OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Li Fanghua

Li Fanghua (xinès: 李方华) (Hong Kong britànic, 6 de gener de 1932 - Pequín, 24 de gener de 2020) fou una física xinesa nascuda a Hong Kong. Va ser membre de l'Acadèmia Xinesa de Ciències, de l'Acadèmia Mundial de Ciències i de la Unió Internacional de Cristal·lografia. També va ser la directora de la Societat Xinesa de Física i la Unió Xinesa de Cristal·lografia, i editora de les revistes Journal of Chinese Electron Microscopy Society, J. Electron Microscopy, Chinese Physics Letter i Chinese Journal of Physics .
Li va guanyar els Premis L'Oréal-UNESCO per a les dones en ciència el 2003. Dominava anglès, francès, alemany, japonès i rus.

## Biografia

Li va néixer a Hong Kong britànic el 6 de gener de 1932, a la seva casa ancestral al comtat de Deqing, Guangdong. Tenia quatre germans i una germana. El seu pare, Li Jiong (李炯), va ser un general de divisió de l'Exèrcit Nacional Revolucionari. La seva mare, Liu Jiqing (刘季卿) era natural de Pequín. Li va passar la seva infància a Hong Kong, Pequín i Guangzhou.
Li va estudiar a l'escola de nenes de Fu Jen (辅仁女子中学) i a l'escola privada intermèdia Peidao (培道私立中学), va ser acceptada a la Universitat Privada Lingnan. Va ser estudiant de postgrau en física a la Universitat de Wuhan. També es va graduar a la Universitat de Leningrad el 1956, on es va especialitzar en física. Després de graduar-se, va sol·licitar una pràctica a l'Institut de Física de l'Acadèmia Xinesa de Ciències.
Durant la Revolució Cultural, va ser enviada a les escoles de quadres del setè de maig per realitzar treballs manuals. Va tornar a l'Acadèmia Xinesa de Ciències el 1973. Del 1982 al 1983, va ser estudiant visitant a la Universitat d'Osaka.
Va ser elegida membre de l'Acadèmia Xinesa de Ciències el 1993 i membre de l'Acadèmia Mundial de Ciències el 1998. El febrer de 2003, va rebre els Premis L’Oréal-UNESCO per a les dones en la ciència.
Li va morir el 24 de gener de 2020 a Pequín.

## Vida personal

Li estava casat amb el Fan Haifu,que també era físic com ella.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Li Hailed as Top Woman Scientist». , 02-04-2003.
* ↑ «贺李方华院士获"联合国教科文组织世界杰出女科学家成就奖"报告会举行» (en xinès). Chinese Society of Physics, 22-03-2003.
* 1 2 3 4 «李方华：显微科学的"半边天"» (en xinès). Sina, 18-07-2007.
* ↑ «广东籍才女李方华获奖» (en xinès). , 01-03-2003.
* 1 2 «世界杰出女科学家成就奖：李方华» (en xinès). , 06-03-2008 [Consulta: 29 març 2021]. Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine.
* ↑ «李方华 执著于"小科学"的大科学家» (en xinès). , 29-03-2003.
* ↑ «中国科学家李方华教授首摘"女性诺贝尔奖"» (en xinès). , 28-02-2003.
* ↑ «中科院院士、著名物理学家李方华逝世，享年88岁» (en xinès). , 26-01-2020.
* ↑ «李方华：科学对性别无偏见» (en xinès). Beijing Review, 17-03-2010.
# Sternarchorhynchus curvirostris

Sternarchorhynchus curvirostris és una espècie de peix pertanyent a la família dels apteronòtids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 40,6 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça, bentopelàgic i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: el riu Bobanaza (l'est de l'Equador) i, potser també, el nord-est del Perú.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Castelnau F. L., 1855. Poissons. A: Animaux nouveaux or rares recueillis pendant l'expédition dans les parties centrales de l'Amérique du Sud, de Rio de Janeiro a Lima, et de Lima au Para; exécutée par ordre du gouvernement Français pendant les années 1843 a 1847... Part 7, Zoology. Exped. Amer. Sud. v. 2. i-xii + 1-112.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Boulenger, G. A., 1887. An account of the fishes collected by Mr. C. Buckley in eastern Ecuador. Proceedings of the Zoological Society of London. 1887 (pt 2): 274-283, Pls. 20-24.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Albert, J.S., 2003. Apteronotidae (Ghost knifefishes). P. 497-502. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.). Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil.
* ↑ Barriga, R., 1991. Peces de agua dulce del Ecuador. Revista de Información técnico-científica, Quito, l'Equador, Politécnica, XVI(3):7-88.
* ↑ Mago-Leccia, F., 1994. Electric fishes of the continental waters of America. Fundación para el Desarrollo de las Ciencias Físicas, Matemáticas y Naturales (FUDECI). Biblioteca de la Academia de Ciencias Físicas. Matemáticas y Naturales, Caracas, Veneçuela. Vol. 29 . 206 p.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del American Museum of Natural History. American Museum of Natural History, Central Park West, NY 10024-5192, Estats Units.
* De Santana, C. D. i R.P. Vari, 2010. Electric fishes of the genus Sternarchorhynchus (Teleostei, Ostariophysi, Gymnotiformes); phylogenetic and revisionary studies. Zool. J. Linn. Soc. 159:223-371.
* Museu Suec d'Història Natural. Base de dades de la col·lecció d'ictiologia. Secció d'Ictiologia, Departament de Zoologia de Vertebrats. Estocolm, Suècia, 1999.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* AQUATAB
# Barsutxi

Barsutxi (en rus: Барсучий) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 190 habitants. Pertany al districte municipal de Líssie Gori.

## Referències

* ↑ PROвинциальный TOURистъ. «Посёлок Барсучий, Лысогорский район» (en rus). Яндекс Дзен, 2020. Arxivat de l'original el 2020-11-30. [Consulta: 22 novembre 2020].
* ↑ «Об утверждении реестра административно-территориального деления Саратовской области (с изменениями на 12 апреля 2019 года), Постановление Правительства Саратовской области от 29 октября 2015 года №545-П» (en rus). docs.cntd.ru. Arxivat de l'original el 2020-11-13. [Consulta: 13 novembre 2020].
# Pal·lidesa

La pal·lidesa és presenta quan hi ha una quantitat reduïda d'oxihemoglobina a la pell o les mucoses, un color pàl·lid que pot ser causat per una malaltia (com l'anèmia), un xoc emocional o l'estrès, o l'ús d'estimulants.
La pal·lidesa és més evident a la cara, als palmells i a les mucoses. Es pot desenvolupar sobtadament o gradualment, depenent de la causa. Normalment, no és clínicament significativa, tret que vagi acompanyada d'una pal·lidesa general (llavis, llengua, palmells, boca i altres regions amb membranes mucoses). Es distingeix de presentacions similars, com la hipopigmentació (falta o pèrdua de pigmentació de la pell) o, simplement, una pell clara.
# Hiriberri (Aezkoa)

Hiriberri (oficialment bilingüe Hiriberri/Villanueva de Aezkoa) és un municipi de Navarra, a la comarca d'Auñamendi, dins la merindad de Sangüesa.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 156 | 155 | 154 | 152 | 145 | 145 | 144 | 144 | 135 | 137 | 129 |
| 67 | 62 | 59 | 58 | 59 | 59 | 57 | 57 | 56 | 54 | 50 |
| Fonts: Hiriberri i institut d'estadística de navarra |||||||||||

## Topònim

El primer esment escrita d'aquesta població és de 1366. Apareix esmentada en el Llibre de Focs de Navarresa amb el nom Ireberri. En 1427 apareix amb el seu nom romanç, Villanueva. Ambdós noms tenen un significat equivalent en euskera i castellà. Els noms del tipus Villanueva, o el seu equivalent en euskera Hiriberri solen designar pobles de nova factura deguts a repoblacions o reagrupaments de població. Curiosament la Villanueva situada a la Vall d'Aezkoa, a pesar del seu nom, passa per ser una de les localitats més antigues d'aquesta vall. Històricament ha rebut el nom oficial de Villanueva no havent tingut l'apel·latiu d'Aezcoa més que un caràcter col·loquial per a distingir-lo d'altres localitats homònimes.
El 31 de gener de 1989 va prendre la denominació oficial bilingüe de Hiriberri / Villanueva de Aezkoa. Hiriberri és la forma en euskera normatiu del dialectal ireberri. Per al nom en castellà del poble, es va optar per afegir l'apel·latiu d'Aezcoa, però utilitzant el nom de la vall en euskera (Aezkoa), sorgint així un nom híbrid.
# Matthew Busche

Matthew Busche (Wauwatosa, 9 de maig de 1985) és un ciclista estatunidenc, professional del 2009 al 2016. Del seu palmarès destaca dos Campionats nacionals en ruta.

## Palmarès

* 2011
** Campió dels Estats Units en ruta
* 2015
** Campió dels Estats Units en ruta

### Resultats al Tour de França

* 2014. 98è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2011. 113è de la classificació general
* 2013. 64è de la classificació general

## Referències

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Sternarchorhynchus freemani

Sternarchorhynchus freemani és una espècie de peix pertanyent a la família dels apteronòtids.

## Descripció

* El mascle pot arribar a fer 20,1 cm de llargària màxima i la femella 16,3.

## Alimentació

Menja larves aquàtiques i anèl·lids.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça, bentopelàgic i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Guyana.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Castelnau F. L., 1855. Poissons. A: Animaux nouveaux or rares recueillis pendant l'expédition dans les parties centrales de l'Amérique du Sud, de Rio de Janeiro a Lima, et de Lima au Para; exécutée par ordre du gouvernement Français pendant les années 1843 a 1847... Part 7, Zoology. Exped. Amer. Sud. v. 2. i-xii + 1-112.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ De Santana, C. D. i R.P. Vari, 2010. Electric fishes of the genus Sternarchorhynchus (Teleostei, Ostariophysi, Gymnotiformes); phylogenetic and revisionary studies. Zool. J. Linn. Soc. 159:223-371.
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* 1 2 De Santana, C. D. i R.P. Vari, 2010.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Pern (cargol)

Es denomina pern una peça metàl·lica, normalment d'acer o ferro, llarga, cilíndrica, semblant a un cargol però de dimensions més grans, amb un extrem de cap rodó i un altre extrem que acostuma a ser de roscatge. En aquest extrem es cargola una xaveta, femella, o rebló, de manera que es pot subjectar una o més peces a una estructura, per regla general de gran volum.

## Pern amb caixa excèntrica

Amb la popularització de la venda de mobles desmuntats perquè l'usuari els acobli, s'han investigat nous mecanismes que faciliten el muntatge. El pern amb capsa excèntrica és un mecanisme que permet una forta subjecció als mobles d'aglomerat de fusta sense necessitat d'eines especialitzades, només amb un tornavís o clau hexagonal.
Es munta el pern en introduir-lo manualment en la peça amb la rosca. La capsa excèntrica s'encaixa en un forat de l'altra peça. En superposar ambdues peces i cargolar l'excèntrica, les peces queden fortament subjectades.

## Referències

* ↑ «Herrajes de Unión». Arxivat de l'original el 2009-09-30. [Consulta: 19 setembre 2009].
* ↑ «INDAUX Catàleg nacional 2009».

## Vegeu també

* Rosca
* Cargol (mecànica)
* Unió amb pern
* Pern d'ancoratge

## Bibliografia

* Diversos autors. Diccionario enciclopédico abreviado. Tomo VI Perno. Madrid: Espasa Calpe, 1957.
# Benefici de Sant Segimon

El Benefici de Sant Segimon és una obra de les Preses (Garrotxa) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil de forma allargada amb teulada a dues vessants. A la planta baixa el sostre està format per grans voltes. A la part posterior hi ha un pou de pedra de gran alçada adossat a l'edifici que conforma una galeria. La façana esquerra està formada per tres arcs semi tapiats i una eixida que conforma les golfes i un altre cos amb dos arcs a la part posterior.
El portal d'entrada està treballat en pedra i també hi ha una llinda amb una inscripció.

## Història

La casa fou construïda per un rector, Joan Verntallat, l'any 1531, com a Benefici de Sant Segimon, tal com es pot llegir a la inscripció de la llinda del portal d'entrada: "CASA DEL BENEFICI DE SANT SEGIMON FETA PER LO RECTOR JOAN VERNTALLAT ANY 1531".

## Referències

* 1 2 3 «Benefici de Sant Segimon». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 28 febrer 2019].
# Parc del Serrat

El Parc del Serrat és un parc municipal del poble i terme de Monistrol de Calders, al Moianès.
Està situat en un turó situat al nord-oest del poble, a ponent del Collet.
És el lloc preferit per a les festes populars, sempre que acompanyi el bon temps, i hi ha instal·lat un petit circuit per a fer exercicis físics senzills, un espai per a posar-hi una tarima per a una cobla o orquestra, espai per als balladors, i prou lloc per a poder-hi muntar eventualment fires populars, com la del Moianès, que cada any se celebra en un poble diferent d'aquesta comarca.
Una de les particularitats és que hi ha, a l'extrem meridional del parc, el Racó del Kubala, amb una estàtua en forma d'ombra xutant la pilota, característica silueta del futbolista, que representa, com diu un cartell a la paret immediata a l'estàtua, que Ladislau Kubala ha xutat nou pilotes que són en diferents llocs del parc. El joc consisteix a trobar les nou pilotes -de pedra- que hi ha escampades arreu del parc.
Més modernament, i a la mateixa zona del parc, s'hi ha instal·lat un monument als picapedrers (ofici molt destacat en el poble a la segona meitat del segle xx) i una barraca de vinya que complementa aquest monument.

## Bibliografia

* ERILL I PINYOT, Gustau, GUAL I PURTÍ, Jordi (fotografies) i MANENT I ORISTRELL, Llibert (cartografia). Monistrol de Calders: El poble dels pagesos enginyers. Moià-Monistrol de Calders: Gràfiques Ister. Ajuntament de Monistrol de Calders, 2006. (Col·lecció Pedra i aigua, 1). DL. B-54.339/2006
* PERARNAU I LLORENS, Jaume i PIÑERO I SUBIRANA, Jordi. Monistrol de Calders. La seva història i el seu patrimoni. Monistrol de Calders: Ajuntament de Monistrol de Calders, 1993. Sense ISBN.
# Hirel

Hirel (en bretó Hirel, en gal·ló Hiraèu) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ille i Vilaine. L'any 2006 tenia 1.314 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 922 | 1.005 | 1.051 | 1.286 | 1.166 | 1.172 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1989-2001 | Joël Pinson | |
| 2001-2008 | Frédéric Derrien | UMP |
| 2008- | Marie-Annick Guerche | |
# Masuda

«Masuda» té aquests significats:
* Masuda (Shimane), ciutat a la prefectura de Shimane (Japó)
* Masuda (istimrari), estat tributari protegit, del tipus istimrari, feudatari de Jodhpur
* Chikashi Masuda (Miyazaki, 1985), futbolista japonès
* Nariyuki Masuda (Sendai, 1983), ciclista japonès professional des del 2006
* Junichi Masuda (Yokohama, 1968), productor de videojocs japonès
* Kento Masuda (Katori, 1973), músic i compositor japonès
* Tadatoshi Masuda (Prefectura de Shizuoka, 1973), futbolista japonès
# Rasa de Ritort

La rasa de Ritort és un afluent per la dreta de la riera de Canalda.
Neix a 948 m d'altitud, a 150 m (vo) al sud-oest del Camp Llarg d'Orrit i a 660 m (vo) a l'oest d'aquesta masia. Excepte els primers 300 m del seu curs en els quals pren la direcció nord-sud, la resta els fa en la direcció predominant NE-SW i baixant entre els boscos de la solana d'Orrit (a l'E) i de la solana de Ritort (a l'W). Conflueix amb la riera de Canalda a 687 m d'altitud, 2.100 m després que aquesta hagi passat per sota el pont d'Orrit.

## Coordenades d'altres punts significatius del seu curs

* Confluència amb la riera de Canalda: 42° 5′ 7.115″ N, 1° 27′ 43.14″ E﻿ / ﻿42.08530972°N,1.4619833°E﻿ / 42.08530972; 1.4619833

## Enllaços externs

Institut Cartogràfic de Catalunya

## Notes

* ↑ Sempre que s'indiqui la distància entre dos punts que no impliquin el seguiment d'un itinerari com pot ser un camí o el curs d'un riu, cal considerar que es tracta d'una distància a "vol d'ocell", és a dir, en línia recta i sense considerar els pendents que pot presentar el terreny. Sempre que es doni una distància amb aquests paràmetres, doncs, s'indicarà amb l'acrònim vo (vol d'ocell) escrit entre paràntesi.
# Tito Vespasiano Strozzi

Tito Vespasiano Strozzi (Ferrara, 1424 - Racano, 30 d'agost de 1505) fou un poeta italià.

## Vida

Descendent d'una branca d'exilats de la família florentina Strozzi, era fill de Giovanni Strozzi, que serví com a comandant de Nicolau III d'Este a Ferrara, i de Constanza Costabili. Va ser educat en les humanitats i l'estudi dels clàssics (tal com indica el seu nom, homenatge a dos importants emperadors romans) a l'escola de Guarino de Verona. Tenia tres germans i diverses germanes, alguns d'ells fills de Lucy, mare de Matteo Maria Boiardo.
Patrici de Ferrara, aconseguí una posició important en la cort civil dels Este i gaudia dels beneficis de ser el poeta de la cort, sota la protecció dels consecutius titulars: Leonello, Borso i Hèrcules I d'Este. Va ser armat cavaller per Hèrcules el 1473, va exercir de governador de Rovigo i Polesine entre 1473 i 1484, i de Giudice dei Savi de 1497 a 1505, càrrec que heretà el seu fill Hèrcules Strozzi, també escriptor. Fou un dels membres del seguici que acompanyà Borso d'Este a Roma el març de 1471, on el papa Sixt IV va promocionar el marquesat a ducat de Ferrara.

## Obra

Assolí gran fama com a poeta humanista, amb una sèrie de refinades elegies en llatí i alguns sonets en llengua vernacla. Les seves obres principals són: La Borseide, poema èpic pràcticament perdut en honor de Borso d'Este, i Il lupo malvagio, que deixà sense acabar. També destaca la sèrie de sis llibres Eroticon on, cantant l'amor per Anzia -primer- i per Filliroe -després-, manifesta la fusió dels clàssics llatins amb la inspiració petrarquista. També va escriure epigrames, sermons i èglogues.
La seva obra va ser publicada per Aldo Manuzio en 1513, juntament amb les composicions del seu fill Hèrcules, amb el títol de Strozii poëtae pater et filius.

## Referències

* Enciclopèdia Espasa (en castellà). Vol. 57, p. 1334. ISBN 84-239-4557-X.
* Arnaldi, F.; Gualdo Rosa, L.; Monti Sabia, L. Poeti Latini del Quattrocento (en italià), 1964, pp. 262-267.
* Ludwig, W. Die Borsias di Tito Strozzi (en alemany), 1977.
* Pantani, I. La fonte d'ogni eloquenzia: il canzoniere petrarchesco nella cultura poetica del Quattrocento ferrarese (en italià). Roma: Bulzoni, 2002.
# Benefici per acció

Benefici per acció, acrònim BPA, (en anglès: Earnings per share; acrònim: EPS) és una ràtio financera que es fa servir en l'anàlisi fonamental de les empreses, principalment d'aquelles que cotitzen a la borsa, i que mesura la relació entre el Benefici net i el nombre d'accions d'una empresa. Els beneficis, en termes absoluts, d'una empresa amb una altra no són comparables, però en canvi, si aquests es divideixen entre el nombre d'accions en circulació s'obté una mesura uniforme que permet comparar entre empreses diverses.

## Fórmula

${\mbox{BPA}}={\frac {\mbox{Benefici}}{\mbox{Nº Accions}}}$

## Vegeu també

* PER (ratio)
# Parc del Pla de Fornells

El parc del Pla de Fornells es troba al districte de Nou Barris de Barcelona. Va ser creat el 1991 amb un disseny de Pere Llimona Torras i Xavier Ruiz Vallés.

## Descripció

El parc es troba en un vessant de la serra de Collserola. A la part inferior hi ha una placeta pavimentada, que antigament tenia un estany de forma hexagonal amb una illeta amb plantes aquàtiques al centre, que va ser posteriorment cobert. A la seva part superior, el parc té unes esplanades de sauló que s'usen com a pistes esportives, així com un amfiteatre, mentre que bona part del parc està formada per una gran massa forestal de vegetació. En el seu terreny es troba el col·legi CEIP Antaviana i l'Ateneu Popular de Nou Barris, així com una escola de teatre i una altra de circ.

## Vegetació

Entre les espècies presents al parc es troben: l'alzina (Quercus ilex), el pi blanc (Pinus halepensis), el pi pinyer (Pinus pinea), el plàtan (Platanus x hispanica), el fals pebrer (Schinus molle), la tipuana (Tipuana tipu), l'eucaliptus (Eucalyptus globulus), el xiprer (Cupressus sempervirens), l'acàcia borda (Robinia pseudoacacia) i l'acàcia del Japó (Sofora japonica).

## Vegeu també

* Parcs i jardins de Barcelona

## Referències

* ↑ Gabancho, Patrícia. Parcs i jardins de Barcelona. Barcelona: Ajuntament de Barcelona, 2000. ISBN 84-7609-935-5 [Consulta: 25 abril 2018].
* ↑ «Parc del Pla de Fornells». Parcs i Jardins. Ajuntament de Barcelona. [Consulta: 11 juny 2018].
# Les Cartes vivantes

Les Cartes vivantes és un curtmetratge mut francès de 1904 dirigit per Georges Méliès.

## Sinopsi

Un mag entra en un escenari on s'ha col·locat una gran pantalla blanca. Prenent una baralla de cartes, ensenya una a la càmera, la fa créixer i finalment la llança a la pantalla, creant una reproducció gegantina de la carta. Fa el mateix amb dues cartes de cara, una reina i un rei, cadascuna de les quals pren vida i surt de la carta. El rei persegueix el mag de l'escenari, abans de treure's la disfressa per revelar el mateix mag.

## Producció

La pel·lícula es basa en un acte de màgia escènica representat al teatre de les il·lusions de Méliès, el Théâtre Robert-Houdin de París. En la versió escènica, el mag era Gaston Velle, que més tard es convertiria en director de pel·lícules de trucs semblants a Méliès per a Pathé Frères. En la versió cinematogràfica, el mateix Méliès interpreta el mag. Els efectes especials utilitzats són escamoteigs i foses.

## Referències

* ↑ Cartes vivantes, Les. Pordenone Silent Film Festival, 2000.
* ↑ Essai de reconstitution du catalogue français de la Star-Film; suivi d'une analyse catalographique des films de Georges Méliès recensés en France. Bois d'Arcy: Service des archives du film du Centre national de la cinématographie, 1981, p. 213–14. ISBN 2903053073. OCLC 10506429.
# Rasa de Puitdeponç

La Rasa de Puitdeponç és un torrent afluent per la dreta del Cardener que fa tot el seu curs pel terme municipal de Lladurs.

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica de la Rasa de Puitdeponç està integrada per un total de 3 cursos fluvials. D'aquests, 2 són subsidiaris de 1r nivell de subsidiarietat.
La totalitat de la xarxa suma una longitud de 2.932 m. que transcorren íntegrament pel terme municipal de Lladurs.

## Referències

* 1 2 Mapa de l'ICC
* ↑ Al Mapa digital de l'ICC aquesta rasa hi apareix sense nom la denominació de Rasa de Puitdeponç és assignada a la rasa situada immediatament més al nord. Es tracta d'un error doncs al mateix mapa es pot constatar com és aquesta la rasa que passa a tocar de la masia de Puitdeponç
* 1 2 «Xarxa de rius de les conques principals de Catalunya». Arxivat de l'original el 2010-09-22. [Consulta: 15 maig 2010].
* ↑ Aquest curs fluvial apareix al web de la XRCC. Per contra, no apareix al mapa de l'ICC en cap de les seves escales per bé que la configuració de les corbes de nivell permet endevinar el seu curs.