OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cahokia

Cahokia és una vila dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 16.400 habitants.

## Cahokia Mounds

El lloc històric estatal de Cahokia Mounds és una ciutat precolombina de la Cultura del Mississipi que va existir entre el 1050 i el 1350 dC a l'altra riba del Mississipi respecte la moderna Saint Louis, Missouri. Aquest parc històric es troba al sud-oest d'Illinois. El parc cobreix 890 hectàrees, o 9 km², i conté uns 80 monticles, però l’antiga ciutat era molt més gran. Al seu zenit cap al 1100 dC, la ciutat, la precolombina més gran de Nord-amèrica, cobria aproximadament 16 quilòmetres quadrats i tenia uns 120 monticles de terra fets per l'home en una àmplia gamma de mides, formes i funcions, i podia haver superat la població del Londres contemporani, que en aquell moment era d’entre 14.000 i 18.000 persones. El monticle de Monk, el centre cerimonial més gran de Cahokia, és la construcció de terra més gran del món prehistòric.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cahokia tenia 16.391 habitants, 5.693 habitatges, i 4.252 famílies. La densitat de població era de 658,5 habitants/km².
Dels 5.693 habitatges en un 41,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43,2% hi vivien parelles casades, en un 25,7% dones solteres, i en un 25,3% no eren unitats familiars. En el 20,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,84 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,27.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,4% tenia menys de 18 anys, un 8,7% entre 18 i 24, un 29,4% entre 25 i 44, un 16,9% de 45 a 60 i un 11,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.001 $ i la renda mediana per família de 35.582 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.806 $ mentre que les dones 22.429 $. La renda per capita de la població era de 14.545 $. Aproximadament el 22,8% de les famílies i el 24,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* ↑ Munoz, Samuel E.; Schroeder, Sissel; Fike, David A.; Williams, John W. «A record of sustained prehistoric and historic land use from the Cahokia region, Illinois, USA». Geology, 42, 6, 2014, pàg. 499–502. Bibcode: 2014Geo....42..499M. DOI: 10.1130/g35541.1.
* ↑ «Major Cities in the Middle Ages | Middle Ages». thefinertimes.com, 29-05-2012.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cahokia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cahokia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Creu Noell

La Creu Noell és una antiga creu de terme situada a la vila de Vinçà, de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord.
Està situada a l'avinguda de l'Estació, pràcticament davant del lloc on el carrer dels Barris aflueix en aquesta avinguda, just al lloc on es troba la capella de Sant Galderic.
Declarada monument històric de França, la creu representa el Crist envoltat de motius de lianes, en un costat, i a l'altre, una Mare de Déu amb el Nen. A sota hi ha elements de marbre de diferents èpoques. Una inscripció en lletres gòtiques diu: Mossen Guille(m) Riba Alias Maco Ma Feta Fer. És el nom d'un dels membres de la família dels Guillem Riba, cònsols de Vinçà de 1361 a 1407, que van pagar la creu.

## Referències

* ↑ Lloc on es troba la Creu Noell, en els ortofotomapes de l'IGN
* ↑ «Croix de carrefour dite Croix Noell». Patrimoni. Govern francès. [Consulta: 24 setembre 2018].
# Redes

Redes era un programa de televisió, que emetia la segona cadena de TVE els diumenges a les 20.00 hores. Aquest programa està dirigit i presentat per Eduard Punset, on es tracten temes sobre ciència, noves tecnologies i medicina entre d'altres. El programa tenia una durada d'una mitja hora, Eduard Punset entrevista amb preguntes clares i precises a personalitats del món de la ciència amb la intenció d'arribar d'una manera directa a les persones.
El programa es va estrenar el 23 de març de 1996 a La 2 de TVE. Durant la primera temporada es va produir a Madrid. Hi havia una tertúlia amb científics i col·laboradors en què s'exposaven les idees i també hi havia una entrevista de Punset a un expert del tema que s'havia de tractar. El programa va tenir una audiència baixa per les hores en què s'emetia (l'horari era irregular i s'emetia entre la 1 i les 3 de la matinada del dilluns). El 2007 TVE va decidir deixar d'emetre el programa per la seva audiència i l'últim programa es va emetre al novembre del 2007. Poc després la cadena va canviar la seva decisió i es va decidir que el programa tornaria amb un nou format. Una bona part dels antics programes no es poden trobar a Internet, i per això no es poden consultar, encara que hi ha una transcripció d'algunes entrevistes, tot i que no totes. Es van emetre 448 programes.
El nou programa es va estrenar a l'abril del 2008 i es va treure el plató i la tertúlia i Punset fa l'entrevista al lloc de treball o a la casa de l'expert. Durava 30 minuts. El 2009 es va canviar l'horari i el programa es va emetre els diumenges en horari de màxima audiència. En gener de 2014 es va deixar d'emetre.

## Referències

* ↑ Redacción. «Eduard Punset y su célebre 'Redes' abandonarán TVE». Granada: Vocento, 10-01-2014. [Consulta: 11 gener 2014].
* ↑ Tras 18 años de emisión Eduard Punset despide Redes, rtve.es

## Enllaços externs

* Web oficial del programa
* Programes Redes a Youtube
Viccionari
# Seoul Searching

Seoul Searching és una pel·lícula de comèdia i drama del 2015 dirigida i amb guió de Benson Lee que tracta sobre adolescents d'ètnia coreana criats fora de Corea del Sud que venen al país d'origen dels pares perquè retroben la cultura d'aquests. Es basa en els records del guionista. La banda sonora està formada per cançons de l'època (1986). És coproduïda per xinesos, estatunidencs i sud-coreans.
El repartiment és el següent: Justin Chon com a Sid Park, Jessika Van com a Grace, Esteban Ahn com a Sergio, Teo Yoo com a Klaus, Cha In-Pyo com al professor Kim i Rosalina Leigh com a Kris.

## Rebuda i premis

Ha rebut crítiques positives. A Rotten Tomatoes rebé un 79% d'aprovació i a Metacritic un 63%.
Ha guanyat els premis del Jurat Jove de l'Onada Futura al Festival de Cinema Internacional de Seattle i de l'Audiència de CAAMFest per la Millor Narrativa.

## Referències

* ↑ «Seoul Searching». FilmAffinity. [Consulta: 20 març 2018].
* 1 2 Catsoulis, Jeannette «Review: In ‘Seoul Searching,’ Teenagers Explore Their Korean Roots to an ’80s Soundtrack». New York Times, 16-06-2016 [Consulta: 20 març 2018].
* ↑ «Sundance Film Review: ‘Seoul Searching’». Variety, 23-01-2016 [Consulta: 20 març 2018].
* ↑ «‘Seoul Searching’: Sundance Review». Hollywood Reporter, 23-01-2015 [Consulta: 20 març 2018].
* ↑ «Seoul Searching». Rotten Tomatoes. [Consulta: 20 març 2018].
* ↑ «Seoul Searching». Metacritic. [Consulta: 20 març 2018].
* ↑ «LAFF Review: Hilarious And Heartfelt ‘Seoul Searching’ Is A Throwback To ’80s Coming Of Age Films». IndieWire, 20-06-2015 [Consulta: 21 març 2018].
# Litoria rubella

Litoria rubella és una espècie de granota del gènere Litoria de la família dels hílids. Originària d'Austràlia i Nova Guinea.
# Agó

Agó, en la mitologia grega, era la personificació d'un tipus de competició, batalla, prova o concurs, especialment en el context dels Jocs Olímpics (Ὀλυμπιακοὶ Ἀγῶνες), o un desafiament en connexió amb festivals religiosos. De manera més general designa una rivalitat o lluita, tant en el sentit dels esports de l'atletisme, les curses de cavalls o de carros, o bé en música o literatura, així com en el cas de festivals populars de l'antiga Grècia.
Aquesta divinitat era representada a Olímpia en forma d'estàtua que portava halteres (peses) a les mans. L'estàtua era obra de Dionís, dedicada a Smicythus de Rhegium. En el teatre grec, particularment en la comèdia antiga (del segle v aC) el terme Agó fa referència a la convenció formal segons la qual la lluita entre els personatges s'ha de caracteritzar per tal de donar fonament a l'acció. L'Agó és el debat formal que té lloc entre els personatges principals d'una obra de teatre, protagonista i antagonista, habitualment amb el cor actuant com a jutge. En la seva obra Els núvols, fent servir com a termes oposats la raó justa i la raó injusta, Aristòfanes considera l'Agó com l'element intermedi entre la parados i la parabasi, és a dir com un dels elements essencials de la comèdia, en quant pressuposa la denúncia dels vicis de la societat, mentre que el seu ús en la tragèdia fa de mitjancer entre el crim i el sacrifici. El significat del terme ha arribat a àmbits més amplis que els prevists en el seu context original, i actualment s'entén en teoria literària el conflicte dins d'una obra.
Gilles Deleuze i Félix Guattari fan referències a la idea de l'Agó a la seva obra Què és la filosofia? Harold Bloom fa servir el terme Agó per referir-se a l'intent d'un escriptor de resoldre un conflicte d'ordre intel·lectual entre els seves idees i les d'un predecessor en el qual "el més gran s'empassa el menys gran", com en el capítol 18 de The Anxiety of Influence, on tracta l'Agó de James Joyce amb William Shakespeare.

## Referències

* ↑ Joel Trapido (1949) The Language of the Theatre: I. The Greeks and Romans Educational Theatre Journal, Vol. 1, No. 1 (Oct., 1949), pp. 18–26 doi:10.2307/3204106
* ↑ Schmitz, Leonhard (1867),"Agon" Arxivat 2012-10-07 a Wayback Machine., in William Smith, Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, 1, Boston: Little, Brown and Company, pp. 74
* ↑ Pausanias, Description of Greece, book V (Elis), v. 26. § 3
* ↑ Pascal Thiercy, Aristophane et l'ancienne comédie, PUF, coll. Que sais-je ?, 1979, p. 8-9
* ↑ "Le muse", De Agostini, Novara, 1964, Vol.1 p.79
# Kràsnaia Dubrava

* No s'ha de confondre amb Dúbrava.
Kràsnaia Dubrava (en rus: Красная Дубрава) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Lípetsk, a Rússia, que el 2013 tenia 483 habitants. Pertany al districte rural de Griazi.

## Referències

* ↑ Ведомости Верховного Совета РСФСР № 22 1960
* ↑ http://rgada.info/opisi/1354-opis_487-1/0006.jpg
* ↑ Часовня на могиле мужа Arxivat 2013-09-21 a Wayback Machine. // Gorod48
# Flexus

En astrogeologia, flexus (plural flexūs; abr. FE) és una paraula llatina que significa «doblegat» que la Unió Astronòmica Internacional (UAI) utilitza per indicar un accident topogràfic en una superfície planetària en forma de cresta curvilínia d'una altura relativament baixa. Actualment només s'utilitza a Europa i la Unió Astronòmica Internacional assigna als flexūs noms associats al mite d'Europa (per exemple, Gortyna Flexus, a partir del lloc de Creta on Zeus dugué Europa).

## Referències

* ↑ (anglès) Descriptor Terms (Feature Types) - Gazetteer of Planetary Nomenclature - International Astronomical Union (IAU) Working Group for Planetary System Nomenclature (WGPSN)
# Plana de Mateur

La plana de Mateur es troba al sud del llac d'Ichkeul i de la muntanya calcària del Djebel Ichkeul i rep el seu nom de la ciutat de Mateur, a Tunísia. La plana en el sentit ample s'estén fins a la plana de la vall del riu Medjerda.
La regió té un clima mediterrani atenuat amb hiverns especialment suaus. Les majors pluges es donen a la primavera i tardor. Les terres són quaternàries de formació glacial o d'al·luvions. El sòl és contínuament enjovenit per noves aportacions dels rierols però no tan accentuat com les aportacions de la plana de la vall del Medjerda. Aquestes terres són cultivades des de mil·lennis i el sistema d'irrigació és força bo, encara que el cultiu de cereal podria ser substituït per altres productes més rendibles. La pluviometria és superior a la plana que a la vall del riu. El mateix nom Mateur podria derivar de l'àrab "matra" (plural amtar) que vol dir pluja. Els rius principals de la regió són el Joumine, el Msaken, el Rhézala, el Mellah i el Sedjenane. El cabal del Joumine és controlat per l'embassament de Joumine, un dels principals del país.
# Sent Daunès

Sent Daunès (en francès Saint-Daunès) és un antic municipi francès, situat al departament de l'Òlt i a la regió d'Occitània.
El municipi tenia Sent Daunès com a capital administrativa, i també comptava amb els agregats de Carbonièr, la Boissa, las Saulas, Brugals, Vilars, Boet, Ventaurelh i Masselha.
El 2019 es va fusionar amb els municipis veïns de Sent Pantalion i Bagat per a formar el nou municipi de Sent Daunès, Sent Pantalion e Bagat.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 242 | 254 | 238 | 234 | 200 | 205 | 224 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Jean-Claude Meunier | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana», 2009. Arxivat de l'original el 2012-03-11. [Consulta: 26 octubre 2010].
# Litoria rheocola

Litoria rheocola és una espècie de granota del gènere Litoria de la família dels hílids. Originària del nord-est de Queensland Austràlia. És una granota de mida mitjana i membre del grup australià de granota torrent. La granota de boira comuna es troba a zones remotes i muntanyoses i prop de rierols rocosos i de flux ràpid de la selva tropical, com els del nord-est de Queensland, Austràlia. Generalment són granotes sedentàries, i romanen als entorns de la riera on neixen, preferint seccions de la riera amb corrents d'aigua, moltes roques i vegetació sobresortint.

## Referències

* 1 2 Cunningham, M. (n.d.). Memoirs of the Queensland Museum – Nature. https://doi.org/10.17082/j.2204-1478
* ↑ Lee K Curtis, Keith R McDonald, Andrew J Dennis, Peter M Kyne, & Stephen JS Debus. (2011). Queensland's Threatened Animals. CSIRO PUBLISHING.
# Kràsnaia Gorà

«Kràsnaia Gorà» té aquests significats:
* Kràsnaia Gorà (Vladímir), localitat de l'óblast de Vladímir, a Rússia
* Kràsnaia Gorà (Briansk), localitat de l'óblast de Briansk, a Rússia
# Creu del camí de Clariana

La Creu del camí de Clariana és una obra de l'Arboç (Baix Penedès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

La creu té una peanya troncocònica sobre un esgraonat format per dues plataformes circulars. La columna, de forma hexagonal, està coronada per una creu de pedra molt malmesa.

## Història

L'any 1460 es va posar aquesta creu al camí de Vilanova (actualment camí de Clariana). Al 1858, a aquesta creu i a la de la plaça de la Badalota se'ls hi va posar una creu de ferro perquè ambdues havien perdut la de pedra. L'any 1925 només quedava la peanya i la columna.
L'any 1947 va ser restaurada per iniciativa del senyor Josep Mª Jané i Samsó, regidor de l'Ajuntament. Es van arreglar les escales i al capdamunt es va col·locar una creu de pedra molt malmesa que es va trobar entre les runes de la crema de l'església al 1936.

## Referències

* 1 2 3 «Creu del camí de Clariana». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 31 gener 2019].

## Enllaços externs

* «Creu del camí de Clariana». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona. Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 31 gener 2019].
# Rhinanthus angustifolius

Rhinanthus angustifolius és una espècie de planta dine el gènere Rhinanthus. És una planta anual i nativa d'herbassars temperats de gran part d'Europa i Àsia. Fa de 10 a 80 cm d'alt. Floreix entre juny i setembre.

## Sinònims

* Alectorolophus major Rchb.,
* Alectorolophus glaber (Lam.) Beck
* Alectorolophus montanus (Saut.) Frits
* Rhinanthus apterus (R. angustifolius subsp. grandiflorus)
* Rhinanthus glaber Lam. (R. angustifolius subsp. angustifolius)
* Rhinanthus grandiflorus (Wallr.) Bluff & Fingerh. (R. angustifolius subsp. grandiflorus)
* Rhinanthus major
* Rhinanthus montanus Sauter (R. angustifolius subsp. angustifolius)
* Rhinanthus parviflorus Noulet (R. angustifolius subsp. angustifolius)
* Rhinanthus reichenbachii Bentham in DC. (R. angustifolius subsp. grandiflorus)
* Rhinanthus serotinus (Schönheit) Oborny (R. angustifolius subsp. angustifolius)
* Rhinanthus vernalis (Zinger) Schischk. & Sergueievkaja (R. angustifolius subsp. grandiflorus
* Rhinanthus × poeverleinii (R. angustifolius subsp. ? × glacialis)

## Referències

* U.K. Wildflowers - Rhinanthus angustifolius - website page
# Serious Sam

Serious Sam és un videojoc croata disponible per a PC i per a la consola Xbox de Microsoft. Desenvolupat per la companyia Croteam i distribuït per Take 2 Interactive, ha estat qualificat per a majors de setze anys.
En la seva primera aventura, Serious Sam: The First Encounter el jugador encarna el personatge Sam "el seriós", brau guerreral que li és encomanat la missió de salvar el planeta Terra retrocedint enrere en el temps per canviar-ne el passat i salvar així la humanitat. Tot el joc transcorre a l'antiga civilització egípcia.
En un període en què els FPS es tornaven cada cop més sofisticats i menys lineals, gràcies principalment a Half-Life, on el jugador es topava constantment amb seqüències cinematogràfiques, apareix aquest joc que és una tornada a les arrels del gènere. Més a prop de Doom que dels seus contemporanis, l'accent està novament posat en destruir milers (literalment) d'enemics per nivell, deixant de banda totes les ornamentacions que el gènere fou adquirint durant els últimsanys. Les armes extremadament potents, un sentit de l'humor absurd i molt especial, molts secrets per nivell i, principalment, la possibilitat de jugar en mode multijugador cooperatiu, ja sigui en pantalla dividida, en xarxa, o a través d'Internet, convertint aquest joc en un clàssic instantani.
S'ha de ressaltar el mode multijugador cooperatiu d'aquest joc, car pot participar una gran quantitat de participants alhora (la quantitat està limitada pel servidor), arribant a la possibilitat de més de setze jugadors simultanis. Al PC no era comú trobar-se amb un joc FPS que permitís el jugador jugar a mode pantalla dividida, com sí que és habitual a les consoles.
Degut a l'èxit, l'any següent (2002) Croteam llençà Serious Sam: The Second Encounter, que continua les aventures del nostre heroi, de nou atrapat en el passat, però en aquesta oportunitat tractant d'acabar amb els seus enemics en tres períodes històrics diferents (l'única crítica raonable que va rebre el primer joc és que tots els seus nivells es semblaven força per transcórrer a Egipte).
El 2005 fou llençat al mercat una vertadera continuació del joc original, simplement titulat Serious Sam 2. Per a la creació del joc, es desenvolupà un nou motor gràfic denominat "Serious Engine", que aprofita la potència de les noves plaques gràfiques. Aquest videojoc no va tenir la mateixa acollida per part de la premsa especialitzada com si havia tingut el seu antecessor, tot i que la majoria dels adeptes a la primera part de la saga s'ha expressat a favor d'aquesta nova entrega.
# Serra de Cansabous

La Serra de Cansabous és una serra situada al municipi de Belianes a la comarca de l'Urgell, amb una elevació màxima de 396,6 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Alberto Villagrasa Gil

Alberto Villagrasa Gil (Barcelona, 1971) és un polític català, diputat al Parlament de Catalunya en la XI Legislatura.

## Biografia

Llicenciat en dret per la Universitat de Barcelona, és tècnic en comerç exterior. Vinculat al Partido Popular des de ben jove, ha estat vicesecretari general de Nuevas Generaciones a Catalunya i de 1996 a 2003 conseller del PP al districte de Ciutat Vella i assessor del tinent d'alcalde de Sant Cugat del Vallès.
A les eleccions municipals espanyoles de 2003, 2007 i 2011 fou escollit regidor de l'ajuntament de Barcelona, adscrit als districtes de Ciutat Vella i Sants-Montjuïc.
De 2007 a 2011 fou portaveu adjunt del grup municipal del PP i portaveu del grup del PP a la Diputació de Barcelona.
El 2008 fou nomenat secretari provincial del PP a Barcelona. Ha estat elegit diputat a les eleccions al Parlament de Catalunya de 2015.

## Referències

* ↑ Alberto Villagrasa a governobert.bcn.cat
* ↑ Fitxa a la Diputació de Barcelona
# Gaudi (cràter)

Gaudí és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 81 km de diàmetre. Porta el nom de l'arquitecte català Antoni Gaudí i Cornet (1852-1926), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 2012.

## Referències

* ↑ «Gaudí». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 06-08-2012. [Consulta: 31 maig 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Flaxieu

Flaxieu és un municipi francès situat al departament de l'Ain i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 55 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Flaxieu era de 55 persones. Hi havia 21 famílies de les quals 7 eren unipersonals (7 dones vivint soles i 7 dones vivint soles), 7 parelles sense fills i 7 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 36 habitatges, 23 eren l'habitatge principal de la família, 10 eren segones residències i 3 estaven desocupats. Tots els 36 habitatges eren cases. Dels 23 habitatges principals, 18 estaven ocupats pels seus propietaris i 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia tres cambres, 3 en tenien quatre i 19 en tenien cinc o més. 19 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 7 habitatges hi havia un automòbil i a 14 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Flaxieu el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 8 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 8 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 28 persones, 19 eren actives i 9 eren inactives. Les 19 persones actives estaven ocupades(10 homes i 9 dones).. De les 9 persones inactives 4 estaven jubilades i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva i 1 d'una empresa de construcció.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un electricista.
L'any 2000 a Flaxieu hi havia 7 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 56 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Flaxieu a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Flaxieu a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.