OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# DVD Forum

DVD Forum fou una agrupació deu empreses inicialment vinculades el camp de l'R+D+I, i producció del DVD, per la seva activitat comercial, així com industrial (creadors de maquinari, firmes de programari, proveïdors i altres usuaris del DVD). Es fundà el 1995 a una proposta del Japó, sota el nom de DVD Consortium avui dia en formen part més de 220 empreses a tot el món.
Les empreses que van emprendre aquesta proposta inicialment foren:
* Hitachi, Ltd.
* Matsushita Electric Industrial Co. Ltd.
* Mitsubishi Electric Corporation
* Pioneer Electronic Corporation
* Royal Philips Electronics N.V.
* Sony Corporation
* Thomson
* Time Warner Inc.
* Toshiba Corporation
* Victor Company of Japan, Ltd. (JVC)
Actualment, a banda de tots els membres que formen part del Fòrum, existeix un Comité de Direcció Arxivat 2007-02-16 a Wayback Machine. (o Governament) que serveix al cos executiu del Forum, fotmat per les següents 20 empreses: Steering Committee Companies
(Tenure: Feb. 2006 to Feb. 2008)
* Hitachi, Ltd.
* IBM Corporation
* Industrial and Technology Research Institute
* Intel Corporation
* LG Electronics Inc.
* Matsushita Electric Industrial Co. Ltd.
* Microsoft Corporation
* Mitsubishi Electric Corporation
* NEC Corporation
* PIONEER CORPORATION
* Royal Philips Electronics
* SAMSUNG ELECTRONICS CO., LTD.
* SANYO Electric Co., Ltd. Arxivat 2007-01-16 a Wayback Machine.
* SHARP CORPORATION
* Sony Corporation
* THOMSON
* Toshiba Corporation
* Victor Company of Japan, Limited
* Walt Disney Pictures and Television
* Warner Bros. Entertainment Inc.
Actualment, el DVD forum té seu a la Oficina de la Secretaria del DVD Forum Arxivat 2007-03-29 a Wayback Machine., a Tòquio.

## Objectius del Forum

Es va crear amb la motivació d'intercanviar idees sobre el format DVD, les seves capacitats tècniques, millores i innovacions.
La informació que es proporciona al DVD Forum, d'una banda pretén ser del tipus divulgatiu i apropar l'entorn DVD a tot usuari que tingui inquietuds, i de l'altra, de tipus específic i tècnic, enfocat a entitats amb necessitats més tècniques.
El Forum treballa per a promoure la seva acceptació a nivell mundial, a través de l'oci, el consum electrònic i altres aplicacions informàtiques.

## Funcions

Les funcions que realitza el DVD Forum es podrien resumir en:
* Definir el format DVD i les seves especificacions.
* Publica nous materials de referència i informa els seus membres.
* Crea el Llibre de Format DVD.
* Gestiona les llicències de Format/Logo de DVD, a través de la Corporació Format/Logo de DVD.
* Gestiona els laboratoris de verificació de DVD.
* Organitza conferències (worldwide DVD Conferences) arreu del món i fomenta l'intercanvi d'informació de DVD, incloent la difusió per la pàgina web.

## Organigrama

El Forum s'estructura sota un complex organigrama, que a part de les altes jerarquies, consta de cinc departaments que ens donen una idea de la seva activitat:
* Coordinació tècnica
* Política de verificació
* Grup consultiu de format i logo
* Promoció i comunicació
* Política de membros

## Enllaços externs

* home DVD forum Arxivat 2011-01-29 a Wayback Machine.
# Ne (Ligúria)

Ne (en ligur Né) és un comune sparso italià, situat a la regió de la Ligúria i a la ciutat metropolitana de Gènova. El 2011 tenia 2.357 habitants. L'ajuntament es troba a la frazione de Conscenti.

## Geografia

Ne, amb una superfície de 63,52 km², és el quart municipi per extensió de la província de Gènova i es troba a la vall Graveglia, a l'est de Gènova. Compta amb les frazioni d'Arzeno, Caminata, Castagnola, Chiesanuova, Conscenti, Frisolino, Graveglia, Nascio, Piandifieno, Pontori, Reppia, Sambuceto, Santa Lucia, Statale, Gaggia i Zerli. Limita amb les comunes de Borzonasca, Carasco, Casarza Ligure, Cogorno, Lavagna, Maissana, Mezzanego, Sestri Levante i Varese Ligure.

## Referències

* ↑ Frisoni, Gaetano. Nomi propri di città, borghi e villaggi della Liguria del Dizionario Genovese-Italiano e Italiano-Genovese. Gènova: Nuova Editrice Genovese.
* ↑ «Dades Istat el 31 desembre 2011». Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 21 juliol 2015].
Viccionari
# Ne (kana)

En l'escriptura japonesa, els caràcters ね, en hiragana, o ネ en katakana, són dues mores que es translliteren com a «ne».

## Ús

ね es fa servir per a formar paraules, o com a sufix per indicar que es vol confirmar el contingut de la frase de la mateixa manera que s'utilitza «oi?» en català. També és emprat com a argot pels japonesos per cridar l'atenció com en català "eh", "ep"...

## Escriptura

* ねS'escriu amb dos traços:
* 1. Primer traç vertical descendent
* 2. Segon traç, horitzontal en principi, creua lleugerament al primer a uns 3/4 de la seva alçada, després baixa i torna a pujar dibuixant una Z inclinada, per baixar de nou. Acaba amb un llaç cap endins, de manera similar a ぬ. De no ser pel llaç final, el símbol és igual a れ, i molt semblant a わ.
* ネS'escriu amb quatre traços:
* 1. Un petit traç vertical descendent, una mica ladejat cap a l'esquerra.
* 2. Sota l'anterior, i gairebé tocant la punta, un traç horitzontal cap a la dreta, que després es torna a l'esquerra per baix, per dibuixar un > inclinat.
* 3. Un traç vertical, tocant a l'anterior, per avall, al seu centre.
* 4. L'últim traç és un curt oblic descendent cap a la dreta. Neix gairebé on es toquen els dos traços anteriors.
| Form | Rōmaji | Hiragana | Katakana |
| Normal w- (な行 na-gyō) | ne | ね | ネ |

## Referències

* ↑ Bernabé, Marc. Japonès en vinyetes. Norma editorail, maig del 2005, p. 17-19 i 26-28. ISBN 84-9814-162-1.
* ↑ Gilhooly, Helen. Beginner's Japanese Script (en anglès). Teach Yourself, 2003. ISBN 978-0-340-86024-3.
* ↑ «Romanization of Japanese Kana – Modified Hepburn System» (pdf) (en anglès) p. 2. Government Digital Service (GDS) – The National Archives (Regne Unit), 01-10-2016.

## Bibliografia

* López i Vidal, Lluc López i. L'escriptura japonesa. Editorial UOC, 2008. ISBN 978-84-9788-772-4.
* Nolla i Cabellos, Albert. L’escriptura en kanji (pdf). Barcelona: Universitat Oberta de Catalunya, p. 40.
# La Mort de Balzac

La Mort de Balzac ((francès) La Mort de Balzac) és un conjunt de tres subcapítols destinats inicialment per aparèixer a La 628-E8 de l'escriptor francès, novel·lista, dramaturg i periodista Octave Mirbeau, el novembre 1907, i retirats a l'últim moment a petició de la comtessa Mniszech, filla octogenària de la senyora Hanska. La Mort de Balzac va ser publicat per Pierre Michel i Jean-François Nivet el 1989, a l'editorials Lérot, i el 1999 a l'editorial Félin. La Mort de Balzac ha estat traduïda al català el 2012: traducció d'Anna Casassas, Sd·Edicions, Barcelona, col·lecció La Licorne, 75 p.

## Enllaços externs

* Octave Mirbeau, La Mort de Balzac (francès).
* Aleksandra Gruzinska, « Octave Mirbeau's Mme Hanska in La Mort de Balzac », Nineteenth century french studies, vol. 15, n° 3, 1987, p. 302-314 (anglès).
# Lactobacillus sanfranciscensis

Lactobacillus sanfranciscensis (anteriorment dit L. sanfrancisco) és una espèce de bacteri àcid-làctic que ajuda a donar al pa fermentat el seu gust característic. Rep el nom de la ciutat de San Francisco, on es va trobar primer aquest bacteri where sourdough was found to contain the variety, though it is not endemic però no és endèmic d'aquesta zona.
Els iniciadors de la fermentació es fan amb una mescla de llevats i de lactobacils en una proporció d'1:100. El llevat més comú és Candida humilis. Aquest llevat no pot metabolitzar la maltosa que es troba a la massa mentre que el Lactobacillus necessita la maltosa. Es fan servir comercialment soques especials comercials del L. sanfranciscensis cultivades en laboratori.

## Referències

* ↑ Karel Kulp, Klaus Lorenz. Handbook of Dough Fermentation. CRC Press, 2003. ISBN 0-8247-4264-8.
* ↑ Neubauer H, Glaasker E, Hammes WP, Poolman B, Konings WN «Mechanism of maltose uptake and glucose excretion in Lactobacillus sanfrancisco». J Bacteriol, 176, 10, 1994, pàg. 3007–12. PMC: 205458. PMID: 8188601.
# Lactobacillus plantarum

Lactobacillus plantarum és un membre molt comú dins el gènere Lactobacillus, es troba en molts productes alimentaris fermentats com també en la matèria orgànica anaeròbia. També és present en la saliva (d'on es va aïllar primer). Té la capacitat de fer líquida la gelatina. L. plantarum és una espècie molt versàtil.

## Metabolisme

L. plantarum és un bacteri Gram-positiu-aerotolerant que creix a una temperatura de 15 °C però no als 45 °C i produeix tots dos isòmers de l'àcid làctic. Utilitza el manganès per baixar els nivells d'oxigen reactiu. Per això no es pot usar L. plantarum per a crear enzims actius que requereixin complex heme. Lactobacillus plantarum, com molts altres espècies de lactobacillus, es pot cultivar usant medis MRS.

## Ensitjar

Lactobacillus plantarum és el bacteri més comú que s'usa en el inoculants de l'ensitjat. Amb ells es produeix àcid làctic via Procés Embden-Meyerhof També gràcies a això es pot fer el pretractament de la biomassa lignocel·lulòsica.

## Productes alimentaris

L. plantarum es troba en molts aliments fermentats incloent el sauerkraut, conserves en vinagre, olives en salmorra kimchi coreà, Ogi nigerià, rent natural, i altres com alguns formatges, salsitxes fermentades i peix assecat. És ideal per a fer probiòtics.

## Terapèutica

L. plantarum té activitats antioxidants. Pot suprimir el gas en els intestins i beneficiar alguns pacients amb colon irritable. Lactobacillus plantarum també pot ser beneficiós en el tractament de la depressió.

## Referències

* ↑ Nybom SM, Collado MC, Surono IS, Salminen SJ, Meriluoto JA «Effect of glucose in removal of microcystin-LR by viable commercial probiotic strains and strains isolated from dadih fermented milk». J Agric Food Chem, 56, 10, 07-05-2008, pàg. 3714–20. DOI: 10.1021/jf071835x.
* ↑ Bested, AC.; Logan, AC.; Selhub, EM. «Intestinal microbiota, probiotics and mental health: from Metchnikoff to modern advances: Part II – contemporary contextual research.». Gut Pathog, 5, 1, 2013, pàg. 3. DOI: 10.1186/1757-4749-5-3. PMC: 3601973.
* ↑ Bixquert Jiménez, M. «Treatment of irritable bowel syndrome with probiotics. An etiopathogenic approach at last?». Rev Esp Enferm Dig, 101, 8, 01-08-2009, pàg. 553–64. DOI: 10.4321/s1130-01082009000800006.
* ↑ http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3605358/

## Bibliografia

* Kleerebezem, M.; et al. «Complete genome sequence of Lactobacillus plantarum WCFS1». PNAS, 100, 4, 2003, pàg. 1990–1995. DOI: 10.1073/pnas.0337704100. PMC: 149946. PMID: 12566566.

## Enllaços externs

* www.DocGuide.com another reference about IBS
* Strains of Lactobacillus plantarum found in foods from different cultures
# Lactobacillus delbrueckii

Lactobacillus delbrueckii és una espècie de bacteri que forma part de la flora microbiana del tracte reproductiu inferior de les dones
L'epítet específic d’aquesta espècie porta el cognom de Max Delbrück, i L. delbrueckii i L. delbrueckii subsp. bulgaricus es van produir a escala industrial a partir de 1896. L'Institut de Biotecnologia fundat per Delbrück va quedar a Berlin Oriental i l'any 1967 el seu nom va canviar pel d’Institut für Gärungsgewerbe und Biotechnologie zu Berlin (IFGB).)

## Referències

* ↑ H. Benninga (1990). A History of Lactic Acid Making: A Chapter in the History of Biotechnology.
* ↑ Martin Dworkin, et al., eds. (2006). The Prokaryotes: Vol. 1: Symbiotic Associations, Biotechnology, Applied Microbiology.
* ↑ Philippe Goujon (2001). From Biotechnology to Genomes: The Meaning of the Double Helix.
# Máximo

«Máximo» té aquests significats:
* Maxïmo Park, grup anglès d'indie rock
* Máximo Buch Torralva (València, 1959), polític valencià
* Máximo Chulvi Ruiz y Belvis, polític valencià, membre del Partit Liberal Conservador
* Máximo González (Tandil, 1983), tennista argentí
* Máximo Ghirotto (Boara Pisani, Pàdua, 1961), ciclista italià
* Máximo Gómez Báez (Baní, República Dominicana, 1836 -La Habana, Cuba, 1905), militat
* Máximo San Juan (Mambrilla de Castrejón, Província de Burgos - 1933), dibuixant d'humor i escriptor
* Máximo Sanjuan (Mambrilla de Castrejón, província de Burgos, 1933), dibuixant espanyol
* Máximo Santos (Pando, 1847 - Buenos Aires, 1889), militar i polític uruguaià, president constitucional (1882 - 86)
* Máximo Tajes (Canelones, 1852 - Montevideo, 1912), va ser un militar i polític uruguaià
* Alberto Máximo Zozaya (Gualeguaychú, Entre Ríos, 1908 - La Plata, 1981), futbolista
* Félix Máximo López (Madrid, 1742 - 1821), organista i compositor madrileny
* Francisco Javier Máximo Aguirre de la Hoz (Àvila, 1946), advocat i polític valencià d'origen castellà
# Más vale tarde

Más vale tarde, abreujat com MVT, és un programa de televisió, vespertí i magazín, produït pels Serveis Informatius de laSexta que s'emet de dilluns a divendres en laSexta.
Es tracta d'un magazín presentat per Mamen Mendizábal o Hilario Pino que compta amb diverses tertúlies i anàlisis sobre la informació diària amb taula de debat, on diferents periodistes discuteixen els temes relacionats amb la jornada. S'emet de dilluns a divendres de 17.25 a 20.00 hores.

## Història

El programa es va estrenar l'1 d'octubre de 2012 com una edició avançada de La Sexta Noticias a manera de resum. Es tractava d'una hora d'emissió com a teloner de La Sexta Noticias 2.
El 29 d'octubre de 2012, el programa es va afermar en la programació de laSexta amb un nou plató sota el nom de Más vale tarde. El 19 de juliol de 2013, el programa va finalitza la seva primera temporada.
L'audiència de l'espai, es va anar consolidant i va consagrar l'espai com el programa de referència informativa, de les tardes, amb un estil inconfusible: reportatges, directes i actualitat.

## Col·laboradors

* María Claver: Periodista
* Euprepio Padula: Expert en política
* Jesús Maraña: Director editorial d'InfoLibre
* Miguel Ángel Aguilar: Periodista
* Elisa Beni: Periodista
* Ana R. Cañil: Periodista i escriptora
* Benjamín Prado: Escriptor
* Nacho Escolar: Periodista i director d'eldiario.es
* José Luis Roig: La información.com
* Mayte Alcaraz: ABC
* Chema Crespo: Director general de Público
* Lucía Méndez: Cap d'opinió d'El Mundo
* Jesús Fonseca: Periodista
* Pablo Montesinos: Periodista
* Beatriz de Vicente: Advocada i criminòloga
* Cristina Pardo: Periodista
* Fernando Berlín: Director de Radiocable
* Jesús Cintora: Periodista

## Audiències

| Temporada | Temporada | Episodis | Estrena | Final | Audiència mitjana | Audiència mitjana |
| Temporada | Temporada | Episodis | Estrena | Final | Espectadors | Quota |
| | 1a | 184 | 29 d'octubre de 2012 | 19 de juliol de 2013 | 446 000 | 4,3% |
| | 2a | 220 | 2 de setembre de 2013 | 18 de juliol de 2014 | 583 000 | 5,7% |
| | 3a | 216 | 1 de setembre de 2014 | 17 de juliol de 2015 | 773 000 | 7,6% |
| | 4a | 226 | 31 d'agost de 2015 | 22 de juliol de 2016 | 750.000 | 7,5% |
| | 5a | 229 | 30 d'agost de 2016 | 21 de juliol de 2017 | 776.000 | 7,7% |
| | 6a | 224 | 4 de setembre de 2017 | 20 de juliol de 2018 | 903.000 | 8,6% |
| | 7a | 224 | 3 de setembre de 2018 | 19 de juliol de 2019 | | |
| Total | Total | | 2012 | - | — | — |

## Premis

* Antena de Oro, (2013).

## Versions

* A Xile el canal Mega va fer una adaptació del programa titulat igual que el original Más vale tarde conduït per Álvaro Escobar.

## Referències

* ↑ 'Más vale tarde' arrancará el próximo 29 de octubre a las 18:55 horas
* ↑ Mamen Mendizábal presentará el nuevo programa 'Más vale tarde' en La Sexta
* ↑ Diana Mata, Cristina Pardo, Inés García y Sarai Pérez toman el relevo de la actualidad en La Sexta

## Enllaços externs

* Web oficial
* Fitxa oficial del programa a FormulaTV
# Natasha Aguilar

Natasha Aguilar Komisarova (2 de juny de 1970-1 de gener de 2016) va ser una nedadora costa-riquenya.
Va iniciar la seva carrera esportiva en el Tennis Club i va aconseguir la seva gesta amb el Club Cariari. Aguilar Komisarova va ser medallista de plata i bronze en Jocs Panamericans d'Indianapolis en 1987 en els relleus 4 per 200 i 4 per 100 estil lliure així com atleta en els Jocs Olímpics de Seül en 1988. Va morir l'1 de gener de 2016 als 45 anys.

## Referències

* ↑ La Nació. «Muere la nadadora costarricense Natasha Aguilar».
# Natas

Natas era un districte fronterer entre Lukka i els hitites, probablement situat al nord-est de Lukka.
Durant el regnat d'Hattusilis III, rei hitita, hi va haver una gran revolta a Lukka que es va estendre pels territoris propers. Els grups rebels, capitanejats per Piyama-radu havien entrat en territori hitita i havien conquerit extenses zones, i van ocupar també aquest territori. El rei hitita el va recuperar poc després.

## Referències

* ↑ Bryce, Trevor. El reino de los hititas. Madrid: Cátedra, 2001, p. 358. ISBN 8437619181.
Viccionari
# Nena observant als amants en un tren

Nena observant als amants en un tren (Little Girl Observing Lovers on a Train, també conegut com Travel Experience o Voyeur) és una pintura de l'il·lustrador estatunidenc Norman Rockwell. Va ser creada originalment per la portada del The Saturday Night Post el 12 d'agost de 1944.

## Antecedents

Rockwell va idear la pintura quan viatjava en tren amb militars i les seves famílies. Els models van posar per les fotos de referència en un vagó de ferrocarril no utilitzat en una secció del ferrocarril de Rutland. Rockwell es va disgustar amb l'àrea al voltant dels caps de la parella en el seu esbós que va portar a la pintura final i va cobrir l'àrea amb una fulla addicional de paper per aconseguir la parella correcta.

## Pintura

Nena observant als amants en un tren representa un vagó de tren de passatgers ple de gent. Es pot veure una jove parella sense rostre abraçada en un dels seients; tenen els caps junts i les cames s'entrellacen a sobre d'un equipatge al seient que mira directament davant d'ells. La jaqueta de la Força Aèria de l'Exèrcit de l'home penja per sobre de la parella. El focus de la pintura és una nena de sis anys al seient davant de la parella que està al costat de la seva mare. Desapercebuda per la parella, està agenollada al seu seient i els mira. Sembla que no li interessa el moment íntim. Al fons es veu el braç del revisor, amb un bitllet a la mà. El barret "Dixie Cup" d'un mariner de la Marina dels Estats Units i els cabells de la seva parella es veuen al seient darrere de la parella.
L'historiador de l'art popular Christopher Finch va trobar que la pintura era un bon exemple de l'estil madur de Rockwell i la va comparar amb una foto d'Henri Cartier-Bresson. L'esbós a llapis d'aquesta pintura es troba a la col·lecció personal de George Lucas i es va incloure a l'exposició del també cineasta Steven Spielberg el 2010 a l'Smithsonian American Art Museum.

## Referències

* ↑ «Telling Stories: Norman Rockwell from the Collections of George Lucas and Steven Spielberg». [Consulta: 12 febrer 2022].
* ↑ Ciabattari, Mark. Social History of the United States: The 1940s. 5. ABC-CLIO, 2008, p. 249 (Social History of the United States). ISBN 978-1-59884-128-2.
* ↑ Halpern, Richard. Norman Rockwell: The Underside of Innocence. University of Chicago Press, 2006, p. 33. ISBN 978-0-226-31440-2.
* ↑ King, Claire Sisco Women's Studies in Communication, 39, 2, 2016, pàg. 157–176. DOI: 10.1080/07491409.2016.1165778.
* ↑ Finch, Christopher. Norman Rockwell's: 332 Magazine Covers. Kindle. Nova York: Abbeville Press, 2013, p. Location 2473. ISBN 978-0789204097.
* ↑ «Norman Rockwell: George Lucas and Steven Spielberg open their vaults». , 10-01-2020.
# Nenad Gračan

Nenad Gračan és un exfutbolista i entrenador croat, nascut a Rijeka el 23 de gener de 1962. Ocupava la posició de migcampista.
Va militar a l'NK Rijeka, NK Hajduk Split i Reial Oviedo. Va guanyar la Copa de Iugoslàvia de 1987.
Amb la selecció iugoslava hi va jugar 10 partits, tot marcant 2 gols. Va participar amb la selecció olímpica del seu país als Jocs Olímpics de Los Angeles 1984, obtenint la medalla de bronze.

## Entrenador

Després de la seua retirada, Gracan ha dirigit els següents equips:
* 00/01 NK Rijeka
* 01/02 NK Hajduk Split
* 01/02 Koper
* 02/03 Osijek
* 04/05 Dinamo de Zagreb
* 07/08 Istra 1961
* 08/... Nafta
# Província d'Alessandria

La Província d'Alessandria (en piemontès: provincia ëd Lissandria) és una província que forma part de la regió del Piemont dins Itàlia. La seva capital és Alessandria. Ocupa l'extrem sud-oriental del Piemont, limita al nord amb la província de Vercelli, a l'oest amb la ciutat metropolitana de Torí i la província d'Asti, a l'est amb la Llombardia (província de Pavia), al sud amb Ligúria (ciutat metropolitana de Gènova i la província de Savona) al sud-est amb Emilia-Romagna (província de Piacenza).
Té una àrea de 3.560 km², i una població total de 418.231 hab. (2016). Hi ha 190 municipis a la província.

## Municipis més importants

| Municipi | Població |
| Alessandria | 92,808 |
| Casale Monferrato | 35,303 |
| Novi Ligure | 28,354 |
| Tortona | 26,661 |
| Valenza | 20,457 |
| Acqui Terme | 20,193 |
| Ovada | 11,661 |
| Serravalle Scrivia | 6,108 |
| Arquata Scrivia | 5,869 |
| Castelnuovo Scrivia | 5,572 |

## Referències

* ↑ Arxivat 2018-12-16 a Wayback Machine. Dades ISTAT
# Fountain N' Lakes

Fountain N' Lakes és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 129 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fountain N' Lakes tenia 129 habitants, 48 habitatges, i 33 famílies. La densitat de població era de 355,8 habitants per km².
Dels 48 habitatges en un 31,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 8,3% dones solteres, i en un 29,2% no eren unitats familiars. En el 16,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,69 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,4% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 27,9% de 45 a 60 i un 10,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 115,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.313 $ i la renda mediana per família de 31.563 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.036 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era de 14.108 $. Entorn del 17,2% de les famílies i el 15,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fountain N' Lakes». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fountain N' Lakes». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].