OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ramon Faus i Esteve

Ramon Faus i Esteve (Guissona, 14 d'abril de 1902 – Barcelona, 11 de juliol de 1987) fou un notari i professor universitari català.

## Biografia

Des de l'any 1930 fou notari de la ciutat de Barcelona. Va ser membre numerari de l'Institut d'Estudis Catalans, en fou President de la Secció de Filosofia i Ciències Socials. Va exercir de degà en tres ocasions del Col·legi de Notaris (1951-60) i va presidir tribunals d'oposicions a Barcelona, i formar part en diverses ocasions de tribunals d'oposicions a Madrid. També va ser Vicepresident de la Junta de Degans del Col·legi Notarial d'Espanya, membre de l'Acadèmia de Jurisprudència i Legislació de Barcelona, President Arxivat 2017-10-24 a Wayback Machine. de la Comissió Jurídica Assessora de la Generalitat de Catalunya (1979 - 1986), President del Tribunal de la Mitra d'Andorra (1982), Vicepresident de la Unió Internacional del Notariat i Membre de la Comissió d'Assumptes Europeus, organisme consultiu del Consell d'Europa. Paral·lelament va ser assessor dels monestirs de Poblet i Pedralbes, President de la Fundació Jaume Espona i Bunet i vicepresident primer durant vuit anys de l'Orfeó Català. Va ser vocal de la Fundació Noguera des de 1976 fins a la seva mort.
L'any 1981 fou guardonat amb la Creu de Sant Jordi concedida per la Generalitat de Catalunya. També li fou concedida la Gran Creu de l'Orde de Sant Ramon de Penyafort, concedida pel rei Joan Carles I.

## Obres publicades

* Los problemas de la mayor edad y del estado civil ante el derecho nuevo, 1941
* La separación de hecho en el matrimonio, 1945
* Jerarquía de retractos y preferencias de retrayentes, 1945
* La vida licenciosa del cónyuge viudo y sus consecuencias jurídicas, 1959
* El derecho de familia en la compilación de nuestras instituciones forales, 1954
* Ante la presentación en las cortes del Proyecto de compilación, 1959
* Derecho civil especial de Cataluña, 1960, amb la col·laboració de Francesc Condomines i Valls
* Sentido ético y progresivo de la Compilación, 1962
* La reforma del codi i el dret especial de Catalunya, 1962
* El deber de gratitud en nuestro ordenamiento civil, 1963

## Referències

* ↑ «Centenari del naixement de l'il·lustre notari Ramon Faus i Esteve». RocaSastre.es. [Consulta: 11 març 2021].
* ↑ «Ramón Faus Esteve, jurista» (en castellà). ElPais.com, 13-07-1987. [Consulta: 11 març 2021].
* ↑ Directori dels membres, 1907-2002. Institut d'Estudis Catalans, 2002, p. 73. ISBN 978-84-7283-643-3.
* ↑ Pág. 200 de "De la Segarra a las Américas", de Joan Santaeulària Pujol. Barcelona. 1989.
* ↑ «Ramon Faus i Esteve, vocal». FundacióNoguera.com. Arxivat de l'original el 2019-03-16. [Consulta: 11 març 2021].
* ↑ Pág. 201 de "De la Segarra a las Américas", de Joan Santaeulària Pujol. Barcelona. 1989.

## Enllaços externs

* Ramon Faus a l'Institut d'Estudis Catalans
* Carta de Ramon Faus Esteve a Maurici Serrahima Bofill, en ocasió de la Compilació de Dret Civil Català Arxivat 2012-04-13 a Wayback Machine.
* (castellà) Necrològica a El País
* (castellà) Acte del Centari del naixement de Ramon Faus i Esteve, a Guissona (Fundació Roca-Sastre)
# Francesc Meca Berardo

Francesc Meca Berardo (s. XVII-XVIII), Doctor i Vicecanceller a la Universitat de Cervera.

## Biografia

Francesc Meca Berardo va néixer a finals del segle xvii. Doctor i Vicecanceller a la Universitat de Cervera. A la mort del canceller Francesc de Queralt i de Xetmar, la cancelleria de la Universitat de Cervera va restar buida al llarg de set anys, entre 1725 i 1732, etapa en què la responsabilitat va recaure en el vicecanceller Francesc Meca. Amb Francesc Meca es van aprovar els estatuts pels quals s'havia de regir la Universitat per decret reial del dia 4 de juliol de 1726. Va morir a la segona meitat del s.XVIII.

## Referències

* ↑ «Mestrescoles i rectors de l' ́Estudi General de Lleida (1597-1717)». Universitat de Lleida.
* ↑ Rubio Borrás, Manuel. Historia de la Real y Pontificia Universidad de Cervera. Barcelona: Libreria Verdaguer, 1915, p. 181, 190.

## Bibliografia

* Rubio Borrás, Manuel. Historia de la Real y Pontificia Universidad de Cervera. .- Barcelona : Librería Verdaguer, 1915.- 2 vols. Disponible a: Catàleg de la Biblioteca de Catalunya
* Esteve Perendreu, Francesc. Mestrescoles i rectors de l'Estudi General de Lleida : 1597-1717. Lleida : Edicions de la Universitat de Lleida, 2007. Disponible a: Catàleg de les biblioteques de la Universitat Autònoma de Barcelona

## Enllaços externs

* Registre d'autoritat de Francesc Meca Berardo. CRAI.Universitat de Barcelona Arxivat 2016-10-21 a Wayback Machine.
# Estratègia de reducció de residus

L'estratègia de reducció de residus és un concepte que ha aparegut en la literatura mediambiental i, en legislació mediambiental d'alguns estats membres de la Unió Europea, però abans de la Directiva marc sobre residus de 2008 no formava part de la legislació europea. La Directiva marc sobre residus de 1975 no tenia cap referència a una jerarquia de residus.
En les primeres propostes legislatives de 2006, la Comissió Europea va proposar una jerarquia de 3 passos composta per:
* Prevenció i reciclatge,
* Reciclatge i recuperació (amb la incineració)
* Eliminació.
Això va ser molt criticat perquè s'estava posant el reciclatge al mateix grau de la incineració, que era coherent amb la posició pro-incineració tradicional de la Comissió Europea. La pressió de les ONG i els Estats membres va aconseguir convertir la jerarquia de tres passos no vinculants inicials en una jerarquia quasi vinculant de cinc passos.

## Llei de les 3 R

La llei de les 3 R o 3R va ser una proposta que va popularitzar l'organització ecologista Greenpeace, i que propugna la reducció, la reutilització i el reciclatge dels productes que es consumeixen. Aquesta estratègia segueix un ordre de prioritats:
* Reduir sempre que sigui possible.
* Reutilitzar com a segona opció.
* Reciclar com a última.

## Referències

* ↑ (Directiva 75/442/EEC)
* ↑ Directiva [2008/98/EC] del Parlament Europeu i del Consell sobre residus.
# Barbus greenwoodi

Barbus greenwoodi és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 3,1 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Angola.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lévêque, C.; Daget, J. «Cyprinidae». A: Daget, J.; Gosse, J.-P.; Thys van den Audenaerde, D. F. E.. Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA) (en anglès). Volum 1. Institut de Recerca per al Desenvolupament (Orstom) i Museu Reial de l'Àfrica Central (MRAC), 1984, p. 217–342.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Hilderic (comte de Nimes)

Hilderic fou un magnat visigot, comte de Nimes, que es va revoltar contra Vamba el 673 amb el suport del bisbe de Magalona, Gumild, l'abat Ranimir, i altres nobles gots. El bisbe de Nimes, Aregius, no va secundar la rebel·lió i fou deposat per Hilderic, que el va enviar encadenat al Regne dels Francs, col·locant en el seu lloc a Ranimir, que va ser consagrat per dos bisbes del Regne Franc (la consagració d'un bisbe exigia, legalment almenys, la presència de tres Bisbes de la mateixa província segons el cànon dinou de l'IV Concili toledà).
Al revoltar-se poc després el general Paulus, Hilderic el va reconèixer com a rei.
Nimes fou ocupada pel rei Vamba al final de la campanya i als rebels se'ls van confiscar els béns.

## Referències

* Julià de Toledo, Historia Rebellionis Pauli adversus Wambam
* ↑ «Referències (pàgina 298)». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 17 agost 2009].
# 481 aC

El 481 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República Romana es coneixia com l'Any del consolat de Vibulà i Fus, o de vegades, any 273 Ab urbe condita o de la fundació de Roma. La denominació 481 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode més usat a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Imperi Persa

* El rei Persa Xerxes I arriba a Sardes i comença a preparar l'exèrcit i la flota per la invasió de Grècia. Segons Heròdot, l'exèrcit de terra anava dirigit pel mateix Xerxes i el formaven nou-cents mil soldats, dels quals vuitanta mil eren genets i vint mil conductors indis, libis i àrabs. El primer cos de l'ala esquerra el dirigia Masistes i el segon cos Mardoni.
* Temístocles és elegit arcont epònim. Preveient les accions de Xerxes I va convèncer els atenencs d'utilitzar la plata de les mines de Làurion per construir una flota en lloc de distribuir els diners entre els atenencs, i garantir així un gran poder naval. Es van construir 200 naus que segons Heròdot van ser utilitzades contra Egina, i després contra Pèrsia.

### Sicília

* Geló I va ocupar la ciutat de Mègara Hiblea i la va destruir, segons Heròdot i Tucídides. Tucídides diu que al seu temps la ciutat no existia.

### República Romana

* Cesó Fabi Vibulà i Espuri Furi Fus són elegits cònsols a Roma. Fabi Vibulà, a l'inici del seu mandat, es va oposar als intents del tribú de la plebs Espuri Icili (o Licini, segons Titus Livi) que volia fer aprovar una llei agrària impedint mentrestant que els cònsols aixequessin tropes contra Veios i els eqües, que havien pres les armes. Icili va trobar l'oposició d'algun dels seus col·legues, es va poder fer l'allistament i Cesó va poder atacar la ciutat de Veios i als eqües, als que va derrotar només amb la cavalleria, però quan la infanteria havia de perseguir als derrotats, es van amotinar perquè el cònsol s'havia oposat a la llei agrària i van abandonar el campament, amb gran sorpresa dels seus enemics.

## Naixements

* Protàgores, filòsof grec (data probable) (mort l'any 420 aC o potser el 411 aC).

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Heròdot. Històries, VII, 61
* ↑ Heròdot. Històries, VII, 173
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Temístocles, V, 6
* ↑ Heròdot. Històries, VII, 56
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, VI, 4
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, II, 43, 58
* ↑ Diògenes Laerci. Vides i opinions de filòsofs eminents, IX, 50
# Raion de Limbaži

Raion de Limbaži :
| Topònim oficial | Limbaži |
| País | Letònia |
| Superfície | 2.590 km² |
| Fundació | |
| Població: | |
| - Total | 40.900 (2000) |
| - Densitat | 15,8 h/km² |
| President | |
| Website | www.limbazi.lv |
El raion de Limbaži és un dels raions en què es dividia Letònia fins a la reforma administrativa i territorial promulgada el 2009.
# Fuentes de Año

Fuentes de Año és un municipi de la província d'Àvila, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 252 | 224 | 191 | 171 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Ávila (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 16 setembre 2021].
# Estratègia competitiva

La estratègia competitiva és el pla de l'empresa per diferenciar-se de la competència i aconseguir una posició favorable en el mercat. Inclou la selecció de quins mercats enfocar i quines necessitats dels clients satisfer, així com la selecció de les activitats i recursos necessaris per a aquest objectiu. L'estratègia pot ser desenvolupada amb diferents objectius, com ara maximitzar el benefici o aconseguir lideratge en el mercat, i requereix una anàlisi dels punts forts i febles de l'empresa, les amenaces i oportunitats del mercat, i les estratègies dels competidors.

## Evolució històrica

A mitjans dels anys 80 el concepte d'informació es va modificar i des de llavors es reconeix com un recurs estratègic amb un potencial d'avantatges competitius per tal de superar a la competència. Actualment, el principal objectiu dels sistemes d'informació és assegurar supervivència i prosperitat a les institucions i/o organitzacions en un futur pròxim. Avui en dia, pràcticament totes les organitzacions incorporen la tecnologia en el seu model de negoci per tal d'aconseguir els seus objectius, millorant la seva estratègia de negoci i la competitivitat.

## Estratègia competitiva aplicada al comportament informacional

El comportament que han de tenir les organitzacions és de prendre decisions per tal de tenir una visió de futur, tot tenint en compte la cerca d'informació i usos d'aquesta que puguin dur a terme els individus. L'estratègia competitiva aplicada al comportament informacional es basaria en l'estudi de pràctiques i accions que facilitin la cerca i recuperació d'informació. Mitjançant l'estratègia competitiva, l'organització podrà dur a terme un bon procés de presa de decisions mitjançant la planificació, organització, control i gestió dels processos interns.
El comportament informacional davant les estratègies competitives consisteix en el procés d'interacció d'una empresa o organització acompanyada de canvis per tal d'adaptar-se als continus avenços tecnològics actuals.
L'ús de les tecnologies de la informació en un món tan globalitzat dona lloc al desenvolupament de sistemes d'informació que permeten a l'empresa aconseguir avantatges competitius no només de mercat, de compravenda i d'innovació, sinó també en l'àmbit informacional de l'organització. L'estudi del comportament informacional davant d'una estratègia competitiva servirà per a conèixer els requisits informatius de l'usuari davant qualsevol oportunitat de negoci, la manera com l'usuari busca informació per tal d'identificar les debilitats i fortaleses i dissenyar estratègies que permeti a l'organització desenvolupar competències informacionals.

## Enllaços externs

* http://www.monografias.com/trabajos89/sistema-informacion-gerencial-y-estrategico/sistema-informacion-gerencial-y-estrategico.shtml#sistemasda
* http://www.revistanegotium.org.ve/pdf/10/Art3.pdf Arxivat 2015-04-20 a Wayback Machine.
* http://www.slideshare.net/jcfdezmxestra/estrategia-competitiva
* http://www.buenastareas.com/ensayos/Ventaja-Competitiva-De-Los-Sistemas-De/621261.html
# Pedro da Fonseca

Pedro da Fonseca (1528, Proença-a-Nova - 1599, Lisboa) fou un filòsof i teòleg jesuïta portuguès. Fou catedràtic de filosofia a la Universitat de Coïmbra. Fou professor de grec i àrab i la seva erudició va produir una sèrie d'idees en relació amb els afers desenvolupats per Tomàs d'Aquino i Aristòtil. Les seves obres principals tracten sobre lògica i metafísica.

## Obres

* Institutiones dialectica (1564)
* Commentarium in Aristotelis Metaphysicam (1589)

## Bibliografia

* Silva, C.A. Ferreira da (1959) Teses fundamentais da gnoseologia de Pedro da Fonseca, Lisboa.
* Pereira, Miguel Baptista (1967) Ser e Pessoa. Pedro da Fonseca I. O método da Filosofia, Coimbra.

## Referències

* ↑ Carvalho, Mário Santiago de. «Fonseca, Pedro da» (en anglès americà). [Consulta: 29 juliol 2022].
# Barsútxie

Barsútxie - Барсучье (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 245 habitants. Pertany al districte (raion) de Rovenkí.

## Referències

* ↑ Ломакин А. В. Село Ладомировка Белгородской области Arxivat 2014-02-03 a Wayback Machine.
* ↑ «Проект «От чистоты речушек малых до чистоты души большой»». Arxivat de l'original el 2014-02-02. [Consulta: 25 gener 2014].
# Paganico Sabino

Paganico Sabino és un comune (municipi) de la Província de Rieti, a la regió italiana del Laci, situat a uns 50 km al nord-est de Roma i a uns 25 km al sud-est de Rieti. A 1 de gener de 2019 la seva població era de 166 habitants.
Paganico Sabino limita amb els següents municipis: Ascrea, Collegiove, Marcetelli, Pozzaglia Sabina i Varco Sabino.

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st january» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 26 gener 2020].
# Lenne (Ruhr)

El Lenne és un riu a Rin del Nord-Westfàlia, a l'oest d'Alemanya. Neix a aproximadament 823 m d'altura, prop de la ciutat de Winterberg, al flanc nord de la serralada de Roothaar del Sauerland superior. És l'afluent major del Ruhr al qual desemboca a la ciutat de Hagen, a 30 m sobre el nivell mitjà del mar.

## Afluents

D'amunt cap avall
* Nesselbach
* Sorpe
* Gleierbach
* Grafschaft
* Latrop
* Hundem
* Elspebach
* Bigge
* Fretterbach
* Else
* Verse
* Nette
* Grüner Bach
* Veischede

## Galeria

* Font del Lenne a Winterberg
* Central hidroelèctrica a Werdohl
* Aiguabarreig del Lenne i del Ruhr
             A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Lenne
# 480p

480p és el nom abreujat per una família de resolucions de pantalla de vídeo. La p és sinònim de progressive scan (exploració progressiva|), és a dir, no entrellaçada. El 480 denota una resolució vertical de 480 píxels d'alt de línies d'escombrat vertical, en general amb una resolució horitzontal de 640 píxels i una relació d'aspecte 4:3 (480 × $^4$⁄$_3$ = 640) o una resolució horitzontal de menys de 854 píxels per una aproximada relació d'aspecte de 16:9 (480 × $^{16}$⁄$_9$ = 853.333…). Atès que un nombre de píxels ha de ser un nombre enter, un Ample VGA en general apareix arredonit a 854 per assegurar la inclusió de tota la imatge. Els marcs es mostren progressivament en oposició a entrellaçat.

## Resolucions

| Estàndard | Resolució | Relació d'aspecte |
| 480p | 640×480 | 4:3 |
| 480p | 800×480 | 5:3 |
| 480p | 720×480 | 3:2 |
| 480p | 854×480 | 16:9 |

## Referències

* ↑ «480p» (en anglès). afterdawn.com. [Consulta: 17 juliol 2014].
* ↑ «rpsoft 2000 software» (en anglès). rpsoft2000.com. [Consulta: 17 juliol 2014].
* ↑ «HowStuffWorks "How Hulu Works"» (en anglès). howstuffworks.com. [Consulta: 17 juliol 2014].
* ↑ «HDTV: What’s the difference between 480p, 720p, and1080p?» (en anglès). tapestockonline.com. Arxivat de l'original el 2015-03-12. [Consulta: 17 juliol 2014].

## Vegeu també

* 480p, 576p, 720p, 1080p
# Diablo III

Diablo III és un videojoc de rol d'acció, desenvolupat per Blizzard Entertainment. Aquesta és la continuació de Diablo II i la tercera part de la sèrie que va ser creada per la companyia nord-americana Blizzard. La seva temàtica és de fantasia fosca i terrorífica. La seva aparició va ser anunciada el 28 de juny de 2008 al Blizzard Entertainment Worldwide Invitational a París. Blizzard va anunciar que el llançament es realitzaria el 15 de maig de 2012.4 Va ser un dels llançaments més importants d'un videojoc en la història, venent una xifra de 3.5 milions de còpies en 24 hores i 6. milions en una setmana. La seva seqüela Diablo IV es va anunciar el 2019.

## Jugabilitat

Diablo III és un RPG d'acció amb un estil similar al seu predecessor, Diablo II, mentre que manté molt pocs elements del Diablo original. Diablo III s'enfoca en el joc cooperatiu o en equip. En la manera cooperativa multijugador les partides tenen una capacitat màxima de 4 jugadors, a diferència del Diablo II que és de 8; Blizzard va donar com a explicació després de múltiples proves que 4 jugadors seria el nombre "perfecte" doncs faria que el joc fos més eficient i més clar. La companyia en un principi va utilitzar el motor Havok per tal d'obtenir un major realisme, que més tard va confirmar que no faria servir. Els desenvolupadors van estar buscant que el joc corregués en un ampli rang de sistemes, i han dit que DirectX 10 no és necessari. Es va llançar per a Windows i Mac OS X.

## Referències

* ↑ Javier de Pascual López. «Diablo III, StarCraft II y WoW: The Wrath of the Lich King en imágenes» (en castellà). Meristation, 28-06-2008. Arxivat de l'original el 2009-01-24. [Consulta: 28 juliol 2012].
* ↑ «Diablo III Announced». GameSpy, 28-08-2008.
* ↑ «DIABLO® III UNVEILED». Blizzard Entertainment, 28-06-2008. Arxivat de l'original el 29 de juny de 2008. [Consulta: 28 juny 2008].
* ↑ Comunicado de prensa sobre Lanzamiento
* ↑ «IGN: Diablo III Gameplay Panel Live Blog». [Consulta: 2009].
* ↑ «Blizzard announces Diablo III News // PC /// Eurogamer - Games Reviews, News and More». Arxivat de l'original el 2021-02-17. [Consulta: 2009].

## Enllaços externs

* Blizzard Entertainment - Diablo (anglès)
# Sant Jaume de Nyer (capella)

La capella de Sant Jaume de Nyer és una petita capella de carrer del poble nord-català de Nyer, a la comarca del Conflent.
Està situada en el petit nucli urbà de Nyer.
És una petita capella d'època moderna, segle xvii o XVIII, amb la façana formada per una porta i dues grans finestres, que permetien seguir les celebracions de la capella des del carrer, atesa la poca capacitat del petit temple.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «101 - Nyer». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Gavín, Josep M. «Conf 95. Sant Jaume de Nyer». A: Capcir - Cerdanya - Conflent - Vallespir - Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies, 3*). ISBN 84-85180-12-7.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Nyer». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Referències

* ↑ La capella de Sant Jaume de Nyer en els ortofotomapes de l'IGN
# Bart Dockx

Bart Dockx (Turnhout, 2 de setembre de 1981) va ser un ciclista belga, professional des del 2004 fins al 2011.

## Palmarès

* 2001
** Vencedor d'una etapa a la Ronde van Vlaams-Brabant
* 2002
** 1r a la Fletxa flamenca

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2005. 95è de la classificació general
* 2006. Abandona (17a etapa)
* 2007. 111è de la classificació general
* 2008. 111è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2009. 168è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a cyclebase.nl