# Tractat d'Indian Springs

Hi ha dos Tractats d'Indian Springs amb els indis creek. El primer tractat va ser signat el 8 de gener de 1821. En ell, els baixos creek Baix cediren terres a l'estat de Geòrgia a canvi de pagaments en efectiu per un total de 200.000 dòlars durant un període de 14 anys. L'estat de Geòrgia va anar a rebre el pagament per part del Govern Federal per satisfer les reclamacions dels ciutadans de Geòrgia contra el Creek per la seva confiscació o destrucció de propietats abans de la llei del Congrés de 1802 que regulava les relacions amb les tribus índies.
El signant principal per als baixos creeks era el cap William McIntosh. Era fill d'una dona creek del prominent clan del Vent i un oficial lleialista escocès, que donava suport a la "missió civilitzadora" de l'agent indi Benjamin Hawkins. Va liderar les ciutats Creeks Inferiors a la Guerra Creek de 1813 a 1814, contra la facció tradicionalista dels Bastons Vermells dels alts creek, i en la Primera Guerra Seminole.
Va adquirir esclaus i va desenvolupar una plantació de cotó de mida mitjana al riu Chattahoochee a Lockhau Talofau (Acorn Bluff) en l'actual comtat de Carroll. Pel seu paper en la signatura del primer Tractat d'Indian Springs, McIntosh va rebre 1.000 acres (4 km²) de terra a Indian Springs. Allà es va construir una segona plantació i un hotel per atreure turistes a les aigües termals, aleshores una destinació popular.
El segon tractat va ser signat a l'Hotel Indian Springs el 12 de febrer de 1825 i ratificat el 7 de març de 1825. Va ser negociat per McIntosh i el seu cosí germà, el governador de Geòrgia George Troup. Sota aquest tractat els baixos creek lliuraren totes les seves terres a l'est del Chattahoochee, incloent-hi els sagrats Vells camps d'Ocmulgee, i acceptar el trasllat a l'oest del riu Mississipi per a una parcel·la de terra equivalent al llarg del riu Arkansas. En compensació pel trasllat i per ajudar en l'obtenció de subministraments, la nació creek rebria 200.000 $ pagats en quotes decreixents durant un període d'anys. Un polèmic article proporciona pagaments addicionals a McIntosh per les terres que li atorgaren el 1821.
El tractat va ser popular entre els georgians, que reelegiren Troupe en la primera elecció popular estatal en 1825. Va ser signat per només sis caps, i el Consell Nacional Creek denuncià i ordena l'execució McIntosh i els altres signataris creek, ja que era un crim capital vendre les terres tribals. El 29 d'abril, el cap superior Creek Menawa va prendre 200 guerrers per atacar McIntosh en la seva plantació de Lokchau Talofau. Ells el mataren a ell i a un altre signatari i van calar foc a la casa.
El segon tractat d'Indian Springs va ser ratificat pel Congrés dels Estats Units per un vot, però una delegació del Consell Nacional Creek, liderada pel president Opothleyahola, va viatjar a Washington amb una petició al John Quincy Adams perquè fos revocat. Van negociar el tractat de Washington de 1826, en el qual els muscogee van lliurar la major part de les terres sol·licitades per Geòrgia en condicions més generoses, conservant un petit tros de terra a la frontera entre Geòrgia i Alabama i els camps d'Ocmulgee. No estaven obligats a traslladar-se a l'oest.
Troup es va negar a reconèixer el nou tractat, i va ordenar topografiar les terres creek per a un sorteig de la terra. Va començar el desallotjament forçós dels baixos creeks. Adams va amenaçar la intervenció federal, però es va fer enrere després de Troup va mobilitzar la milícia de Geòrgia.
L'àrea al voltant d'on es va signar el tractat està protegit com a Parc Estatal Indian Springs entre Jackson i Flovilla al comtat de Butts (Geòrgia).

## Referències

* ↑ "Treaty of Indian Springs, 1825" Arxivat 2012-10-01 a Wayback Machine., New Georgia Encyclopedia Online

## Enllaços externs

* Tractat amb els creeks a Indian Springs (1825)