# Mayo (llengua)

El mayo o yorem-nokki és una llengua taracahita de la família lingüística uto-asteca parlada per prop de 60.000 persones que habiten principalment en els estats mexicans de Sinaloa i Sonora. Aquest grup de persones correspon al grup indígena mayos, que no ha de confondre's amb els maies que habiten al sud-est de Mèxic. Segons la Ley General de Derechos Lingüísticos de los Pueblos Indígenas vigent a Mèxic, és una de les seixanta-tres llengües nacionals, juntament amb l'espanyol i altres llengües indígenes que encara es parlen al país.
És una llengua summament semblada a la dels seus veïns del nord, els yaquis, 90% d'intel·ligibilitat mútua. De fet, la distinció entre les llengües yaqui i mayo és més d'ordre polític o ètnic que lingüístic, i en algunes ocasions les hi considera com una mateixa llengua, anomenada llengua cahita. A aquest grup (cáhita) va pertànyer la llengua ópata, extingida des de mitjan segle xx.
La comunitat lingüística dels mayos és una de les que presenta menor índex de monolingüisme a Mèxic, amb menys de l'1% de la seva comunitat com a parlants exclusius de l'idioma mayo.

## Descripció lingüística
### Fonologia

El mayo té cinc timbres vocàlics i distingeix quantitat vocàlica, la qual cosa implica que el seu sistema fonològic inclou 10 vocals: /a, i, i, o, o; ā, ē, ī, ō, ū/ L'inventari de consonants del mayo inclou:
| | labial | labial | alveolar | alveolar | palatal | palatal | velar | velar | glotal | glotal |
| oclusiva | p | pʷ | | | t | t | k | k | ʔ | ʔ |
| africada | | | ʦ | ʦ | | | | | | |
| fricativa | | | s | s | | | | | h | h |
| aproximant | β | β | l,r | l,r | | | | | | |
| nasal | m | m | n | n | | | | | | |
| semivocal | w | w | | | | | j | j | | |
És freqüent en les transcripcions de textos del mayo trobar:
* /c/, per transcriure el fonema /t͡s/..
* /b/ o /v/, per transcriure el fonema /β/.
* /i/, per transcriure el fonema /j/.
* /'/, per transcriure el fonema /ʔ/.

### Morfologia

La morfologia és similar a la d'altres llengües utoasteques:
* La morfologia nominal és relativament simple incloent la marca d'absolutiu -ta i la marca de plural -em para noms animats (els inanimats freqüentment són invariables segons nombre gramatical).
* La morfologia verbal és substancialment més complexa.

### Lèxic

    aásu sogra
    ácoro germana gran
    áchaiguari pare de família
    áiye mare
    asé'ebua sogre
    asóa fill, nen
    ásoguaara nebot, -da
    báto áiye padrina
    báto átchai padrí
    báto'o málla fillola
    báto'o ú'usi fillol
    bató'a batejar
    cuúna espòs, marit
    guaáyi germana (menor)
    guaguái, -m parent, -s
    jacaláye nora
    jála'i camarada
    jámmut dona
    jaámuchim dones
    juúbi esposa
    jú'ubua yó'otu jove
    mócali, mócari cunyada
    mó'one gendre
    sáila germà gran
    sámari oncle
    uúsi, -m noi, -s
    ili uúsi nen
    ú'usi fill
    yoréme home

## Ús als mitjans

A l'emissora de ràdio XEETCH d'Etchojoa (Sonora), dependent de la CNDPI, s'emet en mayo i yaqui.

## Referències

* ↑ Ethnologue report for language code: mfy (27 de desembre 2010).

## Bibliografia

* Collard, Howard y Elisabeth Scott Collard: Vocabulario mayo. Vocabularios Indígenas Marianno Silva y Aceves. Num. 6. 1962.
* Aguilar Zeleny, Alejandro S: "Los mayos". En: Etnografía contemporánea de los pueblos indígenas de México. Región Noroeste. Instituto Nacional Indigenista. México. 1995.
* Acosta, Roberto: Apuntes históricos sonorenses: la conquista temporal y espiritual del yaqui y del mayo. Imprenta Aldina. Gobierno del Estado de Sonora. 1983.
* Hagberg, Larry "Stress and length in mayo." En: William Shipley (ed.): In honor of Mary Haas: From the Haas Festival Conference on Native Essays in Honor to Mary Hass Mouton. Halle: 1989
* Lionnet, Andres S.J.: Los elementos de la lengua cahita (yaqui-mayo). Universidad Nacional Autónoma de México. México, 1977.
* Hagberg, Larry y José Luis Moctezuma Zamarrón: "Investigaciones sobre la lengua mayo." En: José Luis Moctezuma Zamarrón and Jane H. Hill (eds): Avances y balances de lenguas yutoaztecas; homenaje a Wick R. Miller. p. 195-206. Serie Lingüística. México: Instituto Nacional d'Antropología y Historia. 2001.

## Enllaços externs

* Informe mayo del web "ethnologue.com". (anglès)
* Cursos de "Mayo-Yoreme" por la "UNISON" 1) "Cursos de Lengua Mayo" y 2) "Maestro Secundino Amarillas Valenzuela" (castellà)
* "Blog amb entrades en idioma mayo" blog amb temes d'interès general en idioma mayo. (castellà)
Viccionari