OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Glen (Mississipi)

Glen és una població dels Estats Units a l'estat de Mississipi. Segons el cens del 2000 tenia 286 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Glen tenia 286 habitants, 121 habitatges, i 87 famílies. La densitat de població era de 23,6 habitants per km².
Dels 121 habitatges en un 28,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,8% hi vivien parelles casades, en un 6,6% dones solteres, i en un 27,3% no eren unitats familiars. En el 26,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,36 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,86.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,4% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 27,6% entre 25 i 44, un 25,2% de 45 a 60 i un 17,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 113,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.964 $ i la renda mediana per família de 27.813 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.083 $ mentre que les dones 21.667 $. La renda per capita de la població era de 14.541 $. Entorn del 7,1% de les famílies i el 10,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Glen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Glen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Glen Burnie

Glen Burnie és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Maryland. Segons el cens del 2000 tenia 38.922 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Glen Burnie tenia 38.922 habitants, 15.210 habitatges, i 9.977 famílies. La densitat de població era de 1.228,8 habitants/km².
Dels 15.210 habitatges en un 29,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,1% hi vivien parelles casades, en un 13,1% dones solteres, i en un 34,4% no eren unitats familiars. En el 27,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,53 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,7% tenia menys de 18 anys, un 9% entre 18 i 24, un 32,3% entre 25 i 44, un 22,1% de 45 a 60 i un 12,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 45.281 $ i la renda mediana per família de 51.845 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.957 $ mentre que les dones 27.078 $. La renda per capita de la població era de 20.170 $. Entorn del 5,9% de les famílies i el 7,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Glen Burnie». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Glen Burnie». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Goldschmidtita

La goldschmidtita és un mineral de fórmula KNbO₃ o (K, REE,Sr)(Nb,Cr)O₃ que cristal·litza en el sistema cúbic. Forma part del supergrup de la perovskita. La goldschmidtita és l'anàleg de potassi de la isolueshita. El mineral fou anomenat així en honor del geoquímic Victor Moritz Goldschmidt (1888–1947), que va formalitzar la química dels cristalls de perovskita i va identificar KNbO₃ com un compost estructurat de la perovskita. El mineral va ser acceptat com a tal per l'IMA l'any 2018.

## Característiques

Es tracta d'un mineral verd fosc amb una lluïssor adamantina; no presenta fluorescència en ona llarga de llum ultraviolada, així com tampoc presenta catodoluminiscència. El mineral presenta diversos elements, entre d'altres, terres rares, potassi i niobi. La formula empírica proposada és: (K$_{0,504}$La$_{0,150}$Sr$_{0,133}$Ba$_{0,092}$Ce$_{0,078}$Ca$_{0,002}$Th$_{0,001}$)Σ$_{0,960}$(Nb$_{0,695}$Cr$_{0,192}$Fe$_{0,051}$Al$_{0,014}$,Mg$_{0,036}$Ti$_{0,011}$)Σ$_{0,999}$O₃ (se sol simplificar com a (K, REE,Sr)(Nb,Cr)O₃.

## Formació i jaciments

La goldschidtita va trobar-se com a inclusió dins d'un diamant; se'n va trobar un sol gra de com a màxim 100μm en un diamant procedent d'una diatrema de Koffiefontein a Sud-àfrica. A més a més de la goldschmidtita que presentava una coloració verd fosc i diafanitat opaca, també s'hi va trobar una inclusió d'augita cròmica (paragènesi websterítica) i silicats sense identificar. A partir de l'augita va poder-se fixar la profunditat de formació en 1717 km. Ha estat descrita només a Sud-àfrica, a la seva localitat tipus. El context geològic on es va trobar el mineral és una kimberlita diamantífera, concretament en la diatrema, emplaçada en un basament arqueà del crató de Kaapvaal.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Harris, Jeffrey W.; Locock, Andrew J.; Jacobsen, Steven D.; Walsh, James P. S.; Wenz, Michelle D. «Goldschmidtite, (K,REE,Sr)(Nb,Cr)O3: A new perovskite supergroup mineral found in diamond from Koffiefontein, South Africa» (en anglès). American Mineralogist, 104, 9, 01-09-2019, pàg. 1345–1350. DOI: 10.2138/am-2019-6937. ISSN: 0003-004X.
* 1 2 3 «Goldschmidtite: Mineral information, data and localities.». [Consulta: 20 setembre 2019].
* 1 2 3 4 Meyer, Nicole A.; Wenz, Michelle D.; Walsh, James P.S.; Jacobsen, Steven D.; Locock, Andrew J. «Goldschmidtite, (K,REE,Sr)(Nb,Cr)O3: A new perovskite supergroup mineral found in diamond from Koffiefontein, South Africa» (en anglès). American Mineralogist, 104, 9, 01-09-2019, pàg. 1345–1350. DOI: 10.2138/am-2019-6937. ISSN: 0003-004X.
# Gessi (metge)

Gessi (en llatí Gessius, en grec Γέσσιος) era un eminent metge grec a qui Esteve de Bizanci anomena περιφανέστατος ἰατροσοφίστης (un metge conegut per tothom). Havia nascut a Gea prop de Petra d'Aràbia i vivia en el regnat de l'emperador Zenó (474-491).
Va ser deixeble del metge jueu Domne, la reputació del qual va eclipsar, i va atreure nombrosos erudits i condeixebles al seu voltant per la seva gran habilitat. Va adquirir riqueses i honors i sembla que era prou ambiciós. Com a filòsof, condició que ell volia ostentar, la seva fama no va ser molt gran.
No consta que hagués deixar escrita cap obra, però un petit treball de medicina sota el nom de Cassius Iatrosophista, li va ser atribuït per algunes persones sense que s'hagi pogut acreditar. Hunayn ibn Ishaq menciona una obra seva sobre l'embrió.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 266.
# God of War

God of War és una franquícia de videojocs d'acció i aventura creada per David Jaffe de Santa Monica Studio de Sony. Va començar l'any 2005 a la consola PlayStation 2 (PS2) i s'ha convertit en una sèrie insígnia per a PlayStation, que consta de nou lliuraments en diverses plataformes. Basada en mitologies antigues, la història segueix a Kratos, un guerrer espartà i més tard el déu grec de la guerra, que va ser enganyat perquè matés la seva família pel seu antic mestre, l'original déu grec de la guerra, Ares. Això desencadena una sèrie d'esdeveniments que desemboquen en guerres amb els diferents panteons mitològics. Els jocs basats en la mitologia grega segueixen el camí de venjança a causa de les maquinacions dels déus olímpics, mentre que els jocs basats en la mitologia nòrdica, presenten el seu fill Atreus com a protagonista secundari, mostren un Kratos més gran en un camí de redempció i ficant-se sense voler en conflicte amb els déus nòrdics.

## Videojocs

Línia de temps de llançament           Mitologia grega            Mitologia nòrdicay Entregues principals en negreta *Els asteríscos són edicions remasteritzades :
| 2005 | God of War |
| 2006 |
| 2007 | God of War II |
| 2007 | God of War: Betrayal |
| 2008 | God of War: Chains of Olympus (PSP) |
| 2009 | * God of War Collection (PS3) |
| 2010 | God of War III |
| 2010 | God of War: Ghost of Sparta |
| 2011 | * God of War: Origins Collection |
| 2012 | * God of War Saga |
| 2013 | God of War: Ascension |
| 2014 | * God of War Collection (Vita) |
| 2015 | * God of War III Remastered |
| 2016 |
| 2017 |
| 2018 | God of War: A Call from the Wilds |
| 2018 | God of War |
| 2019 |
| 2020 |
| 2021 |
| 2022 | God of War Ragnarök |

## Enllaços externs

* God of War - Lloc web oficial
# God of War: Ghost of Sparta

God of War: Ghost of Sparta és un videojoc que constitueix la saga God of War. El videojoc és protagonitzat pel personatge Kratos que ha de recordar el seu passat lluitant conta els déus grecs i les més estranyes criatures i personatges. El videojoc està disponible únicament per la Play Station Portable. L'anterior videojoc de la saga va ser God of War: Chains of Olympus.

## Referències

* ↑ Anàlisi del Joc a meristation.com
* ↑ God of War a playstation.com
* ↑ God of War a portalrooms

## Enllaços externs

* God of War wikia
* http://www.imdb.com/title/tt1756534
* God of War: Ghost of Sparta a Internet Archive (català)
# Gorga (hidrografia)

* No s'ha de confondre amb Gorg (hidrografia).
En hidrologia, una gorga també anomenada mulla, és una àrea d'un curs d'aigua (d'un riu o d'un rierol), que es caracteritza per un pendent poc profund, un nivell d'aigua més elevat que el llit del rierol, amb una velocitat més baixa de l'aigua, és a dir la profunditat de l'aigua és superior a la mitjana del curs del que forma part i la seva velocitat és inferior a la mitjana. Les gorgues estan sovint delimitades per un mur de desguàs natural a la part alta del curs d'aigua o de vegades per dos, un a la part alta i un altre aigües avall.

## Formació

Una gorga sol estar sedimentada o armada amb grava, i el seu fons es caracteritza generalment per una granulometria més fina dels sediments a la part inferior del rierol, a causa de la baixa velocitat del corrent d'aigua dins d'ella. En alguns casos l'origen de les gorgues pot haver estat generat al actuar com a conques en formacions de roques exposades als meteors. Les gorgues d'erosió o gorgs, són cadolles dins d'un flux d'aigua formades per l'acció dels sallents.

## Hàbitat

Aquesta part d'un rierol sovint proporciona un hàbitat especialitzat en ecosistemes aquàtics per organismes que tenen dificultats per alimentar o navegar en un abast més ràpid del rierol o en aigües estacionalment més càlides. Aquestes piscines poden ser importants per a l'hàbitat de peixos joves, especialment quan molts corrents arriben a altes temperatures d'estiu i característiques de temporada seca de molt baix flux.

## Gorg

Un gorg o gorga d'erosió, és un clot pregon en el llit d'un riu o d'un torrent, en la major part dels casos format per l'erosió d'un sallent del torrent, on l'aigua s'entolla o alenteix el seu curs, sia formant remolí (Ribagorça, Segarra, País Valencià), sia encalmant-s'hi (Empordà, Plana de Vic, Vallès, Penedès, Camp de Tarragona, Mallorca).
També designa un estanyol als Pirineus orientals i Mallorca: el Gorg Blau d'aigües calmes i blaves, dins les muntanyes situades entre Sóller i Lluc, dos Gorg Negre al Conflent (un a Noedes) i el Gorg Estelat a Noedes amb pedrusca o pedruscall (mena de grava) lluent al fons de l'aigua, en la mateixa comarca.

## Referències

* ↑ gorga a Optimot
* ↑ mulla a Optimot
* ↑ gorga a Optimot
* ↑ DCVB: Gorga
* 1 2 DCVB: sallent
* ↑ DCVB: Gorg
* ↑ gorg-blau-de-sant-aniol

## Vegeu també

* Cadolla (clot)
* Gorga d'erosió
* Gorga del salt de Sallent
* Gorga del salt del riu Tenes

## Enllaços externs

* USGS: Stream Modeling (anglès)
Viccionari
# Glen Flora

Glen Flora és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 93 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Glen Flora tenia 93 habitants, 44 habitatges, i 23 famílies. La densitat de població era de 64,1 habitants per km².
Dels 44 habitatges en un 15,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 38,6% hi vivien parelles casades, en un 13,6% dones solteres, i en un 47,7% no eren unitats familiars. En el 43,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 29,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,11 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,4% tenia menys de 18 anys, un 11,8% entre 18 i 24, un 22,6% entre 25 i 44, un 23,7% de 45 a 60 i un 21,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.250 $ i la renda mediana per família de 36.667 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.250 $ mentre que les dones 65.417 $. La renda per capita de la població era de 14.280 $. Aproximadament el 16,7% de les famílies i el 16,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Glen Flora» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Glen Flora». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Meixtxerià

El Meixtxerià era una llengua fino-volgaica de la qual no queden restes, i tan sols hi ha especulacions de la seva filiació. Alguns lingüistes pensen que podria haver estat un dialecte d'una llengua Mordoviana, però Pauli Rahkonen es basa en evidències toponímiques per a suggerir que és una llengua Pèrmica, o una de propera. Les especulacions de Rahkonen han estat criticades per altres científics, com ara l'uralista rus Vladimir Napolskikh.

## Referències

* ↑ «Meshcherian». MultiTree, 22-06-2009. [Consulta: 13 juliol 2012].
* ↑ Aikio, Ante «An essay on Saami ethnolinguistic prehistory». Mémoires de la Société Finno-Ougrienne. Finno-Ugrian Society [Helsinki, Finland], 266, 2012, pàg. 63–117 [Consulta: 5 juliol 2017].
* ↑ Janse, Mark; Sijmen Tol; Vincent Hendriks. Language Death and Language Maintenance. John Benjamins Publishing Company, 2000, p. A108. ISBN 978-90-272-4752-0.
* ↑ Rahkonen, Pauli «The Linguistic Background of the Ancient Meshchera Tribe and Principal Areas of Settlement». Finnisch-Ugrische Forschungen, 60, 2009. ISSN: 0355-1253.
* ↑ «Вопросы Владимиру Напольских-2. Uralistica». Forum.molgen.org. [Consulta: 13 juliol 2012].
# Meixkovoie

Meixkovoie - Мешковое (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 528 habitants. Pertany al districte (raion) de Xebékino.

## Referències

* ↑ «Znamenka» (en anglès). GeoNames. Arxivat de l'original el 2022-01-29. [Consulta: 29 gener 2022].
* ↑ «Генеральный план Шебекинского городского округа». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП). Arxivat de l'original el 2021-05-27. [Consulta: 29 gener 2022].
* ↑ Koriakov, I. B. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2021-10-05. [Consulta: 29 gener 2022].
# Meixnerita

La meixnerita és un mineral de la classe dels òxids, que pertany al grup de la hidrotalcita. Anomenada així en honor de Heinrich Hermann Meixner, mineralogista austríac de la Universitat de Salzburg.

## Característiques

La meixnerita és un òxid de fórmula química Mg₆Al₂(OH)$_{16}$(OH)₂·4H₂O. Cristal·litza en el sistema trigonal. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2. Segons la classificació de Nickel-Strunz, la meixnerita pertany a «04.FL: Hidròxids (sense V o U), amb H2O+-(OH); làmines d'octaedres que comparetixen angles» juntament amb els següents minerals: trebeurdenita, woodallita, jamborita, iowaïta, fougerita, hidrocalumita, kuzelita, aurorita, calcofanita, ernienickelita, jianshuiïta, woodruffita, asbolana, buserita, rancieïta, takanelita, birnessita, cianciul·liïta, jensenita, leisingita, akdalaïta, cafetita, mourita i deloryita.

## Formació i jaciments

Es forma com a mineral secundari en serpentinita. S'ha descrit a Àustria, Alemanya, Grècia i Rússia.

## Referències

* ↑ «Meixnerite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].
Supergrup de la hidrotalcita :
# Maurice Malpas

Maurici Daniel Robert Malpas (nascut el 3 d'agost de 1962) és un exjugador de futbol escocès i posteriorment entrenador. Va fitxar pel Dundee United el 1979 i va passar tota la seva carrera com a jugador professional amb el club fins a la seva jubilació el 2000.

## Referències

* ↑ «Maurice Malpas – Player profile». DUFC Archive. Arxivat de l'original el 4 d’abril 2017. [Consulta: 3 abril 2017].
Maurice Malpas amb Escòcia - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol d'Escòcia – Copa del Món de Futbol de 1986
1 Leighton •
2 Gough •
3 Malpas •
4 Souness •
5 McLeish •
6 Miller •
7 Strachan •
8 Aitken •
9 Bannon •
10 Bett •
11 McStay •
12 Goram •
13 Nicol •
14 Narey •
15 Albiston •
16 McAvennie •
17 Archibald •
18 Sharp •
19 Nicholas •
20 Sturrock •
21 Cooper •
22 Rough •
Seleccionador: Ferguson
Selecció de futbol d'Escòcia – Copa del Món de Futbol de 1990
1 Leighton •
2 McLeish •
3 Aitken •
4 Gough •
5 McStay •
6 Malpas •
7 Johnston •
8 Bett •
9 McCoist •
10 MacLeod •
11 Gillespie •
12 Goram •
13 Durie •
14 McInally •
15 Levein •
16 McCall •
17 McKimmie •
18 Collins •
19 McPherson •
20 McAllister •
21 Fleck •
22 Gunn •
Seleccionador: Roxburgh :
# Micrixalus saxicola

Micrixalus saxicola és una espècie de granota que viu a l'Índia.

## Referències

* Biju, S.D., Dutta, S., Bhatta, G. & Adoor, S. (2004). Micrixalus saxicola. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 21 d'abril del 2008 (en anglès). IUCN
# Men Rauch

Men Rauch (Scuol, Grisons, 29 de gener de 1888 – ibídem, 4 d'octubre de 1958) fou un enginyer, compositor i escriptor en romanx, d'estil popular. Fou un dels fundadors amb Peider Lansel de Lia Rumantscha/Ligia Romontscha, societat per a desenvolupar el conreu de la llengua romanx i demanar autonomia política per als pobles rètics.
Cultivà el teatre, la poesia, la narració breu i la biografia. Fundador, editor i redactor de la Gazetta Ladina (1922), passà (1939) a redactor literari del nou Fögl Ladin. A partir del 1951, animà una companyia de teatre ambulant. Entre les seves obres cal esmentar Il nar da Fallun (narració), Chanzuns umoristicas cun la guitarra, L'alba e la s-charbunada (narració en vers), Gian Travers e la chanzun da la guerra de Müsch, Il premi da la vita (teatre, en col·laboració amb Men Gaudenz), In bocca d'Iuf, Il Battaporta (poesia), Chanzuns per la guitarra.

## Referències

* ↑ «Rauch, Men» (en romanx). Lexicon Istoric Retic. [Consulta: 6 gener 2024].
* ↑ «Men Rauch» (en alemany). Historische Lexikon der Schweiz, 16-12-2011. [Consulta: 6 gener 2024].
# Michael Lang

Michael Lang Rico (Egnach, el 8 de febrer de 1991) és un futbolista professional suís que juga pel FC Basilea. És internacional amb la selecció Suïssa.

## Referències

Michael Lang amb Suïssa - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol de Suïssa – Copa del Món de Futbol 2014
1 Benaglio •
2 Lichtsteiner •
3 Ziegler •
4 Senderos •
5 von Bergen •
6 Lang •
7 Barnetta •
8 Inler  •
9 Seferović •
10 Xhaka •
11 Behrami •
12 Sommer •
13 Rodríguez •
14 Stocker •
15 Džemaili •
16 G. Fernandes •
17 Gavranović •
18 Mehmedi •
19 Drmić •
20 Djourou •
21 Bürki •
22 Schär •
23 Shaqiri •
Entrenador: Hitzfeld
Selecció de futbol de Suïssa – Eurocopa 2016
1 Sommer •
2 Lichtsteiner (c) •
3 Moubandje •
4 Elvedi •
5 Von Bergen •
6 Lang •
7 Embolo •
8 Frei •
9 Seferović •
10 Xhaka •
11 Behrami •
12 Hitz •
13 Rodríguez •
14 Zakaria •
15 Džemaili •
16 Fernandes •
17 Tarashaj •
18 Mehmedi •
19 Derdiyok •
20 Djourou •
21 Bürki •
22 Schär •
23 Shaqiri •
Entrenador: Petković :
# Menafra

Menafra és una entitat de població de l'Uruguai, ubicada al nord del departament de Río Negro. Té una població aproximada de 390 habitants segons les dades del cens del 2004.
Es troba a 116 metres sobre el nivell del mar.

## Referències

* 1 2 (anglès) Mapa, localització, clima i altres dades
# Menahem Avidom

Menachem Avidom (en hebreu: מנחם אבידום) (Stanislavov, Àustria-Hongria, 6 de gener, 1908 - Tel-Aviv, Israel, 5 d'agost, 1995), va ser un compositor israelià. El seu cognom hebreu és la combinació dels noms de les seves filles Daniella i Miriam (Avi - el pare de; D - per Daniella; O - i; M - per Miriam).

## Biografia

Avidom va néixer Mendel Mahler-Kalkstein. Això el va posar a Polònia després de la Primera Guerra Mundial. Va emigrar al Mandat britànic de Palestina el 1925 i, poc després, va anar a estudiar a la Universitat Americana de Beirut (del 1926 al 1928). Després d'estudis posteriors al Conservatori de París (del 1928 al 1931) amb Henri Rabaud, es va traslladar a Tel-Aviv, on va ensenyar solfeig. De 1945 a 1952 va exercir com a secretari general de la Filharmònica Israeliana. El 1955 va ser nomenat director de la Society of Authors, Composers and Music Publishers in Israel (ACUM); un càrrec on va romandre durant vint-i-cinc anys. També va ser president de l'Israel Composer's League des de 1958 fins a 1971.
Va morir a Tel-Aviv, Israel, el 5 d'agost de 1995.

## Treballs
### Vocal

* In Every Generation, òpera, 1955
* Alexandra ha'Hashmonait, òpera, 1961
* The Farewell, òpera, 1971
* The First Sin, òpera, 1980
* Me'Arat Yodfat, òpera
* 4 òperes més
* Kantatat t'hilim, cantata, 1955
* 12 Hills, cantata, 1976

### Orquestral

* Symphony No. 3: Yam tichonit, 1952
* 9 simfonies més
* Flute Concerto
* Concertino per a violí i orquestra

### Música de cambra

* Suite on B-A-C-H, conjunt de cambra, 1964
* Brass Quintet, 1969
* Sonata per a viola no acompanyada, 1984

## Premis

El 1961, Avidom va rebre el Premi Israel de música.

## Referències

* 1 2 Michal Ben-Zur (2001). "Avidom [Mahler-Kalkstein], Menahem". Grove Music Online (8th ed.). Oxford University Press. doi:10.1093/gmo/9781561592630.article.01594. ISBN 978-1-56159-263-0.
* 1 2 "Menachem Avidom; Pioneer Israeli Composer". Los Angeles Times. August 12, 1995.
* 1 2 "Avidom (Mahler-Kalkstein), Menahem". Encyclopedia Judaica. January 1, 2007. Archived from the original on September 20, 2018. Retrieved September 20, 2018 – via HighBeam.
* ↑ "Israel Prize recipients in 1961 (in Hebrew)". cms.education.gov.il (Israel Prize official website). Archived from the original on March 7, 2012.

## Bibliografia

* Don Randel. The Harvard Biographical Dictionary of Music. Harvard, 1996, p. 32.
* Vegeu també: Mahler (cognom) i Kalkstein