OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cas Túnel de Sóller

El cas Túnel de Sóller fou un cas de corrupció que afectà el president del Govern Balear Gabriel Cañellas.
Els fets consistiren en l'adjudicació irregular de les obres de construcció del Túnel de Sóller a Antoni Cuart, empresari soci del president Gabriel Cañellas. Antoni Cuart pagà aproximadament 50 milions de pessetes a la Fundació Illes Balears, presidida per Gabriel Cañellas, i al mateix PP per a sufragar les despeses de les campanyes electorals de 1989 i 1991.
El procés s'inicià el 7 d'abril de 1995 quan Eberhard Grosske (EU) denuncià el president i el conseller d'Obres Públiques del Govern del PP, Gabriel Cañellas i Bartomeu Reus, i l'exconseller Jeroni Saiz, per suposada prevaricació continuada en l'adjudicació de les obres i l'explotació del túnel de Sóller a l'empresa d'Antoni Cuart.
El candidat del PP a la presidència del Govern d'Espanya en aquells moments, José María Aznar, obligà Gabriel Cañellas a dimitir per donar una imatge de transparència i assumpció de responsabilitats. Cañellas formalitzà la dimissió el 13 de juliol de 1995. El substituí en el càrrec Cristòfol Soler.
En el judici també foren jutjats, a part del president Cañellas, que fou absolt per prescripció del delicte, el llavors conseller d'obres públiques, Jeroni Sáiz, i el llavors secretari general del PP, José Antonio Berastain.
La sentència del TSJB del juliol de 1997 tancà el cas declarant provades les acusacions, però absolgué els acusats per la prescripció del delicte.

## Referències

* ↑ Dos condenas y media (Diario de Mallorca) Arxivat 2009-04-08 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ «El Supremo confirma que Cañellas cometió cohecho, pero el delito ha prescrito» (en castellà). El País, 16-12-1998. [Consulta: 20 març 2014].
* ↑ El Mundo, 18-10-2005 (castellà)
# Lampanyctus photonotus

Lampanyctus photonotus és una espècie de peix de la família dels mictòfids i de l'ordre dels mictofiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 8,5 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí i d'aigües profundes que viu entre 40-1.100 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Atlàntic i a l'oest del Pacífic.

## Referències

* ↑ Bonaparte C. L., 1840. Iconografia della fauna italica per le quattro classi degli animali vertebrati. Tomo III. Pesci. Roma. Iconografia, v. 3. Fasc. 27-29, puntata 136-154.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ «Lampanyctus photonotus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Hulley, P.A., 1990. Myctophidae. p. 398-467. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI; París; i UNESCO, París. Vol. 1.
* ↑ Scott, W.B. i M.G. Scott, 1988. Atlantic fishes of Canada. Can. Bull. Fish. Aquat. Sci. 219: 731 p.
* ↑ Santos, R.S., F.M. Porteiro i J.P. Barreiros, 1997. Marine fishes of the Azores: annotated checklist and bibliography. Bulletin of the University of Azores. Supplement 1. 244 p.
* ↑ Brito, A., 1991. Catálogo de los peces de las Islas Canarias. Francisco Lemus, La Laguna, Illes Canàries, Espanya. 230 p.
* ↑ Boltachev, A.R., 1987. Species structure of Myctophidae communities from some Atlantic regions. J. Ichthyol. 27(5):51-59.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hulley, P.A., 1984. Myctophidae. p. 429-483. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.). Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París, França. Vol. 1.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Paxton, J.R., 1979. Nominal genera and species of lanternfishes (Family Myctophidae). Contrib. Sci. Natur. Hist. Mus. Los Angeles County, 322:1-28.
* Paxton, J.R. i P.A. Hulley, 1999. Myctophidae. Lanternfishes. p. 1957-1964. A K.E. Carpenter i V.H. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the WCP. Vol. 3. Batoid fishes, chimaeras and bony fishes part 1 (Elopidae to Linophrynidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Riede, K., 2004. Global register of migratory species - from global to regional scales. Final Report of the R&D-Projekt 808 05 081. Federal Agency for Nature Conservation, Bonn, Alemanya. 329 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Tirà becplaner cuacurt

El tirà becplaner cuacurt (Platyrinchus cancrominus) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Viu entre la malesa del bosc, clars i bosc decidu des de Mèxic al nord i sud-est d'Oaxaca, centre de Veracruz, Tabasco, Chiapas, sud de Campeche i Quintana Roo, cap al sud, a la llarga d'ambdues vessants fins al nord-oest i centre de Costa Rica i nord-oest de Panamà.

## Referències

* ↑ «Tirà becplaner cuacurt». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Rollerball (pel·lícula del 2002)

Rollerball és una pel·lícula japoneso-germano-pel·lícula estatunidenca dirigida per John McTiernan, rodada l'any 2000 i estrenada l'any 2002. Es tracta d'un remake de Rollerball de 1975, i una segona adaptació de la novel·la Roller Ball Murders de William Harrison, publicada l'any 1973. Ha estat doblada al català

## Argument

Jonathan Cross és l'estrella de l'equip americà del joc més violent que hi ha: el rollerball. Amb Marcus Ridley, el seu amic d'infantesa, i la bonica Aurora, encén les multituds.
Cada nou partit augmenta la seva celebritat i la riquesa d'Alexi Petrovich, el creador d'aquest joc on (gairebé) tots els cops són permesos. Per a Jonathan i els seus amics, els diners flueixen igualment a dolls.
No obstant això, el jove descobreix ràpidament que darrere d'aquesta diversió s'amaga una realitat ben més inquietant. Alexi Petrovich, disposat a tot per garantir l'èxit del rollerball, no vacil·la a incloure-hi nous girs en detriment dels jugadors, que li serveixen de peons.

## Repartiment

* Chris Klein: Jonathan Cross
* Jean Reno: Alexis Petrovich
* LL Cool J: Marcus Ridley
* Rebecca Romijn: Aurora
* Naveen Andrews: Sanjay
* Oleg Taktarov: Denekin
* David Hemblen: Serokin
* Janet Wright: Entrenador Olga
* Andrew Bryniarski: Halloran
* Kata Dobó Katya
* Kevin Rushton: Jugador equip vermell

## Banda original

* "Boom" – P.O.D.
* "Told You So" – Drowning Pool
* "Ride" – Beautiful Creatures
* "Millionaire" – Rappagariya
* "I Am Hated" – Slipknot
* "Body Go" – Hardknox
* "Feel So Numb" – Rob Zombie
* "Keep Away" – Godsmack
* "Insane in the Brain" – Sen Dog
* "Flashpoint" – Fear Factory
* "When I Come Around" – Green Day
* "Crawling in the Dark" – Hoobastank
* "Time to Play" – Pillar
* "Never Gonna Stop (The Red Red Kroovy)" – Rob Zombie

## Rebuda
### Box-office

El film és un fracàs comercial: no informa més que 25.852.764 dòlars per a un pressupost de 70 milions de dòlars.

### Premis i nominacions

* Golden Trailer Awards 2003: nominació al premi Intralink Film Graphic Disseny
* Razzie Awards 2003: nominació al premi de la pitjor actriu a un segon paper per a Rebecca Romijn

## Al voltant de la pel·lícula

* Dos actors són de la WWE: Shane McMahon, fill del president de la WWE Vince McMahon i Paul Heyman, ex-Manager General de l' WWE.
* Aparició, en el transcurs del film, del grup de metal americà Slipknot interpretant una de les seves cançons, I Am Hated, així com la cantant Pink.
* Pel que fa al càsting, la primera tria per encarnar Jonathan Cross era Keanu Reeves.

## Referències

* ↑ S.A., (ASI) Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals,. «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules > Rollerball». [Consulta: 21 setembre 2018].
* ↑ Scott, A. O. «FILM IN REVIEW; 'Mean Machine'» (en anglès). The New York Times.
* ↑ JP. «Rollerball (2002) (2002) - JPBox-Office». [Consulta: 21 setembre 2018].
# Pseudochondrostoma polylepis

Pseudochondrostoma polylepis és una espècie de peix d'aigua dolça de la família dels ciprínids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Morfologia

* Els adults poden atènyer fins a 40 cm de longitud total.

## Alimentació

Menja algues i invertebrats.

## Subespècies

* Chondrostoma polylepis willkommi.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima temperat.

## Distribució geogràfica

Es troba a la península Ibèrica: rius Miño, Duero i Tajo.

## Estat de conservació

Es troba amenaçat a causa de la introducció d'espècies exòtiques.

## Referències

* 1 2 3 4 Binohlan, Crispina B.; et alii «Pseudochondrostoma polylepis (Steindachner, 1864) Iberian nase» (en anglès). Fishbase.
* ↑ Kottelat, M. i J. Freyhof, 2007. Handbook of European freshwater fishes. Publications Kottelat, Cornol, Suïssa. 646 p.
* ↑ Wheeler, A., 1992. Freshwater fishes of Britain and Europe. Rainbow Books, Elsley House, Londres. 124 p.
* ↑ Andreu-Soler, A., F.J. Oliva-Paterna i M. Torralva, 2006. A review of length-weight relationships of fish from the Segura River basin (SE Iberian Peninsula) J. Appl. Ichthyol. 22:295-296.
* ↑ Blanc, M., J.-L. Gaudet, P. Banarescu i J.-C. Hureau, 1971. European inland water fish. A multilingual catalogue. Fishing News (Books) Ltd., Londres.
* ↑ Herrera, M. i C. Fernández-Delgado, 1994. The age, growth and reproduction of Chondrostoma polylepis Willkommi in a seasonal stream in the Guadalquivir River basin (southern Spain). J. Fish Biol. 44(1):11-22.
* ↑ Kottelat, M., 1997. European freshwater fishes. Biologia 52, Suppl. 5:1-271.
* ↑ Wheeler, A., 1992. Freshwater fishes of Britain and Europe. Rainbow Books, Elsley House, Londres. 124 p.
* ↑ Crivelli, A.J., 1996. The freshwater fish endemic to the Mediterranean region. An action plan for their conservation. Tour du Valat Publication, 171 p.
# Diying

Diying és un riu d'Assam, al districte de Cachar. Neix a les muntanyes Barel i corre al nord fins a desaiguar al Kopili. Inicialment va formar el límit amb el districte de Naga Hills (Nagaland) però posteriorment vers 1880 el límit fou traslladat a un riu situat més a l'est.

## Referències

* ↑ Dey, John Coggin Brown, Abani Kumar; Dey, Abani Kumar. Mineral wealth (en anglès). Gyan Publishing House, 2008. ISBN 9788182054837.
* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Pigna (Ligúria)

Pigna (en ligur Pìgna) és un comune italià, situat a la regió de la Ligúria i a la província d'Imperia. El 2015 tenia 859 habitants.

## Geografia

Es troba a la l'alta vall del Nervia. Es troba a uns 62 km de la capital, Imperia. Té una superfície de 53,23 km² i la frazione de Buggio. Limita amb Apricale, Castelvittorio, Isolabona, Rocchetta Nervina, Saorge i Triora.

## Evolució demogràfica

* Gràfica d'evolució de Pigna entre 1861 i 2011
* Font: ISTAT

## Referències

* ↑ Frisoni, Gaetano. Nomi propri di città, borghi e villaggi della Liguria del Dizionario Genovese-Italiano e Italiano-Genovese. Gènova: Nuova Editrice Genovese.
* ↑ «Dato Istat al 31 desembre 2015». Arxivat de l'original el 2 de maig 2017. [Consulta: 15 d’abril 2017].
# La Manresana

«La Manresana» té aquests significats:
* La Manresana (Garrigues), curs fluvial de la comarca de les Garrigues
* La Manresana (els Prats de Rei), poble del municipi dels Prats de Rei, a la comarca de l'Anoia
** Torre de la Manresana
* La Manresana (Sant Ramon), localitat i antic municipi de la comarca de la Segarra
# Pterygotrigla arabica

Pterygotrigla arabica és una espècie de peix pertanyent a la família dels tríglids.

## Descripció

* Fa 19,8 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima tropical que viu entre 26-210 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Índic occidental: l'Índia i el Iemen.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Waite E. R., 1899. Scientific results of the trawling expedition of H. M. C. S. "Thetis." Mem. Aust. Mus. v. 4 (pt 1). 2-132.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Richards, W.J., T. Yato i P.R. Last, 2003. Revision of the gurnard fish subgenus Otohime (Triglidae: Pterygotrigla). Smithiana, Bull. 2:1-18.
* ↑ Al Sakaff, H. i M. Esseen, 1999. Occurrence and distribution of fish species off Yemen (Gulf of Aden and Arabian Sea). Naga ICLARM Q. 22(1):43-47.
* ↑ Kapoor, D., R. Dayal i A.G. Ponniah, 2002. Fish biodiversity of India. National Bureau of Fish Genetic Resources Lucknow, Índia. 775 p.
* ↑ Randall, J.E., 1995. Coastal fishes of Oman. University of Hawaii Press, Honolulu, Hawaii. 439 p.

## Bibliografia

* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.
# Espuri Furi Medul·lí (tribú 378 aC)

Espuri Furi Medul·lí (en llatí Spurius Furius Sp. F. L. N. Medullinus) va ser un magistrat romà. Era germà de Luci Furi Medul·li. Formava part de la gens Fúria, i era de la branca familiar dels Medul·lí, d'origen patrici.
Va ser elegit tribú amb potestat consular l'any 378 aC i en aquest any va dirigir la guerra contra els volscs a Antium.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 1005.
# Carrión de los Céspedes

Carrión de los Céspedes és una localitat de la província de Sevilla, Andalusia, Espanya. L'any 2005 tenia 2.274 habitants. La seva extensió superficial és de 6 km² i té una densitat de 379,0 hab/km². Les seves coordenades geogràfiques són 37° 22′ N, 6° 19′ O. Està situada a una altitud de 88 metres i a 36 kilòmetres de la capital de la província, Sevilla.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 2.257 | 2.271 | 2.306 | 2.331 | 2.315 | 2.323 | 2.296 | 2.292 | 2.274 | 2.267 |

## Personatges cèlebres

* Bernardo Sánchez Bascuñana (1905-1972), un dels darrers botxins actius a Espanya.
# La Mancha (Vi)

La Mancha (La Manxa en català), és una denominació d'origen de vins d'un gran àrea vinícola regada pels rius Guadiana, Tajo i Xúquer, la qual inclou bona part de la regió de la Manxa i constitueix el vinyar més gran del món amb més de 436.000 hectàriees, de les quals 170.000 n'han estat acollides a aquesta denominació. També és la denominació amb més vinya inscrita de l'estat espanyol,coneguda com "El celler d'Europa".

## Història

L'origen provat del vi de la Manxa data del segle xii en plena Reconquesta, encara que no falta qui afirma que es remunta a l'època romana. Durant els segles XVI i XVII els vins d'aquesta regió van proveir a la cort per la seva proximitat a Madrid i les mencions al vi manxec en el llibre més universal escrit en llengua castellana, Don Quixot de la Manxa són freqüents.

## L'Entorn

Situada a la submeseta sud, l'orografia és poc accidentada i l'altitud ronda els 700 metres sobre el nivell del mar. El sòl és calcari de color freqüentment vermellós. El clima és continental amb una temperatura mitjana de 14 graus, els estius són molt càlids, superant fins i tot els 40 °C, i els hiverns llargs i freds, amb temperatures de fins a -15 °C. Les precipitacions van de 300 a 400 mm.

## Vins

* Tints: vins de 11,5º a 13º de graduació.
* Rosats: vins de 10,5º a 13º de graduació.
* Espumosos: secs, semi-secs, dolços, extra-secs i extra-brut, d'aroma afruitat.
* Blancs: vins de 10,5º a 13º de graduació.
* Dolços: grau alcohòlic natural superior a 15% vol. i el grau alcohòlic volumètric adquirit no inferior a 13% vol.
* Vins d'agulla

## Varietats

Blanques:forcallat, macabeu, chardonnay, sauvignon blanc, verdejo, moscatell de gra petit, pedro ximenes, parellada, torrontés, gewürztraminer, riesling, viognier.
Negres: ull de llebre, garnatxa, moravia, cabernet sauvignon, syrah, merlot, petit verdot, graciano, malbec, cabernet franc, pinot negre.

## Referències

* ↑ «El viñedo más grande del mundo» (en castellà). [Consulta: 21 gener 2018].
* ↑ «La Mancha, la gran bodega de Europa» (en castellà). Arxivat de l'original el 2018-01-22. [Consulta: 21 gener 2018].
* ↑ «Nuestros Vinos - De Origen Lo Nuestro» (en castellà). De Origen Lo Nuestro.

## Enllaços externs

* Pàgina web de la denominació d'origen La Mancha
# Saig

El saig antigament era un funcionari de les corts o cúries baronials i reials que s'encarregava d'executar les resolucions judicials, de fer les citacions, d'encalçar els delinqüents i d'executar les penes.
A Mallorca era l'encarregat de fer les citacions, les crides i altres manifestacions de l'autoritat municipal.
A la ciutat de Barcelona i a Mallorca era anomenat capdeguaita.

## Etimologia i evolució del mot

El terme «saig» prové del gòtic sagjis, amb el mateix significat, el qual, al seu torn, deriva del germànic sagjan, que significa 'dir', 'notificar', 'intimar'. El terme «Saió» té el mateix origen etimològic.
Fruit de la pèrdua de les institucions pròpies de les terres de parla catalana, substituïdes per les de Castella o França, el terme va quedar fora d'ús i, per tant, com a mot antic. No obstant, a Mallorca, el terme s'ha mantingut present, per a designar el "nunci" de la vila, o l'"agutzil municipal".

## Notes

* ↑ «En la vida moderna de la llengua parlada, el mot s'ha antiquat, com era d'esperar quan els nostres "protectors" castellans i francesos, desconfiant de la possibilitat d'injectar prou servilisme en l'esperit de gent de la nostra llengua, es posaren a importar guàrdies dels seus països, i gendarmes i agutzils; quedà, això prou, el castellanisme saió.» Coromines DECLC
* ↑ «Reforçat saió per l'estil acastellanat de sermons i històries evangèliques, el mot nacional [saig] ha restat en ús en l'ambient balear, defensat per la cintura blava i per un ferreny esperit català: a Mallorca, el saig és encara el nom del "nunci" vilatà, o de l'"agutzil municipal"…» Coromines DECLC

## Referències

* 1 2 «Saig». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Coromines DECLC

## Bibliografia

* Coromines DECLC : Coromines, Joan. «Saig». A: Diccionari etimològic i complementari de la llengua catalana. Vol. VII. Barcelona: Curial Edicions catalanes - Caixa de Pensions "la Caixa", 1987, p. 596-598.
# Província de Kerman

La província de Kerman (persa: استان کرمان, Ostān-e Kermān) és una de les 31 províncies de l'Iran. Es troba al sud-est de l'Iran i el seu centre administratiu és la ciutat de Kerman. En temps dels aquemènides, rebia el nom de satrapia de Carmania. És la segona província més gran de l'Iran per superfície, amb 180.726 km². Té uns 3 milions d'habitants. Les seves ciutats principals són: Baft, Bardsir, Bam, Jiroft, Rafsanjan, Zarand, Sirjan, Shahr-e-Babak, Kerman, Mahan, Rayen, Kahnuj, Ghale-Ganj, Manujan, Roodbar-e-Jonob, Anbar Abad, i Ravar.

## Història i cultura

A la província de Kerman, s'hi han trobat importants restes paleontològiques, molts fòssils de vertebrats de diferents eres. Entre els fòssils, s'inclouen placoderms (de 395 a 365 milions d'anys enrere), dinosaures (de fa 195 a 66 milions d'anys) i mamífers del Terciari.
Els assentaments humans a la província de Kerman daten del 4t mil·lenni aC, amb la cultura de Jiroft. Es conserven restes de ciutadelles de fa 2.000 anys a Arg-é Bam i Rayen.
En grec antic, aquesta regió s'anomenava Karmania (Καρμανία), Kermania, Germania, Carmonia, i Žermanya, que significa 'combatius'. El nom més antic és Go'asheer (Bardesheer).
La major part de la província és estepa o desert, però hi ha alguns oasis on es cultiven dàtils, cítrics i festucs. Una varietat dels quals, molt utilitzada en tot el món, rep el nom de Kerman. El regadiu depèn de l'estructura dels qanats. El mont Hezar, amb 4.465 m, és el més alt de la província.

## Referències

* ↑ «همشهری آنلاین-استان‌های کشور به ۵ منطقه تقسیم شدند (Provinces were divided into 5 regions)» (en persian). Hamshahri Online, 22 juny 2014 (1 Tir 1393, Jalaali).
* ↑ Carmania, Encyclopædia Iranica

## Enllaços externs

* Kerman Specially Designated Economic Zone Arxivat 2021-04-11 a Wayback Machine..
# Dominique Joba

Dominique Joba (Fou un general francès de la Revolució i l'Imperi, nascut a Corny en Moselle i mort el 1809 durant el setge de Girona.

## Biografia

De la Guàrdia Valona a General de Brigada Dominique Joba va néixer a Corny, poble de Trois-Évêchés. Enrolat a les guàrdies valones al servei d'Àustria, fou ascendit a ensenya el 1777, abans de servir a Silèsia. Va participar en el setge de Belgrad (1789).
Guàrdia Nacional del departament de Mosel·la, va ser ascendit a capità de la Legió del Nord el juliol de 1792. Ajudant general de brigada el novembre de 1793, va participar activament en la revolta de La Vendée. Va ser ascendit a general de brigada a l'exèrcit de la costa de Brest el 18 d'agost de 1794, va servir a l'exèrcit del Mosel·la, després a l'exèrcit del Rin i Mosel·la el 1795. va ser fet presoner el 1796, va reprendre el servei el gener de 1798, com a cap d'esquadres de gendarmeria. Adscrit a l'Exèrcit del Rin, va recuperar el seu grau de general de brigada el setembre de 1799. Va servir a Engen el maig de 1800, després a Ampfing i Hohenlinden el desembre de 1800.
Mort a Girona Ascendit al grau de Comandant de la Legió d'Honor el 14 de juny de 1804, va ser destinat a l'exèrcit dels Pirineus Orientals el juliol de 1808. Després va servir a l'exèrcit d'Espanya, durant la guerra de la Península Ibèrica, i fou mort durant el setge de Girona el 6 de setembre de 1809.

## Família

És el besoncle del general Joseph Ernest Joba, l'intendent de Metz.

## Distincions

Comandant de la Legió d'Honor, 14 de juny de 1804.

## Bibliografia

* Thierry Lentz et Denis Imhoff, La Moselle et Napoléon : étude d'un département sous le Consulat et l'Empire, Metz, Serpenoise, 1986, p. 224 à 225.

## Referències

* ↑ Liste des généraux mosellans du consulat et de l'empire sur patrimoines.lorraine.eu [archive]
* 1 2 3 Dossier de légionnaire (Cote LH/1367/32)] sur Base Léonore [archive].
* 1 2 3 4 5 Armée de Belgique et de Hollande sur volontaires.99k.or [archive].
* ↑ Galeries Historiques Du Palais De Versailles, tome 6, Imprimerie Royale, Paris, 1840 (p. 71).