OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Universitat de Pàdua

La Universitat de Pàdua (en italià Università degli Studi di Padova) és una de les més importants universitats d'Itàlia, i de les més antigues del món (la tercera a Itàlia), fundada el 1222. En el 2003 tenia prop de 65.000 estudiants. Es troba a la ciutat de Pàdua.
La Universitat es funda el 1222 quan un grup nombrós d'estudiants i professors abandonen la Universitat de Bolonya en recerca d'una major llibertat acadèmica. Al principi comptaven amb només una facultat de dret, que comprenia dret civil, dret canònic i teologia. El 1399 s'estableix l'escola d'arts i ciències, incloent-hi astronomia, dialèctica, filosofia, gramàtica, medicina i retòrica. Els estudiants es dividien en dues nacions: els italians i els estrangers.
Des del segle xv al xviii, la universitat és coneguda per la seva investigació, sobretot en les matèries de medicina, astronomia, filosofia i lleis, gràcies en part a la llibertat i la independència garantida per la protecció de la República de Venècia, de la qual Pàdua formava part, i contra la influència de l'església catòlica. En aquesta època, la universitat adoptà el lema Universa Universis Patavina Libertas.
Des del 1539 la universitat té com a seu principal el Palau Bo, que anteriorment havia estat propietat d'un carnisser, per això va prendre com a símbol un cap de bou. Pàdua fou la primera universitat a donar un títol acadèmic a una dona, Elena Lucrezia Cornaro Piscopia, que aconseguí la titulació en Filosofia el 25 de juny de 1678.
El jardí botànic de Pàdua, obert al públic el 1545, és el segon al món (després del de Pisa, inaugurat el 1544, tot i que la ubicació d'aquest últim canvià en el temps). La universitat gestiona també nou museus, entre els quals, el Museu d'Història de la Física.
El 1943 el rector Concetto Marchesi va convidar públicament els estudiants a rebel·lar-se i lluitar contra el feixisme, acció que l'obligà a fugir a Suïssa. Per les seves activitats en les lluites d'alliberament contra el nazisme i el feixisme italià, la Universitat de Pàdua és l'única a Itàlia en rebre la medalla d'or al valor militar.
# Romano Sion

Romano Sion (Paramaribo, 9 de juny de 1971) és un exfutbolista neerlandès nascut a Surinam, que ocupava la posició de davanter.
Va jugar en nombrosos equips del seu país. A banda d'una breu estada pel Millwall anglès, també va disputar les competicions espanyola, amb la SD Compostela sobretot, i la portuguesa.

## Clubs

* 1987-88 AFC Ajax
* 1987-88 Milwall FC 1 / 0
* 1988-89 HFC Haarlem 4 / 1
* 1989-90 HFC Haarlem 6 / 0
* 1990-91 HFC Haarlem 27 / 5
* 1990-91 SVV/Dordrecht'90 21 / 6
* 1991-92 SVV/Dordrecht'90 11 / 2
* 1992-93 SVV/Dordrecht'90 10 / 2
* 1993-94 RBC Roosendaal 24 / 8
* 1994-95 FC Groningen 25 / 10
* 1995-96 FC Groningen 27 / 8
* 1996-97 FC Emmen 27 / 10
* 1996-97 FC Groningen 15 / 2
* 1997-98 FC Emmen 13 / 6
* 1997-98 SD Compostela 16 / 6
* 1998-99 SD Compostela 29 / 9
* 1999-00 SD Compostela 11 / 3
* 2000-01 SD Compostela 14 / 1
* 2000-01 Vitória Guimarães 12 / 5
* 2001-02 Vitória Guimarães 6 / 2
* 2002-03 Rio Ave FC 12 / 4
* 2003-04 Universidad de Las Palmas CF 2 / 0
* 2004-05 WKE
# Romano Tumellero

Romano Tumellero (Arcugnano, Vèneto, 2 de febrer de 1948) és un ciclista italià, que fou professional entre 1969 i 1973. En el seu palmarès destaca una victòria d'etapa al Giro d'Itàlia de 1971.

## Palmarès

* 1967 (amateur)
** 1r al Trofeo Alcide De Gasperi
** 1r a l'Astico-Brenta
* 1969
** 1r a la Copa Sabatini
** 1r al Trofeu Cougnet
* 1971
** Vencedor d'una etapa al Giro d'Itàlia
** Vencedor d'una etapa al Tour de Romandia

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1969. 78è de la classificació general
* 1970. Abandona (18a etapa)
* 1971. 48è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 1972. Fora de control (4a A etapa)
* 1973. 103è de la classificació general

### Resultats al Tour de França

* 1970. 93è de la classificació general

## Referències

* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa i biografia a museociclismo.it (italià)
# U dels Bessons

U dels Bessons (U Geminorum) és un estel variable a la constel·lació dels Bessons. És l'arquetip d'un tipus de variables cataclísmiques anomenades noves nanes. Descoberta per l'astrònom John Russell Hind el 1855, ha estat observada contínuament des de llavors.
U Geminorum és un sistema binari on la component primària és una nana blanca densa i calenta, i la component secundària és una freda nana vermella de la seqüència principal. La nana blanca té una massa de 1.20 masses solars, mentre que la seva companya té una massa equivalent al 42% de la massa solar. Els dos estels estan molt propers entre si i orbiten a gran velocitat. El seu període orbital és de només 4 hores i 11 minuts.
La nana vermella està tan propera a l'estel principal que perd matèria de la seva superfície en benefici de la nana blanca. Aquest material forma un disc d'acreció entorn d'aquesta última. En intervals gairebé periòdics, d'uns 100 anys, el disc es desestabilitza i una gran quantitat de matèria cau en la nana blanca, que com a conseqüència, sofreix un esclat. Aquests esclats fan que la lluentor de l'estel augmente unes cent vegades.
A més dels esclats, U Geminorum sofreix freqüents eclipsis quan un dels estels passa per davant de l'altre, cosa que fa que, en condicions normals, la seva magnitud aparent varie entre +14,1 i +15,0. La durada de l'eclipsi és d'uns 20-25 minuts. Durant els esclats la seva magnitud augmenta fins a +9,0.

## Referències

* ↑ Knox S. Long «The masses, radii and luminosities of the components of U Geminorum» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 3, 01-08-2005, pàg. 1091–1101. DOI: 10.1111/J.1365-2966.2005.09262.X.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ «Cataclysmic variables in the SUPERBLINK proper motion survey». Astronomical Journal, 2014, pàg. 115. DOI: 10.1088/0004-6256/148/6/115.
* ↑ «Vitesses radiales. Catalogue WEB: Wilson Evans Batten. Radial velocities: The Wilson-Evans-Batten catalogue». Astronomy and Astrophysics, 01-12-1995, pàg. 269–280.
* ↑ «U Geminorum - Dwarf nova» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 11 desembre 2020].
* ↑ Echevarría, Juan; de la Fuente, Eduardo; Costero, Rafael «U Geminorum: a Test Case for Orbital Parameters Determination». Astronomical Journal. pp. 262-273.
* 1 2 «U Geminorum». AAVSO. [Consulta: 11 desembre 2020].
# Uaboe

Uaboe (o Waboe) és un districte de Nauru (república insular d'Oceania situada a la part meridional de l'oceà Pacífic).
Està ubicat al nord-oest de l'illa, amb una superfície de 0,8 km² i una població de 330 habitants.
En aquest districte es troba el Nauru Local Government Council lands office.

## Vegeu també

* Divisions administratives de Nauru
# Trussville

Trussville és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2000 tenia 12.924 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Trussville tenia 12.924 habitants, 4.588 habitatges, i 3.817 famílies La densitat de població era de 225 habitants/km².
Dels 4.588 habitatges en un 42,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 73,3% hi vivien parelles casades, en un 7,6% dones solteres, i en un 16,8% no eren unitats familiars. En el 15,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,79 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,11.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,4% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 28,5% entre 25 i 44, un 26,1% de 45 a 60 i un 11,7% 65 anys o més.
L'edat mitjana era de 38 anys. Per cada 100 dones hi havia 94,9 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 1290,8 homes.
La renda mitjana per habitatge era de 66.943 $ i la renda mitjana per família de 71.111 $. Els homes tenien una renda mitjana de 48.921 $ mentre que les dones 31.806 $. La renda per capita de la població era de 27.235 $. Aproximadament el 2,5% de les famílies i el 3,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Trussville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 10 de febrer 2020. [Consulta: 4 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Trussville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 12 de febrer 2020. [Consulta: 4 juliol 2010].
# Rotte (Ilme)

* Per a altres significats, vegeu «Rotte».
El Rotte és un rierol a Einbeck a l'Estat de Baixa Saxònia a Alemanya.
Neix al nucli de Dassensen a una altitud de 155 metres damunt el nivell mitjà del mar i desemboca 4,5 km més avall a l'Ilme al sud d'Einbeck.
Rega Dassensen i Pinkler, dos nuclis rurals de la ciutat d'Einbeck. Al seu curs superior també es diu Bensenbach.

## Galeria

* La vall del Rotte
* El Rotte passa sota la carretera K510, al lloc dit Pinkler en direcció amunt
* El Rotte en direcció del centre d'Einbeck
* A Pinkler en direcció avall

## Referències

* ↑ Mapa: Naturpark Solliing-Vogler, Hannover, Landesvermessung und Geobasisinformation Niedersachen, 1995
# Rottelsheim

Rottelsheim (en alsacià Rottelse) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 1999 tenia 292 habitants.
Forma part del cantó de Brumath, del districte de Haguenau-Wissembourg i de la Comunitat d'aglomeració de Haguenau.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 169 | 179 | 171 | 176 | 193 | 292 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Michèle Voltz | |
# West University Place

West University Place és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 14.211 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, West University Place tenia 14.211 habitants, 5.286 habitatges, i 4.059 famílies. La densitat de població era de 2.729,8 habitants per km².
Dels 5.286 habitatges en un 43% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 69% hi vivien parelles casades, en un 6% dones solteres, i en un 23,2% no eren unitats familiars. En el 19,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,69 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,11.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,8% tenia menys de 18 anys, un 2,9% entre 18 i 24, un 29,8% entre 25 i 44, un 29,9% de 45 a 60 i un 7,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 130.721 $ i la renda mediana per família de 157.312 $. Els homes tenien una renda mediana de 100.000 $ mentre que les dones 65.739 $. La renda per capita de la població era de 69.674 $. Aproximadament el 0,9% de les famílies i l'1,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- West University Place». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- West University Place». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Freehold

Freehold Borough és una població dels Estats Units a l'estat de Nova Jersey. Segons el cens del 2007 tenia 11.465 habitants.

## Història

La batalla de Monmouth. que va tenir lloc a Freehold el 28 de juny de 1778 va ser una batalla de la Guerra de la Independència dels Estats Units, i és considerada com el punt d'inflexió en la Revolució que va acabar desembocant en la victòria dels naixents Estats Units d'Amèrica.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Freehold Borough tenia 10.976 habitants, 3.695 habitatges, i 2.571 famílies. La densitat de població era de 2.118,9 habitants/km².
Dels 3.695 habitatges en un 32,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49% hi vivien parelles casades, en un 14,2% dones solteres, i en un 30,4% no eren unitats familiars. En el 24,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,96 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,39.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,8% tenia menys de 18 anys, un 10,9% entre 18 i 24, un 34,4% entre 25 i 44, un 19,3% de 45 a 60 i un 10,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 48.654 $ i la renda mediana per família de 53.374 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.855 $ mentre que les dones 30.377 $. La renda per capita de la població era de 19.910 $. Aproximadament el 7,7% de les famílies i el 12% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.
En aquesta població va créixer Bruce Springsteen.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* ↑ Morrissey, Brendan. [books.google.cat/books?id=y2i3zE61vnYC&printsec=frontcover&dq=Monmouth+28+june+1778&hl=ca&sa=X&ei=lH5bUrDREsGX1AWU9YHIDQ&ved=0CDMQ6AEwAA#v=onepage&q=Monmouth 28 june 1778&f=false Monmouth Courthouse 1778: The Last Great Battle in the North] (en anglès). Osprey Publishing, 2004, p. 14. ISBN 1841767727.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Freehold Borough». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Freehold Borough». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ortòsia (satèl·lit)

Ortòsia (del grec Ορθωσία) o Júpiter XXXV és un satèl·lit natural retrògrad de Júpiter. Fou descobert per un equip d'astrònoms de la Universitat de Hawaii dirigits per Scott S. Sheppard l'any 2001.

## Característiques físiques

Ortòsia és un petit satèl·lit de prop de 2 quilòmetres de diàmetre, orbita al voltant de Júpiter a una distància mitjana de 20,568 milions de km en 602,619 dies terrestres, amb una inclinació de 142° de l'eclíptica (143° de l'equador de Júpiter). La seva òrbita és retrògrada amb una excentricitat de 0,2433.
Ortòsia pertany al grup d'Ananké, un grup de satèl·lits que orbiten de forma retrògrada al voltant de Júpiter sobre el semieix major comprès entre els 19.300.000 i els 22.700.000 km, les inclinacions de 145,7° a 154,8° en relació a l'equador de Júpiter i excentricitats entre 0,02 i 0,28.

## Denominació

El satèl·lit Ortòsia porta el nom d'una de les Hores, deesses del temps i de les estacions de l'any en la mitologia grega, filles de Temis i Zeus. D'altres satèl·lits de Júpiter porten el nom d'altres Hores, per exemple Eupòria, Sponde i Carpo.
Ortòsia rebé el seu nom definitiu el 8 d'agost de 2003, al mateix temps que altres deu satèl·lits de Júpiter i 12 de Saturn. Prèviament havia rebut la designació provisional de S/2001 J 9, que indicava que era el novè satèl·lit de Júpiter fotografiat per primera vegada l'any 2001.

## Referències

* 1 2 URL de la referència: https://ssd.jpl.nasa.gov/?sat_phys_par. Data de consulta: 5 setembre 2020.
* ↑ Jewitt, David C.; Sheppard, Scott; Porco, Carolyn «Jupiter's outer satellites and Trojans». Cambridge University Press. Cambridge planetary science, 1, 2004, pàg. 263-280.(anglès)
* ↑ «Planet and Satellite Names and Discoverers». USGS Astrogeology Research Program - Gazetteer of Planetary Nomenclature. [Consulta: 26 novembre 2007].(anglès)
* ↑ Green, D. W. E «Satellites of Jupiter, Saturn, Uranus». 8177, 08-08-2003.(anglès)
# Jonas Hector

Jonas Hector (Saarbrücken, el 27 de maig de 1990) és un futbolista alemany que juga com a lateral esquerre amb el 1. FC Köln i la selecció alemanya.

## Referències

* ↑ «Jonas Hector». worldfootball.net. [Consulta: 3 febrer 2013].
Jonas Hector amb la selecció alemanya - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol d'Alemanya – Eurocopa 2016
1 Neuer •
2 Mustafi •
3 Hector •
4 Höwedes •
5 Hummels •
6 Khedira •
7 Schweinsteiger (c) •
8 Özil •
9 Schürrle •
10 Podolski •
11 Draxler •
12 Leno •
13 Müller •
14 Can •
15 Weigl •
16 Tah •
17 Boateng •
18 Kroos •
19 Götze •
20 Sané •
21 Kimmich •
22 Ter Stegen •
23 Gómez •
Entrenador: Löw
Selecció de futbol d'Alemanya – Copa del Món de futbol 2018
1 Neuer  •
2 Plattenhardt •
3 Hector •
4 Ginter •
5 Hummels •
6 Khedira •
7 Draxler •
8 Kroos •
9 Werner •
10 Özil •
11 Reus •
12 Trapp •
13 Müller •
14 Goretzka •
15 Süle •
16 Rüdiger •
17 Boateng •
18 Kimmich •
19 Rudy •
20 Brandt •
21 Gündoğan •
22 ter Stegen •
23 Gómez •
Seleccionador: Löw :
# Frontera entre Alemanya i els Països Baixos

La frontera entre Alemanya i els Països Baixos es la frontera internacional entre Alemanya i els Països Baixos, estats membres de la Unió Europea i de l'Espai Schengen. Separa els länder alemanys de Baixa Saxònia i Rin del Nord-Westfàlia de les províncies neerlandeses de Groningen, Drenthe i Overijssel, Gelderland i Limburg.

## Traçat

La frontera comença al nord als marges de la badia de Dollart, a la part meridional de l'estuari del riu Ems, després baixa cap al sud, no sense desviar-se alguns kilòmetres vers l'oest, creant nombrosos sortints, però segueix en general els petits cursos de'aigua sw l'Overijsselse Vecht fins a Coevorden, del Rhin fins a la regió de Clèveris.
Llavors corre per la vall del riu Mosa durant uns 100 kilòmetres sota sobirania neerlandesa abans de partir de la ciutat de Sittard-Geleen, per unir-se al sud-est d'aquesta al trifini format per les fronteres Alemanya/Bèlgica i Bèlgica/Països Baixos al lloc ditt Vaalserberg situat al voltant de 3 km a l'oest d'Aquisgrà.

## Disputes

La frontera marítima és disputa daen una part de l'estuari de l'Ems, fora de la badia de Dollart, on Alemanya té l'opinió que la frontera estatal corre pel marge esquerre de l'Ems, mentre que els Països Baixos es refereixen al seu tàlveg com a frontera. Això es basa en interpretacions d'antics tractats, especialment el Congrés de Viena de 1815. Aquesta disputa es va acabar el novembre de 2014 quan els ministres d'afers exteriors d'ambdós estats, Frank-Walter Steinmeier i Bert Koenders van signar finalment un acord que va posar fi a la disputa.

## Referències

* ↑ «Alemanya». The World Factbook. Central Intelligence Agency.
* ↑ Germany and the Netherlands end centuries-old border dispute, dw.com
* ↑ Germany and the Netherlands end Ems River border dispute, IBRU: Center of Borders Research

## Enllaços externs

* Germany – Netherlands Boundary International Boundary Study. No. 31 – 6 d'abril de 1964
* DENMARK-FEDERAL REPUBLIC OF GERMANY-NETHERLANDS: AGREEMENTS DELIMITING THE CONTINENTAL SHELF IN THE NORTH SEA A: International Legal Materials Vol. 10, No. 3 (MAY 1971), pp. 600–612
# Frontera entre Alemanya i Àustria

La frontera entre Alemanya i Àustria es la frontera internacional terrestre i marítima entre Alemanya i Àustria, estats de l'Europa Central integrats a la Unió Europea i a l'espai Schengen. Separa els "länder" austríacs d'Alta Àustria, Salzburg, Tirol i Vorarlberg, del länder alemany de Baviera.

## Traçat

La frontera s'estén sobre 815,9 kilòmetres o 815,0 kilòmetres i comença a l'oest als marges del llac Constança, al trifini entre Alemanya, Àustria i Suïssa, que separa el districte de Lindau a Baviera del districte de Bregenz a Vorarlberg. La frontera segueix una direcció general cap a l'est. Els Alps de Bregenzerwald, Alps d'Allgäu, Alps d'Ammergau, el Wetterstein, el Karwendel, els prealps bavaresos els Alps de Brandenberg, els Alps de Chiemgau i els Alps de Berchtesgaden se succeeixen d'oest a est. S'observa una característica als Alps d'Allgäu: a la part superior del Sorgschrofen, la frontera es redueix a un punt al nord, la ciutat austríaca de Jungholz és gairebé íntegrament enclavada en territori alemany i només està connectada a la resta d'Àustria per aquest punt.
L'Inn forma llavors una secció de la frontera austroalemanya. Arriba a Passau vila de Baviera a Alemanya, situada en la confluència de dos rius, l'Inn i l'Ilz, amb el Danubi (Donau), la frontera corre al llarg d'unes poques desenes de quilòmetres i després pren direcció nord-est entre Baviera i Alta Àustria fins al trifini format amb les fronteres txecoalemanya i txecoaustríaca a la vora del Parc Nacional de Šumava a la Selva de Bohèmia a Bohèmia Meridional (República Txeca).

## Història

La frontera va ser confirmada en un tractat entre els països el 1972, després d'haver estat definit per una sèrie d'acords entre l'Imperi Austríac i el Regne de Baviera al segle xix. El 1938 aambdós països es van fusionar a través de l'Anschluss. Això va ser revertit el 1955 pel Tractat de l'Estat Austríac, que va restablir Àustria com a estat sobirà. Lazona Schengen va eliminar els controls fronterers a la frontera el 1997. Els controls temporals de les fronteres es van tornar a instal·lar el 2015 en resposta a la Crisi dels refugiats a Europa. Aquests controls fronterers temporals són programats per ser eliminats l'11 de novembre de 2018, tot i que podrien ampliar-se en períodes de sis mesos.

## Referències

* ↑ «Àustria». The World Factbook. Central Intelligence Agency.
* ↑ Artikel Staatsgrenzen. A: Ernst Bruckmüller: Österreich-Lexikon. Verlagsgemeinschaft Österreich-Lexikon, Wien 2004.
* ↑ Statistisches Bundesamt der Bundesrepublik Deutschland
* ↑ «Temporary Reintroduction of Border Control».

## Enllaços externs

* (alemany) Vertrag zwischen der Republik Österreich und der Bundesrepublik Deutschland über die gemeinsame Staatsgrenze in the Rechtsinformationssystem der Republik Österreich
# Francesc Xavier Vila

«Francesc Xavier Vila» té aquests significats:
* Francesc Xavier Vila i Moreno, sociolingüista català (1966-)
* Francesc Xavier Vilà i Mateu, religiós català (1851-1913)
* Francesc Xavier Vila i Blanche, polític català del segle XX
# Triadobatrachus massinoti

Triadobatrachus és un gènere extint representat per una única espècie d'amfibi, grup que inclou als anurs i taxons relacionats a est.
Va viure al començament del període Triàsic durant l'Induano (fa aproximadament 250 milions d'anys), al territori que actualment és Madagascar. Feia gairebé 10 cm de longitud i retenia moltes característiques primitives, com més vèrtebres (14) que les granotes modernes (5-9), incloent sis vèrtebres caudals en adults. No presentava, a diferència dels anurs, la ràdio i l'ulna fusionades, igual que la tíbia i la fíbula. Probablement nedava amb moviments convulsius de les potes, que després desenvoluparien les poderoses potes saltadores modernes. L'esquelet de Triadobatrachus recorda les modernes granotes, per una xarxa de fins ossos separats per grans obertures. Els seus grans orificis de l'oïda, són una indicació queTriadobatrachus tenia un sistema auditiu desenvolupat.

## Referències

* ↑ «Triadobatrachus | fossil amphibian genus» (en anglès). Encyclopædia Britannica. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ Ascarrunz, Eduardo; Rage, Jean-Claude; Legreneur, Pierre; Laurin, Michel «Triadobatrachus massinoti, the earliest known lissamphibian (Vertebrata: Tetrapoda) re-examined by μCT scan, and the evolution of trunk length in batrachians». Contributions to Zoology, 85, 2, 14-06-2016, pàg. 201–234. DOI: 10.1163/18759866-08502004. ISSN: 1383-4517.