Verilog-A.
L'exemple de codi següent a Verilog-AMS mostra un DAC que és un exemple de processament analògic que s'activa per un senyal digital:

## Referències

* ↑ «[https://accellera.org/images/downloads/standards/v-ams/VAMS-LRM-2-4.pdf Verilog-AMS Language Reference Manual]» (en anglès). https://accellera.org.+[Consulta: 16 juliol 2023].
* ↑ «Verilog-AMS Tutorials — Documentation» (en anglès). https://verilogams.com.+[Consulta: 16 juliol 2023].
* ↑ «Verilog-A and Verilog-AMS Reference Manua» (en anglès). http://edadownload.software.keysight.com.+[Consulta: 16 juliol 2023].
* ↑ «Verilog-A/MS — Documentation» (en anglès). https://verilogams.com.+[Consulta: 16 juliol 2023].
# Verigovka

Verigovka - Вериговка (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 116 habitants. Pertany al districte (raion) de Valuiki.

## Referències

* ↑ «Kasenovka» (en anglès). GeoNames. Arxivat de l'original el 2022-03-26. [Consulta: 26 març 2022].
* ↑ «Инвестиционный паспорт муниципального района «Город Валуйки и Валуйский район» Белгородской области». Официальный сайт Администрации Валуйского района Белгородской области.
* ↑ Koriakov, I. B. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2021-10-05. [Consulta: 26 març 2022].
# San Andrés de Llinares

San Andrés de Llinares (Linares en castellà) és una parròquia del conceyu asturià de Samartín del Rei Aurelio. Té una població de 9273 habitants (INE, 2006) i ocupa una extensió de 10,68 km². Es troba a 3,8 quilòmetres de la capital del concejo.
El seu temple parroquial està dedicat a Andreu apòstol

## Pobles

| L'Abunión L'Acebal L'Arbixil L'Argustín L'Artosa La Bilortera La Bornaína Los Bornaones La Cabaña La Cabañina El Cabañucu La Campa l'Abeduriu La Cantera Los Carbazales Carrocera La Caseta Castañera La Central Ciñera El Colláu La Corca Los Corrales Cotariella L'Escobiu | La Fayona La Figar Los Fornos Fresnu Gollano La Granxa Llaneces La Llaniella Llantero Llagos La Llave La Lloseta Llugarín de Baxo Llugarín de Riba El Mayáu Solís Meruxeo La Nespral La Nual L'Otariellu Paniceres Pelunegru Perlá Pipe | La Polaúra La Pontona Pumarabín Pumarín La Rebollá El Rebollal Los Rebollos La Revenga Les Roces La Rotella Rozá San Vicente Sorriego El Sotón El Trabanquín La Traviesa Valles Valleya La Vallina La Venta l'Aire La Viña Vistalegre La Xuliana |

## Referències

* ↑ «Expedient amb els topònims oficials de Samartín del Rei Aurelio». BOPA.
# San Andrés y Providencia

San Andrés y Providencia és un departament insular de Colòmbia. És un arxipèlag davant les costes de Nicaragua.

## Municipis

* Providencia y Santa Catalina
* San Andrés

## Enllaços externs

* Pàgina turista amb petit mapa (castellà)
* Informació Arxivat 2007-03-11 a Wayback Machine. (alemany)
* Turisme a San Andrés (anglès)
# San Andrés (Tenerife)

San Andrés és una localitat costanera del municipi de Santa Cruz de Tenerife (Illes Canàries, Espanya). Està enclavada en la part sud del massís d'Anaga i té una població de 2.776 habitants.

## Història

La Vall de San Andrés ha estat poblat des de temps pretèrits, se sap que va ser habitat pels Guanxes, segons les fonts contemporànies a la conquesta de les Illes Canàries, una de les coves on residia el rei aborigen d'Anaga es trobava en el vall de Sant Andrés. En l'època de la conquesta, aquest mencey era Beneharo.
Els conqueridors castellans van fundar l'actual localitat el 1498, sent per tant un dels nuclis poblacionals més antics de les Illes Canàries. Fins al segle XVIII amb la construcció del castell, el lloc havia adquirit la reputació de «port de pirates» pel fet que el lloc era utilitzat com a desembarcador per les nombroses naus de saltejadors que freqüentaven les aigües de les illes Canàries per aquesta època.
El 1797, San Andrés participarà en la defensa de l'illa davant de l'atac de l'almirall Horatio Nelson, enviant milicians al port de Santa Cruz i evitant amb el seu castell l'assalt dels anglesos en aquesta part del costa.
Va ser un municipi independent entre 1813 i 1850, fins que s'annexionà a Santa Cruz de Tenerife. Durant la Guerra Civil i el període de postguerra, San Andrés viu moments de repressió dura i es converteix en lloc de l’ajust del contrari al règim de Franco.
Des dels anys 60 del segle XX, però sobretot als anys 2000, s'ha intentat transformar la localitat en un gran centre turístic relacionat amb la Playa de las Teresitas.
Entre els seus monuments destaquen el Castell de Sant Andreu i l'Església de Sant Andreu. Al costat d'aquesta localitat es troba la famosa Playa de las Teresitas una de les més importants de Canàries.

## Referències

* ↑ El siglo de la conquista. Rosa Olivera, Leopoldo de la.
* ↑ Soriano y Benítez de Lugo, Alfonso. Casas y familias laguneras, los linajes y palacios de Nava-Grimón y Salazar de Frías. Ayuntamiento de San Cristóbal de La Laguna, 2007.
* ↑ Piratas en Santa Cruz de Tenerife
* ↑ San Andrés rinde honores a su Castillo La Opinión de Tenerife, 25/07/2012.

## Enllaços externs

* San Andrés de Anaga, web sobre la localitat Arxivat 2011-07-13 a Wayback Machine.
* Blog del IES San Andrés
* Recuerdos de San Andrés, blog sobre la localitat
# Sant Ramon d'Artesa de Lleida

Sant Ramon d'Artesa de Lleida és una capella barroca d'Artesa de Lleida (Segrià) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

És una capella cilíndrica aïllada, tocant a la creu de terme. La llinda de l'entrada recorda la dedicació a Sant Ramon Nonat. Construcció de gran pulcritud amb sostre de volta d'obra. És una construcció de 79 m2 amb macla de dos cercles que es tallen.

## Història

L'any 1977 s'arranjà i es repintà, sota la tutela d'en Marià Gomà, arquitecte.

## Referències

* 1 2 «Capella de Sant Ramon». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 21 març 2019].

## Enllaços externs

* «Sant Ramon d'Artesa de Segre». Patrimoni arquitectònic. Consell Comarcal del Segrià.
# Vogul

El vogul també anomenat mansi és una llengua uraliana parlada per més de 3.000 persones a l'Okrug de Khanti-Mansi (Rússia). Segons Karjalainen i Ahlquist, es dividien en quatre dialectes que comprenien els següents territoris:
* Septentrional (regió de Lozva superior i Sosva)
* Oriental (al riu Konda i afluents)
* Occidental (als marges de Pelymka i Vasgilsk i curs inferior i mitjà del Lozva)
* Meridional (regió de Iavda).
La llengua es caracteritza, segons Karjalainen, per:
* Forta harmonia vocàlica de l'ugrofinès *s > t, com tän, del finès suone, i *sh > t, com tengaer (talp).
* Declinació rica en posposicions, i amb el dual.
* Conjugació subjectiva i objectiva, com rati (batre) – ratilem (jo el bato).
Exemple de vogul amb la traducció al català:
    Man ault olep jegov! tak jälpenlachte nag namen...
    Pare nostre que ets al cel, sigui santificat el teu nom...

## Referències

* Nyelvrokonaink. Teleki László Alapítvány, Budapest, 2000.
* A világ nyelvei. Akadémiai Kiadó, Budapest
* Riese, Timothy. Vogul: Languages of the World/Materials 158. Lincom Europa, 2001. ISBN 3-89586-231-2
* ↑ www.suri.ee
# Saint-Michel-de-Livet

Saint-Michel-de-Livet és un antic municipi francès situat al departament de Calvados i a la regió de Normandia. L'any 2018 tenia 163 habitants. Des del 1r de gener de 2016 es va integrar en el municipi nou de Livarot-Pays-d'Auge com a municipi delegat. En reunir vint-i-dos antics municipis, aquest municipi nou és el més gros de tots els municipis nous de França.

## Demografia

El 2007 la població era de 181 persones. Hi havia 66 famílies i 83 habitatges: 65 habitatges principals, 14 segones residències i 5 desocupats. eren 82 cases i un apartament.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 122 persones, 89 eren actives i 33 eren inactives. Hi havia set empreses de serveis de proximitat.
L'any 2000 hi havia onze explotacions agrícoles que conreaven un total de tres-cents hectàrees.

## Referències

* ↑ «Commune de Livarot-Pays-d'Auge (14371)». Insee. [Consulta: 10 gener 2022].
* ↑ «Livarot-Pays d'Auge reste la plus grosse commune nouvelle de France». Ouest France, 12-01-2017.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
# Volcà de la Tuta de Colltort

El Volcà de la Tuta de Colltort és un volcà situat al municipi de Sant Feliu de Pallerols, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ «Volcà de la Tuta de Colltort». Parcs naturals de Catalunya, 25-07-2022. [Consulta: 6 desembre 2023].
# Volcà de l'Estany

El Volcà de l'Estany és un volcà situat al municipi de Sant Joan les Fonts, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ «Volcà del Puig de l'Estany i del Puig de Bellaire». Parcs naturals de Catalunya, 25-07-2022. [Consulta: 6 desembre 2023].
# Savant

«Savant» té aquests significats:
* Síndrome de savant
* Savant, pseudònim d'Aleksander Vinter, músic i productor noruec
# Savantxàkovo

Savantxàkovo (en rus: Саванчаково) és un poble de l'óblast de Vladímir, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 66 habitants. Pertany al districte municipal de Múrom.

## Referències

* ↑ Серёгин А. П. Флора Владимирской области: конспект и атлас. — Тула: Гриф и К, 2012. — 620 с.
* ↑ «В.Г. Добронравов. Историко-статистическое описание церквей и приходов Владимирской епархии: Вып. 4: Меленковский, Муромский, Покровский и Судогодский уезды. - 1897». Arxivat de l'original el 2018-05-09.
# Saltator

Saltator és un gènere d'ocells de la família dels cardinàlids (Cardinalidae). Va ser descrit per l'ornitòleg francès Louis Jean Pierre Vieillot el 1816 amb l'espècie tipus Saltator maximus.
El gènere saltator s'agrupaven tradicionalment amb els cardenals, ja sigui en la subfamília Cardinalinae o en una família separada Cardinalidae. Els estudis filogenètics moleculars han demostrat que els saltators pertanyen més aviat a la família de les tàngares (Thraupidae). Dins dels Thraupidae, el gènere Saltator es troba ara amb el gènere Saltatricula a la subfamília Saltatorinae. La relació de la subfamília amb les altres subfamílies dins dels Thraupidae és incerta.

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional versió 11.1, 2021, aquest gènere té 14 espècies:
* Saltator orenocensis - dansaire de l'Orinoco.
* Saltator similis - dansaire olivaci.
* Saltator coerulescens - dansaire gris.
* Saltator striatipectus - dansaire estriat.
* Saltator albicollis - dansaire de les Petites Antilles.
* Saltator maximus - dansaire de gorja canyella.
* Saltator atripennis - dansaire alanegre.
* Saltator atriceps - dansaire capnegre.
* Saltator nigriceps - dansaire encaputxat.
* Saltator fuliginosus - dansaire fuliginós.
* Saltator grossus - dansaire pissarrós.
* Saltator cinctus - dansaire emmascarat.
* Saltator maxillosus - dansaire becgròs.
* Saltator aurantiirostris - dansaire de bec taronja.

## Referències

* ↑ Vieillot, Louis Jean Pierre. Analyse d'une Nouvelle Ornithologie Élémentaire (en francès). París: Deterville/self, 1816, p. 32.
* ↑ Burns, Kevin J.; Shultz, Allison J.; Title, Pascal O.; Mason, Nicholas A.; Barker, F. Keith «Phylogenetics and diversification of tanagers (Passeriformes: Thraupidae), the largest radiation of Neotropical songbirds» (en anglès). Molecular Phylogenetics and Evolution, 75, 01-06-2014, pàg. 41–77. DOI: 10.1016/j.ympev.2014.02.006.
* 1 2 «Tanagers and allies» (en anglès). IOC World Bird List. Unió Internacional d'Ornitòlegs, 2020. [Consulta: 5 març 2022].
# Saint-Martin-du-Mesnil-Oury

Saint-Martin-du-Mesnil-Oury és un antic municipi francès situat al departament de Calvados i a la regió de Normandia. L'any 2018 tenia 109 habitants. Des del 1r de gener de 2016 es va integrar en el municipi nou de Livarot-Pays-d'Auge com a municipi delegat. En reunir vint-i-dos antics municipis, aquest municipi nou és el més gros de tots els municipis nous de França.

## Demografia

El 2007 la població d era de 98 persones. Hi havia 40 famílies i 59 habitatges: 39 habitatges principals, 17 segones residències i 3 desocupats. Hi havia 57 cases i un apartament.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 58 persones, 44 eren actives i 14 eren inactive. Hi havia quatre empreses de serveis de proximitat i comerç. L'any 2000 hi havia 11 explotacions agrícoles.

## Referències

* ↑ «Commune de Livarot-Pays-d'Auge (14371)». Insee. [Consulta: 10 gener 2022].
* ↑ «Livarot-Pays d'Auge reste la plus grosse commune nouvelle de France». Ouest France, 12-01-2017.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
# WOWOW

WOWOW és la primera estació privada de transmissió per satèl·lit i és la primera estació de televisió pagada en Japó. Començà amb transmissió analògica l'1 d'abril de 1991. L'emissió via senyal digital va començar l'1 de desembre de 2000. La xarxa va començar amb 207,753 subscriptors (31.5 mil milions de iens en vendes) i cresqué a 2,667,414 dos anys després (64.5 mil milions de iens en vendes).
WOWOW generalment retransmet pel·lícules, però també és conegut per presentar sèries d'animes originals com Crest of the Stars, Full Metall Panic!, The Big O, Devil May Cry (anime) i Anime Complex.
El nom del canal és un doble "Wow", i les tres W també signifiquen para "World-Wide-Watching".
WOWOW és l'estació del Japó on es transmeten al Japó sèries americanes com Els Simpson, Friends o Grey's Anatomy. També s'emet la sèrie mexicana El Chavo del Ocho.

## Enllaços externs

* Pàgina Oficial (japonès) (requerix Adobe Flash)