OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# A la deriva (pel·lícula de 2009)

A la deriva és una pel·lícula espanyola dirigida per Ventura Pons l'any 2009, amb un guió adaptat de la novel·la Àrea de servei de Lluís-Anton Baulenas, i que tracta de la dificultat per relacionar-se malgrat la necessitat els uns dels altres. Fou rodada a Barcelona, Sant Vicenç de Montalt, Vallromanes i Mondou (Txad). Ha estat doblada al català.

## Argument

Anna ha tornat a Espanya després de passar dos anys treballant durament a Àfrica per a una ONG. Ha aconseguit una bona ocupació com a guarda de seguretat d'un exclusiu centre de salut barceloní, però la seva vida personal no va bé des que va trencar amb el seu marit. Obligada a anar-se'n de casa, Anna s'ha convertit en una nòmada urbana que viu en una caravana prestada. No obstant això, la seva rutina canvia quan comença una truculenta relació amb un jove malalt del seu centre, ingressat per ordre judicial.

## Repartiment

* Maria Molins... Anna
* Radoczy Arpad ... Gustav
* Miquel Sitjar ... Ricard
* Rosa Vila ... Dèlia
* Cesc Pérez ... Ramon
* Ignasi Vidal ... Joan
* Albert Pérez ... Carducci
* Roger Coma ... Giró
* Fernando Guillén ... Arcadi
* Boris Izaguirre ... Medignan
* Oriol Tramvia... Tono

## Nominacions i premis

La pel·lícula formà part de la selecció oficial al 32è Festival Internacional de Cinema de Moscou tot i que va obtenir cap guardó. Als Premis Gaudí de 2010 Maria Molins fou nominada al Gaudí a la millor actriu, que tampoc va guanyar. Per contra, Boris Izaguirre va rebre el premi Uno de los Nuestros dels Premis YoGa de 2010.

## Referències

* ↑ Ventura Pons sigue a una mujer a la deriva, Público, 2 de novembre de 2009
* ↑ Ventura Pons estrena «A la deriva» Arxivat 2020-06-13 a Wayback Machine., Extracine, octubre de 2009
* ↑ A la deriva, esadir.cat
* ↑ A LA DERIVA concursa a la competició oficial del Festival de Moscou, cma.cat, 10 de juny de 2010
* ↑ A la deriva al web de l'Acadèmia del Cinema Català
* ↑ LOS YOGA PREMIAN LO PEOR DEL AÑO, Fotogramas, 1 d'octubre de 2010
# Abdoulaye Doucouré

Abdoulaye Doucouré (Meulan-en-Yvelines, 1 de gener de 1993) és un futbolista professional francès, d'ascendència maliana que juga com a migcampista pel Watford FC.

## Carrera de club

Doucouré va debutar a la Ligue 1 la temporada 2012–2013. L'1 de febrer de 2016, Doucouré va signar contracte amb el Watford FC de la Premier League, i fou immediatament cedit al Granada CF de La Liga. Doucouré va debutar a la lliga espanyola una setmana després, entrant com a substitut al minut 80 en lloc d'Adalberto Peñaranda en una derrota per 1–2 a casa contra el Reial Madrid CF. Després de tornar a Anglaterra, Doucouré va marcar el primer gol amb el Watford el 4 de març de 2017, a la prórroga, en un partit que el Watford va perdre 3–4 contra el Southampton FC.

## Referències

* ↑ «Watford sign Abdoulaye Doucoure and Adalberto Penaranda». BBC, 01-02-2016. [Consulta: 2 febrer 2016].
* ↑ Augustus, Luke. «Granada vs Real Madrid La Liga LIVE: Follow all the action here», 07-02-2016. [Consulta: 2 desembre 2021].
* ↑ «Watford 3–4 Southampton». BBC Sport, 04-03-2017. [Consulta: 5 març 2017].

## Enllaços externs

* France profile at FFF
* Dades estadístiques sobre Abdoulaye Doucouré a soccerbase.com
# Abdou Razack Traoré

Abdou Razack Traoré (Abidjan, 28 de desembre de 1988) és un exfutbolista de Burkina Faso de la dècada de 2010.
Fou internacional amb la selecció de futbol de Burkina Faso. Pel que fa a clubs, destacà Rosenborg BK, Lechia Gdańsk, Gaziantepspor i Konyaspor.

## Referències

* ↑ "Abdou Razack Traoré zadebiutował w reprezentacji" (en polonès). 27 març 2011. Lechia.gda.pl. Consultat 28 abril 2013.
* ↑ Abdou Razack Traoré Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Abdou Razack Traoré – Fitxa i estadístiques a la UEFA
* ↑ «Football player beat up and robbed». Aftenposten, 07-08-2007. Arxivat de l'original el 28 setembre 2008. [Consulta: 28 abril 2013].
* ↑ "Abdou Traore transferred to Gaziantepspor on a free transfer" Arxivat 2019-10-05 a Wayback Machine.. Soccer Fame. Consultat 28 abril 2013.
* ↑ Traoré career stats. Football Database.eu. Consultat 28 abril 2013.
* ↑ Abdou Razack Traoré, Fitxa a Soccerway
* ↑ Abdou Razack Traoré a National-Football-Teams.com (anglès)
# Adri Duycker

Adri Duycker (Beverwijk, 13 d'octubre de 1946) va ser un ciclista neerlandès que fou professional entre 1972 i 1973. Del seu palmarès destaca les dues medalles als Campionats del món en contrarellotge per equips.

## Palmarès

* 1970
** 1r a la Volta a Bèlgica amateur
* 1971
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Bèlgica amateur

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl Arxivat 2016-10-05 a Wayback Machine.
* Fitxa a museociclismo.it
# Aeroport Internacional de Da Nang

L'Aeroport Internacional de Da Nang (Cảng hàng không quốc tế Đà Nẵng, Sân bay Đà Nẵng) és un aeroport de Da Nang, a la República socialista del Vietnam, a 2 km al nord-est de la ciutat Da Nang. L'aeroport és la base central de Vietnam Airlines i Jetstar Pacific Airlines.

## Aerolínies

* Terminal 1 (Vols nacionals):
** Jetstar Pacific Airlines (Ciutat Ho Chi Minh, Hanoi)
** Vietnam Airlines (Ciutat Ho Chi Minh, Hanoi, Buon Ma Thuot, Hai Phong, Nha Trang, Pleiku, Qui Nhon, Da Lat)
# Aeroport Internacional de Cam Ranh

L'Aeroport Internacional de Da Nang (Cảng hàng không quốc tế Cam Ranh, Sân bay Cam Ranh) és un aeroport de Cam Ranh i Nha Trang, a la República socialista del Vietnam, a 35 km al sud-est de la ciutat Nha Trang. L'aeroport és la base central del Vietnam Airlines, Nord Wind, VietJet Air, Korean Air, S7 Air, Vladivostok Air i Jetstar Pacific Airlines.

## Aerolínies

* Nordwind (Ulan-Ude)
* VietJetAir (Ha Noi)
* Korean Air (Seoul-Incheon)
* S7 Airlines (Novossibirsk)
* Vladivostok Air
* Jetstar Pacific Airlines (Ciutat Ho Chi Minh, Hanoi)
* Vietnam Airlines (Ciutat Ho Chi Minh, Hanoi, Da Nang)
# Aberaman

Aberaman (en anglès Aberaman) és un poblet del comtat gal·lès de Rhondda Cynon Taf (anglès: "Rhondda Cynon Taf"). Es troba a 30 km de Cardiff i a 142 de Londres. El 2011 la població era de 6.047 habitants, dels quals 1.910 (31,6%) parlaven gal·lès.

## Referències

* ↑ Google. Google Maps [mapa]. [Consulta: 4 abril 2014].
* ↑ «Statistical bulletin: 2011 Census: Key Statistics for Wales, March 2011» (en anglès). [Consulta: 9 abril 2014].
# Abercarn

Abercarn - Abercarn en anglès - és un poblet del comtat gal·lès de Sir Caerffili a 19 km de Cardiff i a 129 km de Londres. El 2011 la població era de 6.047 habitants, dels quals 1.910 (31,6%) parlaven gal·lès.

## Notes

* ↑ Google. Google Maps [mapa]. [Consulta: 4 abril 2014].
* ↑ «Statistical bulletin: 2011 Census: Key Statistics for Wales, March 2011» (en anglès). [Consulta: 9 abril 2014].
# Afrodita Urània

Urània (en grec antic: Οὐρανία) era un epítet de la deessa grega Afrodita, que significa 'del cel' o 'espiritual', distingint-la del seu aspecte més terrenal, Afrodita Pandemos, 'Afrodita per a tothom'. Tots dos s'utilitzaven (principalment en la literatura) per diferenciar l'amor més celestial, de cos i ànima, de la luxúria purament física. Plató la representava com a filla del déu grec Úranos, concebuda i nascuda sense mare. No s'utilitzava vi en les libacions que se li oferien. Segons Heròdot, els àrabs anomenaven aquest aspecte de la deessa Alitta o Alilat (Ἀλίττα o Ἀλιλάτ).

## Referències

* ↑ Schmitz, Leonhard. «Urania (3)». A: William Smith. Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. 3. Boston: Little, Brown and Company, 1867, p. 1284.
* ↑ Plató, Simposi
* ↑ Xenofont, Simposi 8. § 9.
* ↑ Escolis a Sòfocles, Èdip a Colonos, 101.
* ↑ Heròdot, i. 105
* ↑ Suïda, s.v. νηφάλια
* ↑ Heròdot, I 131, III 8.
* ↑ Schmitz, Leonhard. «Alitta». A: William Smith. Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. 1. Boston: Little, Brown and Company, 1867, p. 132.
# Adelelm de Burgos

* Per a altres significats, vegeu «Adelelm de Burgos l'Almoiner».
Adelelm de Burgos (en castellà antic: Adelhem, Adelelme o Lesmes; en francès: Aleaume) o Adelelm abat (Loudun, Poitou, ca. 1035 - Burgos, 30 de gener de 1097) va ser un monjo francès, bisbe de Burgos. És venerat com a sant per l'Església catòlica.
No s'ha de confondre amb Adelelm l'Almoiner, sant també de Burgos, però que va viure al segle xii.

## Biografia

Nascut a Loudun al si d'una família rica, va seguir la carrera militar. En morir els seus pares va abraçar la vida religiosa: va repartir els seus béns entre els pobres i va anar en pelegrinatge a Roma. Va ordenar-se sacerdot a Clarmont d'Alvèrnia. Es va fer monjo benedictí i el 1077 va ser abat al monestir de La Chaise-Dieu, en Alvèrnia, deixant el càrrec dos anys més tard. El 1081, va ser cridat a Castella per la reina Constança de Borgonya, esposa del rei Alfons VI de Castella i d'origen francès, perquè hi substituís el ritu litúrgic mossàrab per la nova litúrgia romana.
Ja a Castella, va fundar a Burgos el monestir benedictí de San Juan Evangelista, on va establir-se i del qual va ser abat; hi atenia als pelegrins del Camí de Sant Jaume. A més, va aixecar un convent, una església i un hospital, i va començar la canalització del riu Vena, acabant així amb les malalties que provocava l'estagnació de les aigües i guanyant terres per al conreu. Va participar en la reconquesta de Toledo el 1085, travessant el riu Tajo, que anava crescut, i animant l'exèrcit per entrar així a la ciutat, cosa que va ser tinguda com a prodigi del monjo.
A Burgos, va continuar exercint la caritat al monestir i l'hospital. Va morir a la seva abadia l'any 1097, essent-hi enterrat; sobre la seva tomba, al segle xiv, va edificar-se l'actual església de San Lesmes, a Burgos; el sepulcre actual és del segle xvi.
Venerat com a sant des de la seva mort, aviat és nomenat sant patró de la ciutat de Burgos, ja en temps d'Alfons VII de Castella.

## Bibliografia i enllaços externs

* Enrique FLÓREZ. España sagrada. "Vida de San Adelelmo, llamado comúnmente S. Lesmes". Vol. 27, p. 174-196.
# Adeles

Els adeles (o lolos) són els membres d'un grup ètnic que viuen a la zona fronterera entre Ghana i Togo. Al primer país viuen al nord de la regió Volta i en el segon a la Regió Central. L'adele és la seva llengua materna. Hi ha entre 37.400 (ethnologue, 2012) i 41.000 (ethnologue) adeles. El seu codi ètnic és NAB59b i el seu ID és 10156.

## Territori i pobles veïns

El territori adele està a la zona fronterera entre Togo i a Ghana. A Togo, està a la zona de la població de Pagala, a la prefectura de Sotouboua, a la Regió Central.
Segons el mapa lingüístic de Ghana de l'ethnologue, el territori adele està situat al centre-est del país, al sud del poble de Nkwanta, a la frontera amb Togo, al nord de la Regió Volta. Al nord limiten amb els Gikyodes i amb els Chala i al sud limiten amb els Delo. A l'est limiten amb Togo. Segons el mapa lingüístic de Togo, el territori adele en aquest país està en el centre-oest, a la frontera amb Ghana. Els territori adele en els dos estats és contigu. Els adeles togolesos limiten amb els Delos al sud i amb els ginyangues, els kabiyès, els nawdms, els lames i els tems.

### Poblacions

Els pobles en els que hi viuen els adeles són Dadiasi i Dutukpene, a Ghana i Assouma Kedeme i Tiefouma, a Togo.

## Llengües

La llengua materna dels adeles és l'adele, però també parlen l'ewe.

## Religió

El 80% dels adeles togolesos creuen en religions africanes tradicionals i el 20% restant són cristians. El 60% dels adeles cristians són protestants, el 30% pertanyen a esglésies independents i el 10% són catòlics. El 5% dels adeles cristians segueixen moviments evangèlics.
El 76% del adeles ghanians creuen en religions africanes tradicionals, el 20% en el cristianisme i el 4% són islàmics. El 60% dels adeles ghanians cristians són protestants, el 30% són catòlics i el 10% pertanyen a esglésies independents.

## Referències

* 1 2 3 «Adele, a language of Togo».
* 1 2 «Language: Adele». joshuaproject. [Consulta: 12 octubre 2015].
* 1 2 3 «Lolo, adele in Togo». joshuaproject. [Consulta: 12 octubre 2015].
* ↑ «Mapa lingüístic de Ghana. L'adele és el número 39». ethnologue. [Consulta: 12 octubre 2015].
* ↑ «Mapa lingüístic de Togo. L'adele és el número 27». ethnologue. [Consulta: 12 octubre 2015].
* ↑ «Lolo, adele in Ghana». joshuaproject. [Consulta: 12 octubre 2015].
# Agrupament Nacional Democràtic

L'Agrupament Nacional Democràtic (AND) fou un partit polític andorrà de centre fundat per Òscar Ribas i Reig. Va néixer per a presentar-se a les eleccions al Consell General d'Andorra de 1993, com a successor del Partit Nacional Liberal.

## Història

El partit fou fundat el 1993, després de la legalització dels partits polítics. En les eleccions al Consell General de 1993 va obtindre un 26,4% dels vots, sent la força més votada i amb més escons al Consell General, amb 8 escons. Òscar Ribas i Reig va ser investit com a Cap de Govern fent un pacte amb altres forces progessistes. En novembre de 1994, va perdre una qüestió de confiança i en Marc Forné i Molné, d'Unió Liberal va ser investit Cap de Govern.
A les eleccions generals de 1997 va obtindre 6 escons. Aquestes foren les darreres eleccions a les que la marca AND es presentà. Després, a les eleccions al Consell General de 2001, els antics militants d'AND van integrar-se al Partit Socialdemòcrata i al Partit Demòcrata on alguns antics càrrecs d'AND van aconseguir escons.

## Resultats electorals
### Consell General

| Elecció | Vots | % | Escons | +/– | Candidat | Govern |
| 1993 | ??? | 26,4 | 8 / 28 | 8 | Òscar Ribas i Reig | Coalició |
| 1997 | 2.347 | 27,1 | 6 / 28 | 2 | Ladislau Baró i Solà | Oposició |

### Eleccions Comunals

| Election | Votes | % | Seats | +/– | Position |
| 1995 | 1.124 | 16 | 20 / 80 | 20 | 3r |

## Referències

* ↑ Nohlen & Stöver, p153
* ↑ Nohlen & Stöver, p162
# Mantidactylus pulcher

Mantidactylus pulcher és una espècie de granota de la família dels mantèl·lids endèmica de Madagascar.
Està en perill d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Fordham et al (2006). Mantidactylus pulcher. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 5 gener 2008 (en anglès). (anglès)
# Uwe Bein

Uwe Bein (Heringen, Alemanya, 26 de setembre de 1960) és un exfutbolista alemany. Va disputar 17 partits amb la selecció d'Alemanya.

## Referències

* ↑ National Football Teams
# Pont au Double

El pont au Double és un pont que travessa el Sena a París, a França.

## Situació

Connecta el 4t districte, a nivell de l'île de la Cité, al 5è districte, sobre el quai de Montebello.

## Història

El 1515, se li demanà a Francesc I de construir un pont sobre el petit braç del Sena, per tal d'instal·lar-hi malalts prop de l'Hôtel-Dieu que es va construir el 1626. El 1634, s'hi van construir dos edificis.
El pont au Double treu el seu nom de l'import del peatge que calia pagar per travessar-lo: un doble denari.
El 1709, el pont es desploma. Se'l reconstrueix i subsisteix fins a 1847. El 1883, és reemplaçat per un arc de fosa per a les necessitats de navegació.

## Característiques

* Tipus de construcció: pont en arc
* Construcció: 1881 - 1883
* Arquitectes: Henri-Prosper Bernard i Jules Lax
* Material: ferro forjat
* Longitud total: 45 m
* Amplada de la biga: 20 m

## Enllaços externs

* Web de la mairie de Paris Arxivat 2009-07-13 a Wayback Machine.
* Structurae
* Vista satèl·lit a Google Map
# Iimoriïta-(Y)

La iimoriïta-(Y) és un mineral de la classe dels silicats. Rep el seu nom dels mineralogistes Satoyasu Iimori i Dr. Takeo Iimori, els primers en descriure molts minerals de terres rares del districte de Futamata (Japó).

## Característiques

La iimoriïta-(Y) és un nesosilicat de fórmula química Y₂[SiO₄][CO₃]. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1967. Cristal·litza en el sistema triclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 5,5 i 6. Reacciona llegurament amb HCl fred.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la iimoriïta-(Y) pertany a «9.AH - Nesosilicats amb CO₃, SO₄, PO₄, etc.» juntament amb els següents minerals: tundrita-(Ce), tundrita-(Nd), spurrita, ternesita, britholita-(Ce), britholita-(Y), el·lestadita-(Cl), fluorbritholita-(Ce), fluorel·lestadita, hidroxilel·lestadita, mattheddleïta, tritomita-(Ce), tritomita-(Y), fluorcalciobritholita i fluorbritholita-(Y).

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a Fusamata, a Kawamata, a la prefectura de Fukushima (Regió de Tohoku, Japó).

## Referències

* ↑ «Iimoriite-(Y)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 2 octubre 2016].
# Prúsies

Prúsies és el nom dels següents personatges:
Prúsies (Prusias, Προυσίας) designava diversos reis i prínceps de Bitínia. L'únic príncep conegut amb aquest nom era un fill de Prúsies II, que portava el malnom de Μονόδους, perquè les dents de la part superior les tenia unides en una massa sòlida, segons Plini el Vell i Valeri Màxim. Probablement va morir jove i no se'l menciona en relació a cap fet històric.
Els reis van ser:
* Prúsies I Kholos (el coix) 228-180 aC
* Prúsies II Kynegos (Casador) 180-149 aC
# Bohera

Bohera fou un estat tributari de l'Índia, una de les thikanes tributàries de Mewar (Udaipur) governada per rajputs sisòdia del clan Shaktawat. La thikana fou fundada el 1803 per concessió del maharana Bhim Singh a Rawat Fateh Singh, segon fill de maharajà Mokham Singh de Bhindar.

## Llista de rawats

* Rawat Fateh Singh 1803-1822
* Rawat Bakhtawar Singh 1822-1859 (adoptat)
* Rawat Adot Singh (germà) 1859-1884
* Rawat Ratan Singh 1884-1895 (adoptat, fill del maharà Hamir Singh de Bhindar)
* Rawat Daulat Singh 1895-1896 (fill)
* Rawat Nahar Singh 1896-1939 (germà)
* Rawat Naryan Singh 1939-1949

## Referències

Genealogia per H. Soszynski
# Província de Mondoñedo

La província de Mondoñedo va ser una de les set províncies en què estava dividida Galícia durant l'edat moderna. Encara que no hi ha una data clara d'inici d'aquesta província, juntament amb la província de Tui són les últimes que van aparèixer en la documentació, pels volts del 1550.
Va desaparèixer el 1833 amb la nova divisió provincial que va crear el nou estat liberal i va dividir Galícia en les quatre províncies actuals. La província de Mondoñedo va ser absorbida per la nova província de Lugo. La seva capital era la ciutat de Mondoñedo.

## Bibliografia

* Labrada, Lucas Descripción económica del Reino de Galicia [1804]. Reedició de l'Ed. Galaxia. Vigo. 1971; el pròleg de Francisco Xavier Río Barja és fonamentals per aclarir certs aspectes i és seguit en les publicacions referents a l'antiga Galícia provincial
* Lanza Álvarez, Francisco, Ribadeo antiguo [1931], Reedició d'Edic. do Castro. 1973, es refereix a la resolució 1580, que va establir els límits entre Ribadeo i Castropol.
# Bourg-sous-Châtelet

Bourg-sous-Châtelet és un municipi francès, es troba al departament del Territori de Belfort i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2002 tenia 128 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2002 |
| 30 | 28 | 45 | 85 | 111 | 126 | 128 |
# Edward Maitland Wright

Edward Maitland Wright (Farnley, 13 de febrer de 1906 - Reading, 2 de febrer de 2005) va ser un matemàtic anglès.
Fill d'un fabricant de sabons que va fer fallida quan ell era molt menut, va ser educat per la seva mare que era professora de música a les diferents escoles on va estudiar. Als catorze anys ja es guanyava la vida donant classes en una escola preparatòria a Woking. El 1926 va obtenir un grau com estudiant extern a la universitat de Londres que li va permetre ingressar a la universitat d'Oxford, en la qual es va graduar el 1929 i va obtenir el doctorat sota la direcció de G. H. Hardy el 1933. El 1935 va ser nomenat professor de matemàtiques de la universitat d'Aberdeen. Durant la Segona Guerra Mundial va ser pilot de la Royal Air Force (1941-1943) i va treballar pel Servei Secret Britànic (1943-1945). Acabada la guerra, va tornar a la universitat d'Aberdeen de la qual va ser director des del 1962 fins a la seva jubilació el 1976. Després de jubilar-se, encara va continuar sent investigador a la universitat fins al 1983, quan se'n va anar a viure a Reading amb el seu fill.
Wright és recordat, sobre tot, per ser el coautor de An Introduction to the Theory of Numbers (1938) juntament amb G.H. Hardy, llibre reeditat en nombroses ocasions i que es va convertir en el text clàssic sobre la matèria. Va publicar uns cent-quaranta articles científics sobre teoria de grafs, teoria de nombres i teoria de funcions complexes. Les seves aportacions més notables van ser en teoria analítica de nombres.

## Referències

* ↑ Pears, 2007, p. 857.
* ↑ Pears, 2003, p. 12.
* ↑ Bingham, 2013, p. 1218.
* ↑ Pears, 2007, p. 858.
* ↑ Pears, 2007, p. 860.
* ↑ Pears, 2007, p. 862-865.
* ↑ Pears, 2007, p. 859.
* ↑ Pears, 2007, p. 861.

## Bibliografia

* Bingham, N.H.. «Weight, Sir Edward Maitland». A: Lawrence Goldman (ed.). Oxford Dictionary of National Biography 2005-2008 (en anglès). Oxford University Press, 2013, p. 1218-1219. ISBN 9780199671540.
* Pears, Alan «The Longest Serving Member» (en anglès). The London Mathematical Society Newsletter, Num. 313, 2003, pàg. 11-12. ISSN: 2516-3841.
* Pears, A.R. «Obituary of Edward Maitland Wright» (en anglès). Bulletin of the London Mathematical Society, Vol. 39, Num. 5, 2007, pàg. 857-865. DOI: 10.1112/blms/bdm067. ISSN: 1469-2120.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Edward Maitland Wright» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Carter, Jennifer. «Sir Edward Maitland Wright (1906-2005) B.A., M.A., D.Phil., D.Sc., LL.D., F.R.S.E., Professor of Mathematics 1936-1962, Principal 1962-1976». Oral History Archive - University of Eberdeen, 1986. [Consulta: 24 octubre 2021]. (anglès)
* «Edward Maitland Wright (1906 - 2005)». Book of Proofs, 2016. Arxivat de l'original el 24 d’octubre 2021. [Consulta: 24 octubre 2021]. (anglès)
# Draga (arreu agrícola)

La draga és una eina agrícola utilitzada durant el procés del cultiu de l'arròs, per a remoure la terra mullada i aconseguir un fang fi adequat per a la sembra, activitat anomenada dragar. També és coneguda com a draga llauradora.

## Descripció

Pot considerar-se una mena d'entauladora, que en Castelló tenia com a mesures: entre 1’2 i 1’5 metres de llarg i entre 25 i 30 cm d'ample, i que duia en la part de darrere, surtin de sota la taula i cap arrere, parells de ganivets de ferro que presentaven forma corba semblat unes tisores, un d'ells més llarg que l'altre, oscil·lant les mesures entre 20-25 cm el curt i 25-30 el llarg. Entre parell i parell de ganivets hi ha uns 14-20 cm. A més, damunt de la taula que sosté els ganivets es col·loca una segona plataforma o post, de dimensions menors (entre 60-80 cm de llar i 40-42 d'ample) sobre uns suports de ferro o fusta, amb una inclinació cap avant d'uns 10 cm aproximadament.
Quan el llaurador es col·locava dret sobre la segona plataforma inclinant el pes cap arrere, els ganivets es clavaven a la terra mullada, de manera que fent diverses passades al terreny “a la llarga i de través”, aconseguien tallar i desfer els gassons arremullats, de manera que la terra es quedava esmicolada i pastosa, adequada per a ser sembrada.

## Tipus de dragues

Hi ha dragues dobles, més llargues i amb doble línia de ganivets, normalment són utilitzades amb una parella d'haques, i és anomenada “draga de parell” a Silla i “cuxilles de parell” a Cullera.
També existeixen unes dragues menudes que s'utilitzen per treballat l'horta, entre el cavallons, que presenten tres parells de tisores, com les emprades a l'Alcúdia.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Utillatge agrícola i ramaderia. Frederic Martínez, Floreal Palanca. Temes d'etnografia valenciana (II). Sèrie dirigida per Joan F. Mira. Col·lecció Politècnica 19. Edicions Alfons el Magnànim. Institució Valenciana d' Estudis i Investigació. 1991. ISBN 84-7822-017-8 pàg.96
* 1 2 l'Arròss a Castelló. R Ribés Plas. Publicacions de l'Excel·lentíssim Ajuntament de Castelló de la Plana. Litografia Castelló SA 1993. ISBN 84-606-1299-6 pàg 8-9
* ↑ L'Albufera de València. Una descripció etnogràfica. Thede, Max. Guada Impressors, SL. pàg 169-170. ISBN 978-84-370-7204-3