# Benillup

Benillup és un municipi del País Valencià situada a la comarca del Comtat.

## Geografia

Té un terme de 3,4 km² i es troba al centre de la vall de Travadell, al peu de la serra d'Almudaina, sota la Penya Redona, voltat pels barrancs de Caraita, de l'estret i del Sofre, que són afluents del riu Serpis. Hi ha bones ocasions per fer excursions i senderisme com ara: la Font Vella, la serra del Molló, el Tossal, el barranc de l'estret, des de la Font Vella fins al barranc del Sofre, i la volta al barranc de Caraita.

## Història

La seua toponímia correspon a l'àrab Bani (Fills) i al nom propi masculí d'origen llatí Lupus (Llop).
Població d'origen musulmà. Conquistada pels cristians a mitjans del segle xiii, va seguir sent lloc de moriscos amb un total de 37 famílies, uns 150 habitants (benillupers), el 1609. Des de l'any 1574 l'església parroquial estigué annexa a la de Benimarfull. Va pertànyer a la família Fenollar, senyors del poble al segle xvii que històricament s'ha conegut amb el nom de Benillup de Fenollar i posteriorment el senyoriu fou possessió del comte de Ròtova.

## Demografia i economia

La població, integrada per 207 habitants l'any 1900, descendí el segle xx degut a l'emigració, constituint un total de 93 habitants l'any 2002. La seua economia es basa sobretot en l'agrícola. Els conreus majoritaris són les oliveres, per a fer oli d'oliva, ametllers i cirerers.
Evolució demogràfica :
| 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2000 | 2005 | 2006 |
| 207 | 160 | 144 | 113 | 137 | 95 | 103 | 102 | 62 | 76 | 93 | 102 | 98 |

## Edificis d'interès

El nucli urbà és petit i molt ben conservat. L'única referència monumental que hi ha és l'església de la Mare de Déu del Rosari, edificada el segle xvi.

## Gastronomia

Les especialitats gastronòmiques autòctones es basen en el dolç: sopà, figues fregides i sequillos.

## Política i govern
### Alcaldia

Des de 2019 l'alcalde de Benillup és Javier Navarro Adrián del Partit Popular (PP).
Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
| 1979–1983 | Joaquín Ferrando Beneito | UCD | 19/04/1979 | -- |
| 1983–1987 | Luis Escoda Alarcón | CDS | 28/05/1983 | -- |
| 1987–1991 | Rafael Ferrando Beneito | AP | 30/06/1987 | -- |
| 1991–1995 | Jesús Ferrando Beneito | PP | 15/06/1991 | -- |
| 1995–1999 | Jesús Ferrando Beneito | PP | 17/06/1995 | -- |
| 1999–2003 | Jesús Ferrando Beneito | PP | 03/07/1999 | -- |
| 2003–2007 | Jesús Martínez Garrido | PP | 14/06/2003 | -- |
| 2007–2011 | Enrique Coderch Ferrando | PP | 16/06/2007 | -- |
| 2011–2015 | Enrique Coderch Ferrando | PP | 11/06/2011 | -- |
| 2015–2019 | Enrique Coderch Ferrando | PP | 13/06/2015 | -- |
| 2019-2023 | Javier Navarro Adrián | PP | 15/06/2019 | -- |
| Des de 2023 | Javier Navarro Adrián | PP + Independents | 17/06/2023 | -- |
| Fonts: Generalitat Valenciana |||||

### Referències

* ↑ «Benillup (Diccionari català-valencià-balear)». Arxivat de l'original el 2004-08-26. [Consulta: 19 febrer 2012].
* ↑ «Benillup». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 Direcció d'Anàlisi i Polítiques Públiques de la Presidència. Generalitat Valenciana. «Banc de Dades Municipal. Benillup. Històric de Govern Local». Portal d'informació ARGOS. [Consulta: 6 desembre 2020].

## Enllaços externs

* País Valencià, poble a poble, comarca a comarca, de Paco González Ramírez, d'on se n'ha tret informació amb el seu consentiment.
* Institut Valencià d'Estadística Arxivat 2010-06-18 a Wayback Machine..
* Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat Arxivat 2008-05-26 a Wayback Machine..
* Pàgina d'informació general sobre Benillup, amb un important àlbum de fotos sobre el poble.
Els vint-i-cinc municipis més petits del País Valencià :
1. Castell de Cabres 20 · 2. Sempere 26 · 3. Tollos 30 · 4. Palanques 38 · 5. Figueres 46 · 6. Famorca 48 · 7 Sacanyet 52 · 8. Villores 53 · 9. Vallat 54 · 10. la Font de la Reina 58 · 11. la Pobla de Sant Miquel 59 · 12. Torralba 60 · 13. Vallibona 61 · 14. Herbers 63 · 15. Pavies 74 · 16. Matet 78 · 17. Vilamalur 85 · 18. Torre-xiva 89 · 19. Vilanova de Viver 89 · 20. Espadella 92 · 21. Benimassot 93 · 22. les Fonts d'Aiòder 95 · 23. Carrícola 99 · 24. la Serratella 103 · 25. Toga 104 :