OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Margalida Jofre i Roca

Margalida Jofre i Roca (Andratx, 1905 - Palma, 1969) fou la primera dona que creà una associació de persones sordes a Espanya.
Era germana del batle republicà de Palma Bernat Jofre i Roca, i neta del lliurepensador andritxol Jaume Roca i Bauçà "Es gerrer".
Quedà sorda quan era una nina a causa d'una caiguda. Els seus pares la dugueren a l'Escola per a nines sordes i cegues de la Puríssima, a Barcelona, i amb setze anys torna a Mallorca. Sis anys després, el 1927 i ajudada pel seu germà, recorre Mallorca en cotxe amb la intenció de fer un cens de persones sordes de l'illa i crear una escola per a elles, però no ho aconsegueix fins al 1940, quan nasqué l'Escola de La Puríssima per a infants sords, a càrrec d'algunes monges franciscanes. El 25 de juliol de 1942 crea la delegació a Balears d'Acció Catòlica de Sordmuts amb un grup de trenta socis. El 1960, adquirí Son Anglada com a lloc de reunió per a l'Associació.
Morí el 1969, dos anys després que es complissin els vint-i-cinc anys de l'Associació de Persones Sordes de Mallorca, a causa d'un coma diabètic.

## Referències

* 1 2 3 4 Margalida Jofre: la dona que va rompre barreres. Consell de Mallorca. Departament de Participació Ciutadana i Presidència. Direcció Insular d'Igualtat, 2017, p. 16 (Mallorca té nom de dona).
# Jaro Prohaska

Jaro Prohaska (Viena (Àustria), 24 de gener, 1891 – Múnic (Alemanya), 28 de setembre, 1965), va ser un baríton-baix austríac conegut pràcticament pels seus rols wagnerians.

## Biografia

Entre 1898 e 1906, Prohaska èra solista alt dins el còr D. Peterlinis (Còr d'infants de Viena). Va estudiar música ambe Otto Müller en 1907 esdevingué organista, fins en 1909 dirigint el cor de Santa Tecla. Després va caure presoner de guèrra (1915-18), fou cap de còr a Viena ensems que estudiava cant. Jaro Prohaska fou contractat entre 1922-25 a Lübeck, i entre 1925-31 a Nurembèrg (segon Hugo Riemann també a Praga), després en 1931-52 a l'Opèra d'Estat de Berlin. De 1952 a 1959, esdevingué director de l'escòla d'opèra de Berlin. Va fer nombroses aparicions al Festival de Bayreuth entre 1933 i 1944 i a l'Òpera nacional de Viena entre 1934 i 1937.
El seu germà petit Paul Georg, violoncel·lista, nascut el 9 d'abril de 1903 a Viena i mort el 2 de juny de 1989 a Graz.

## Importància musical

Jaro Prohaska tingué l'honor de cantar ambs els grans de l'edat d'or del cant wagneria, sense arribar al seu nivell, a causa de la seva veu mancada d'homogeneïtat, en tot cas en l'época dels anys 1950, on es feren els grans enregistraments wagnerians.
Resta documentat dins els rols de baríton, Kurwenal Tristan und Isolde, Friedrich von Telramund Lohengrin i el baríton-baix, Hans Sachs a Die Meistersinger von Nürnberg i l'holandès a El holandés errante, etc.

## Referències

* ↑ https://www.discogs.com/es/artist/1706400-Jaro-Prohaska
* 1 2 https://www.musiklexikon.ac.at/ml/musik_P/Prohaska_Brueder.xml
# La Barquera (l'Estany)

La Barquera és un paratge de camps de conreu del terme municipal de l'Estany, a la comarca del Moianès.
Està situat a la part central del terme municipal, a migdia del nucli urbà de l'Estany. És a ponent de la carretera C-59, al nord del Camp Gran i a ponent del Camp de les Pedres. És al peu del vessant est del Serrat de la Creu, a migdia del Camp d'Eulària.

## Enllaços externs

* La Barquera en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# The Door

The Door és el quart i últim senzill del segon àlbum del grup australià Silverchair, Freak Show, només es va llançar a Austràlia. És una de les poques cançons dels primers àlbums que el grup encara toca en directe.

## Llista de cançons

CD Senzill AUS (MATTCD062)
* "The Door"
* "Surfin' Bird"
* "Roses (live)"
* "Minor Threat (live)"
* "Madman (live)"
7" Ltd. AUS (MATTV062)
* "The Door"
* "Surfin' Bird"
* "Roses (live)"
* "Minor Threat (live)"
Les tres cançons en viu estan gravades en la sala de ball Chicago's Aragon Ballroom el 20 d'abril de 1997. Jeremy Chatelain de la banda Hannson canta en la cançó "Minor Threat".

## Referències

* ↑ «"The Door" single» (en anglès). chairpage.com, 11-09-1997. Arxivat de l'original el 2020-08-10. [Consulta: 22 octubre 2008].
# Maria Anna Victòria de Bragança

Maria Anna Victòria de Bragança (Queluz, 15 de desembre de 1768 - San Lorenzo de El Escorial, 2 de novembre de 1788) va ser una infanta portuguesa.

## Biografia

Va néixer al Palau de Queluz el 15 de desembre de 1768. Va ser filla dels reis Maria I i de Pere III de Portugal.
Va casar-se amb l'infant espanyol Gabriel de Borbó, després de la signatura de l'acord que afectava la infanta Carlota i el príncep hereu de Portugal. El matrimoni va tenir tres fills. El matrimoni es va celebrar Lisboa el 12 d'abril i a Aranjuez el 23 de maig de 1785. Des del moment del matrimoni va esdevenir infanta d'Espanya.
Va morir a San Lorenzo de El Escorial el 2 de novembre de 1788 a causa de la verola, una malaltia que va afectar tota la família, i de la que només va sobreviure l'infant Pere Carles. De fet, el seu marit va morir només 21 dies després de la seva mort.

## Descendència

Amb l'infant Gabriel va tenir tres fills:
* Pere Carles (1786-1812)
* Maria Carlota (1787)
* Carles Josep Antoni (1788)

## Referències

* 1 2 Robles do Campo, Carlos «Los infantes de España bajo la ley sálica». Anales de la Real Academia Matritense de Heráldica y Genealogía, 2007, pàg. 335. Arxivat de l'original el 2022-10-05 [Consulta: 16 febrer 2022].
* 1 2 3 «Braganza, Mariana Victoria (1768-1788, infanta de Portugal)» (en castellà). Portal de Archivos Españoles. Ministeri de Cultura i Esport. [Consulta: 16 febrer 2022].
* ↑ García de Gregorio, Antonio Eugenio «Biografía española. El Infante Don Gabriel de Borbón». Semanario pintoresco español, 27-10-1844, pàg. 341-342.
* ↑ «Borbón Sajonia, Gabriel de (1752-1788, infante de España)» (en castellà). Portal de Archivos Españoles. Ministeri de Cultura i Esport. [Consulta: 22 gener 2022].
# Jarra

Jarra és una regió de Gàmbia al sud del riu, a la divisió de Lower River i avui dia a la Mansakonko Local Government Area (LGA). La LGA i divisió està formada per sis districtes tres dels quals corresponen a la regió de Kiang i tres a la de Jarra (Jarra Central, Jarra East i Jarra West).
# Lamina

Lamina (forma indeterminada lamin, plural laminak), Lamia o Lamiña (pronunciat /lamiɲa/), entre d'altres, són els noms més usuals d'uns éssers fantàstics de la mitologia basca que són esperits de la natura o genis d'aparença humana. Tot i que no tenen forma ni gènere determinats, es presenten majoritàriament en forma de dona, per la qual cosa se les ha equiparat sovint a les fades o dones d'aigua.

## Característiques

Aquests éssers es troben típicament en grups especialment al bosc i als rius. No tenen una forma, gènere o nom concret (aquests varien segons la zona). Sovint se'ls descriu com a follets, homes diminuts; d'altres vegades com a dones de proporcions normals però incorporant-hi part d'un animal, com garres d'ocell, peus d'ànec o cua de peix (com les sirenes).
En la versió femenina, de vegades s'emparellen amb humans i tenen fills, però en cap cas poden casar-se, ja que no poder trepitjar terra consagrada. Se'ls relaciona també amb els minairons, ja que són industriosos, sent els responsables de la construcció de molts ponts al Pirineu basc. En general són éssers benvolents encara que es poden enrabiar si se'ls roba la seua pinta, amb la qual es pentinen els seus llargs cabells.
El seu hàbitat és el bosc i la muntanya. És allà on se'ls pot avistar, sobretot a la nit. D'altres llegendes parlen del tema recurrent de l'or dels laminak o els segrestos de laminak per humans, o viceversa.

## Origen

Sembla probable que aquesta figura o almenys el seu nom provingui de la mitologia grega, que parla de Làmia, un monstre femení. Les seues característiques els apropen molt a altres personatges mitològics, com els gnoms, les fades, etc.

## Vegeu també

* Mitologia dels Pirineus
* Llegenda de l'Encantada

## Referències

* ↑ Euskaltzandia: Lamina

## Enllaços externs

* Laminak a l'Enciclopèdia Auñamendi (basc)(castellà)(francès)(anglès)
* Laminak i llegendes a la plana de Sara Arxivat 2008-01-28 a Wayback Machine. (francès)
# Brigitta Boccoli

Brigitta Boccoli (Roma, Laci, 11 de maig del 1972) és una actriu italiana, germana de l'actriu Benedicta Boccoli.
Nascuda a Roma el 1972, és germana de l'actriu Benedicta Boccoli i està casada amb Stefano Nones Orfei (1966) domador de lleons i atleta de circ, fill de Moira Orfei. Tenen un fill anomenat Manfredi.

## Cinema

* 1982: Manhattan Baby, regxisoro: Lucio Fulci
* 1985: La ragazza dei lillà, regxisoro: Flavio Mogherini
* 1987: Com'è dura l'avventura, regxisoro: Flavio Mogherini
* 1991: Nostalgia di un piccolo grande amore, regxisoro: Antonio Bonifacio
* 2003: Gli angeli di Borsellino, regxisoro: Rocco Cesareo
* 2006: Olè, regxisoro: Carlo Vanzina

## Televisió

* 1987-1988: Domenica in - amb Lino Banfi, Toto Cutugno, Benedicta Boccoli, Paulo Roberto Falcão, Patrizio Vicedomini
* 1988-1989: Domenica in - amb Marisa Laurito, Benedicta Boccoli, Lisa Russo, Roberto D'Agostino, Arianna Ciampoli
* 1989-1990: Domenica in - amb Edwige Fenech, Pupo, Roberto D'Agostino, Maurizio Ferrini, Benedicta Boccoli, Bruno Vespa
* 1990-1991: Domenica in - kun Gigi Sabani, Simona Tagli, Elisa Satta, Gaspare Barbiellini Amidei
* 2006: Reality Circus - presentat per Barbara d'Urso - Reality show - Canale 5

## Referències

* ↑ « Brigitta Boccoli e Kelly Brook, al via la stagione del topless… », Oggi, 21 juny 2013
* ↑ «Brigitta Boccoli, 41 anni e sentirli un po' ». Arxivat de l'original el 2013-06-30. [Consulta: 27 juliol 2013].

## Enllaços externs

* Brigitta Boccoli en AlloCiné
# Adokiye Amiesimaka

Adokiye Amiesimaka (Nigèria, 23 de novembre de 1956) fou un futbolista nigerià de la dècada de 1970 i 1980.
Havia estat estudiant a la Universitat de Lagos i jugador dels clubs Enugu Rangers Football Club, Sharks Football Club, ACB Lagos i de la selecció nacional de Nigèria. Jugava d'extrem esquerre o centrecampista esquerre.
Amb la selecció de Nigèria guanyà la medalla d'or a la Copa d'Àfrica de Nacions 1980 i participà als Jocs Olímpics de 1980.
Un dels estadis de Port Harcourt duu el seu nom.

## Referències

* ↑ «Q&A with Adokiye Amiesimaka». SuperSport.
* ↑ «Olympic Football Tournament Moscow 1980». FIFA. [Consulta: 3 gener 2015].
# Ansauville

Ansauville és un municipi francès situat al departament de Meurthe i Mosel·la i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 84 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet d'Ansauville era de 84 persones. Hi havia 32 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 12 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 40 habitatges, 32 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 5 estaven desocupats. 37 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 32 habitatges principals, 28 estaven ocupats pels seus propietaris i 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia una cambra, 2 en tenien tres, 3 en tenien quatre i 26 en tenien cinc o més. 23 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 11 habitatges hi havia un automòbil i a 18 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Ansauville el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 4 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 8 | 40 a 44 | 0 |
| 8 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 4 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 52 persones, 35 eren actives i 17 eren inactives. De les 35 persones actives 30 estaven ocupades (18 homes i 12 dones) i 5 estaven aturades (2 homes i 3 dones). De les 17 persones inactives 5 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 7 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa immobiliària.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era una lampisteria.
L'any 2000 a Ansauville hi havia 4 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 324 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques d'Ansauville a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades d'Ansauville a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Maria Anna d'Àustria (emperadriu romanogermànica)

* Aquest article tracta sobre la infanta d'Espanya. Si cerqueu la reina d'Espanya, vegeu «Maria Anna d'Àustria (monarca consort d'Espanya)».
Maria Anna d'Àustria (El Escorial, 18 d'agost de 1606—Linz, 13 de maig de 1646) va ser una infanta d'Espanya, filla de Felip III, que va esdevenir emperadriu del Sacre Imperi Romanogermànic pel seu matrimoni amb Ferran III.

## Orígens familiars

Nascuda al Monestir de l'Escorial l'any 1606 essent filla del rei Felip III d'Espanya i de l'arxiduquessa Margarida d'Àustria. Marianna era neta per via paterna del rei Felip II d'Espanya i de l'arxiduquessa Anna d'Àustria i d'Habsburg i per via materna de l'arxiduc Carles II d'Àustria i de la princesa Maria Anna de Baviera.

## Estratègies matrimonials

El 1614, quan encara era una nena, es va negociar el seu matrimoni amb Carles I d'Anglaterra, aleshores príncep de Gal·les, un casament que no es va arribar a celebrar. El matrimoni es frustrà per les pressions del Papat que no veia amb bons ulls el casament d'una infanta espanyola amb l'hereu d'una Corona protestant. Davant la negativa, Carles I d'Anglaterra es casà amb la princesa Enriqueta Maria de França.

## Matrimoni i descendència

El 20 de febrer de l'any 1631 es casà amb el futur emperador Ferran III, aleshores rei d'Hongria i de Bohèmia, fill de l'emperador Ferran II i de la princesa Maria Anna de Baviera. La parella tingué sis fills:
* Ferran IV d'Hongria (Viena, 1633-1654).
* Maria Anna d'Àustria (Neustad, 1634-Madrid, 1696), casada amb Felip IV d'Espanya.
* Felip August d'Àustria (Viena, 1636-1639).
* Maximilià Tomàs d'Àustria (Viena, 1637-1639).
* Leopold I, emperador romanogermànic (Viena, 1640-1705), casat amb la infanta Margarida d'Espanya i en segones núpcies amb l'arxiduquessa Clàudia Felicitat d'Àustria; i, en terceres núpcies amb la princesa Elionor del Palatinat-Neuburg.
* Maria d'Àustria (Viena, 1646-1646), morta pocs dies després de néixer.

## Mort

Marianna morí el 1646 a conseqüència de les afeccions creades arran del seu últim part, el de l'arxiduquessa Maria que també morí.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Ulloa Cisneros, Luis; Camps Cazorla, Emilio. Historia de España (en castellà). vol. IV. Barcelona: Ediciones Océano-Instituto Gallach, 1983, p. 192. ISBN 84-7505-724-1.
* ↑ Segura Graiño, Cristina. «María de Austria» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 13 febrer 2021].
# Jarque de la Val

Jarque de la Val és un municipi d'Aragó, situat a la província de Terol i enquadrat a la comarca de la Conques Mineres.
# Coua de capell olivaci

El coua de capell olivaci (Coua olivaceiceps) és una espècie d'ocell de la família dels cucúlids (Cuculidae) que habita boscos, zones arbustives i zones àrides del sud-oest de Madagascar.
Sovint considerat coespecífic de Coua ruficeps.
# Brigita Alemany

Brigita Alemany (Barcelona, segle XVI), fou una pintora cinc-centista de Barcelona. En 1519 va cobrar a la Seu de Barcelona set lliures i quatre sous a compte per pintar quatre panys i, en 1520 va cobrar huit lliures i setze sous per altres treballs realitzats per al mateix temple.

## Referències

* 1 2 Ibiza i Osca, Vicent. Dona i art a Espanya : diccionari d'artistes d'abans de 1936. València: Institució Alfons el Magnànim, Diputació de València, 2006. ISBN 84-7822-484-X.
# Adoración Apolo Sánchez

Adoración Apolo Sánchez, coneguda esportivament com Dori o Dori Apolo, (Mataró, 26 d'abril de 1979) és una atleta i futbolista catalana.
S'inicià en l'atletisme, proclamant-se campiona de Catalunya i d'Espanya de llançament de javelina en categoria juvenil. També residí durant tres anys al Centre d'Alt Rendiment de Sant Cugat del Vallès. Als 26 anys s'inicià en la pràctica del futbol competint amb el Cerdanyola de Mataró. L'estiu de 2006 fitxà pel Club Esportiu Sant Gabriel, amb el qual guanya el títol de la Primera Nacional (2009-10) i aconseguí l'ascens a la Superlliga espanyola. Posteriorment, jugà al Club de Futbol Badalona i Club Esportiu Mataró.
Entre d'altres reconeixements, ha rebut el premi Consol Noguera i Seda (2024).

## Referències

* ↑ Ayala, Manuel. «La campiona de javelina triomfa al futbol». Mundo Deportivo p. 31, 01-12-2010. [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ Menayo, David. «Dori Apolo, goleadora de gran cilindrada» (en castellà). Marca, 25-01-2012. [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ «Acte d'entrega del III Premi Consol Nogueras i Seda» (en catalan). Esquerra Republicana - Mataró, 22-05-2024. [Consulta: 26 juny 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa d'Adoración Apolo Sánchez - Txapeldunak
# Salem (Carolina del Sud)

Salem és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 126 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Salem tenia 126 habitants, 54 habitatges i 36 famílies. La densitat de població era de 57,9 habitants/km².
Dels 54 habitatges en un 31,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,3% hi vivien parelles casades, en un 7,4% dones solteres, i en un 33,3% no eren unitats familiars. En el 31,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,8% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 27,8% entre 25 i 44, un 18,3% de 45 a 60 i un 22,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 77,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.000 $ i la renda mediana per família de 33.125 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.000 $ mentre que les dones 26.667 $. La renda per capita de la població era de 14.980 $. Entorn del 9,7% de les famílies i el 12,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Salem». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Salem». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Torrescárcela

Torrescárcela és un municipi de la província de Valladolid a la comunitat autònoma espanyola de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 198 | 182 | 165 | 164 |
# Wu

«Wu» té aquests significats:
* Per a l'idioma, vegeu Wu (llengua)
* Per a l'estat dels Tres Regnes ocupant el sud-est de la Xina moderna, vegeu Wu Oriental
* Per a l'estat de Primaveres i Tardors, vegeu Wu (estat)
* Per als estats de les Cinc dinasties i Deu regnes, vegeu Wu (Deu Regnes) i Wuyue
* Per al riu de la Xina, vegeu Wu (riu)
* Per a la universitat, vegeu Universitat Soochow
Wu és el nom dels següents personatges:
* Wu Zetian (624 – 705), regent i emperadriu
* Wu de Qin
* Wu Han
* Wu Ming
* Wenjun Wu (1919-2017), matemàtic
* Emperador Wu de Liu Song
# Crescent City

«Crescent City» té aquests significats:
* Toponímia:
** Crescent City (Comtat de Del Norte), localitat de Califòrnia al Comtat de Del Norte
** Crescent City (Florida)
** Crescent City (Illinois)
** Crescent City nom antic de Crescent Mills, localitat de Califòrnia al Comtat de Plumas
* Altres:
** The Crescent City», sobrenom de la ciutat de Nova Orleans (Estats Units)
** Crescent City (cançó), una cançó sobre Nova Orleans de Lucinda Williams
# Cal Cabot

«Cal Cabot» té aquests significats:
* Cal Cabot (Pinós), masia situada al municipi de Pinós.
* Cal Cabot (Riner), masia que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic Català.
* Barranc de Cal Cabot
* Barranc del Bosc de Cal Cabot
# Acrachne

Acrachne és un gènere de plantes de la subfamília de les cloridòidies, família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.

## Taxonomia

* Acrachne eleusinoides Wight i Arn. ex Steudel
* Acrachne henrardiana (Bor) S.M.Phillips
* Acrachne perrieri (A.Camus) S.M.Phillips
* Acrachne racemosa (B.Heyne ex Roem. i Schult) Ohwi
* Acrachne sundararajii Umamaheswri, Muthukumar i P. Daniel
* Acrachne vatovae Chiov.
* Acrachne verticillata (Roxb.) Wight et Arn. ex Chiov.
# Salm-Puttlingen

Salm-Puttlingen fou un wild i ringraviat del Sacre Imperi Romanogermànic sorgit el 1697 per divisió de la branca de Salm-Dhaun. El 1748 va rebre els territoris de la línia de Salm-Dhaun, però es va extingir dos anys després al morir el pòstum Frederic Guillem. La successió va passar a la línia sènior de Salm-Grumbach, de la branca sènior de les branques subsistents entre les sorgides de la partició de Salm-Dhaun del 1561.

## Referències

* Llista de comtes de Salm Arxivat 2009-04-22 a Wayback Machine.
# Teresa Margolles

Teresa Margolles (Culiacán, 1963) és una artista conceptual, fotògrafa i videoartista mexicana. Forense de professió, la seva obra es destaca per l'exploració de les causes socials i les conseqüències de la mort. Alguns del temes tractats al llarg de la seva carrera són el dolor, la violència, el maltractament a la dona o la desigualtat social. Entre les seves obres cal destacar Tumba portátil i Vaporización. L'any 1990 fundà el col·lectiu d'artistes SEMEFO (Servei Mèdic Forense).
El principal vector de les seva obra prové de les mateixes morgues, que l'artista transforma en experiències sensorials que provoquen un sentiment de record al públic. Margolles considera especialment destacable com l'activitat a l'interior de les morgues reflecteix la veritat que hi ha a fora. En el cas de Ciutat de Mèxic, Margolles observa que la majoria de víctimes pertanyen a les classes baixes. "Mirant els morts veus la societat".
Ha guanyat el Premi Príncep Claus dels Països Baixos i el Premi Artes Mundi d'art contemporani. Ha exposat entre d'altres a la Tate o la Biennal de Venècia, on va representar Mèxic amb l'obra 37 bodies que commemoren les víctimes d'assassinats.

## Referències

* 1 2 «Teresa Margolles». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Martha

«Martha» té aquests significats:
* Martha (Flotow) o Martha o el mercat de Richmond (1847), òpera de Friedrich von Flotow adaptada del ballet Harriette, ou la servante de Greenwiche (1844)
* Martha (Orzeszkowa) (1872), novel·la feminista d'Eliza Orzeszkowa
* Martha (Tom Waits) (1973), cançó de Tom Waits, inclosa al seu àlbum Closing Time
* Martha (punk) (segle XXI), formació musical anglesa de pop punk que es declara queer, vegana i anarquista