OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gregori II (papa)

Gregori II (Roma, ? - 11 de febrer de 731) va ser papa entre el 715 i el 731.
Com a diaca, havia participat en les discussions del Concili de Constantinoble l'any 692, que ja marcaven les dissensions entre l'Església de Roma i l'Església Ortodoxa. L'emperador romà d'Orient, Lleó III l'Isàuric, volia cobrar impostos també als territoris sotmesos a la jurisdicció del Papa i l'exarca de Ravenna es va haver d'enfrontar als destacaments de l'exèrcit local que donava suport al Papa. El conflicte es va estendre a l'àmbit teològic quan l'emperador, prenent partit, va atacar el culte a les imatges santes adoptant la ideologia iconoclasta i va deposar el patriarca de Constantinoble. El conflicte va ser alhora militar i doctrinal. L'exarca de Ravenna va aconseguir impedir que els longobards, encara pagans, participessin en les campanyes militars.
Va ser escollit papa el 19 de maig del 715. Va restablir el monestir de Montecassino. Va convocar el 729 un concili contra els iconoclastes i va enviar Bonifaci a predicar el cristianisme a Alemanya. Va acceptar el govern de Roma que li va oferir el poble l'any 726, revoltat contra la dominació de l'Imperi d'Orient.
Va exhortar als fidels a definir-se contra l'heretgia proclamada per l'emperador, a qui va retreure de no haver volgut defensar Itàlia. Va impedir que els romans paguessin impostos a Constantinoble. Les tropes imperials estacionades a Itàlia es van revoltar contra aquestes disposicions, i l'exarca de Ravenna va ser assassinat en un motí pels habitants de la ciutat. Els romans van expulsar el duc nomenat per Orient, i es van declarar República. El papa va adquirir el govern ministerial de la ciutat i del seu ducat.
L'any 728 el rei dels longobards Luitprand va assetjar i prendre Ravenna. Per guanyar-se el papa, va cedir Sutri i el seu territori a la Santa Seu. Lleó III va nomenar un nou exarca a Ravenna, Eutiqui, que no podia fer res sense tropes, sobretot perquè els ducs longobards de Spoleto i Benevent, revoltats, donaven suport al papa. Tanmateix, es va instal·lar a Ravenna amb l'ajuda de la República de Venècia i a petició del Papa. Llavors l'exarca es va aliar amb Luitprand el rei dels longobards.
L'any 729, les tropes de Luitprand i d'Eutiqui es van presentar davant de Roma. Gregori, atemorit, va escriure a Carles Martell demanant ajuda, però va ser en va. Va sortir de Roma per trobar-se amb el rei longobard i va aconseguir de convèncer-lo perquè abandonés el setge de la ciutat.
Gregori II va morir l'11 de febrer de l'any 731. Des de l'inici del seu pontificat, el seu successor Gregori III va condemnar els iconoclastes i els va llençar una excomunió.

## Referències

* ↑ «Saint Gregoire». Nominis. Església Catòlica de França. [Consulta: 23 desembre 2022].
* 1 2 Mann, H. «Pope St. Gregory II». The Catholic Enciclopedia. Nex Advent. [Consulta: 23 desembre 2022].
* ↑ Dihel, Charles. Etudes byzantines : introduction à l'histoire de Byzance. París: Picard, 1905, p. 334-335.
# Servi Fulvi Petí Nobílior

Servi Fulvi Petí Nobílior (llatí: Servius Fulvius M. f. M. n. Paetinus Nobilior) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Fúlvia i va ser el primer d'afegir-se el cognomen Nobílior al seu nom.
Va ser elegit cònsol l'any 255 aC junt amb Marc Emili Paule, cap a la meitat de la Primera Guerra Púnica. Al començament del seu període Règul havia estat derrotat a Àfrica pels cartaginesos i les restes del seu exèrcit estaven assetjats a Clipea. El senat va enviar a la zona als dos cònsols amb una flota d'almenys tres-cents vaixells per recollir els sobrevivents. Després de reduir Cossura els romans es van trobar amb la flota cartaginesa prop del cap Hermaeus i la van derrotar, amb fortes pèrdues pels púnics Els cònsols van desembarcar a Clipea però com que anaven curts de provisions, van retornar cap a Sicília. Era el mes de juliol i els pilots dels vaixells van advertir que s'havia d'evitar la costa sud de l'illa que era perillosa per causa dels vents. Els cònsols van desestimar l'advertència i la flota va ser sorpresa per una forta tempesta que va destruir la major part de les naus i va omplir la costa entre Camarina i Paquinos de cadàvers.
Els dos cònsols es van salvar, i l'any següent, com a procònsols, van celebrar el triomf, enfosquit per aquesta desgràcia.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 1205-1206.
# Grete von Zieritz

Grete von Zieritz (Viena, 10 de març de 1899 - Berlín, 26 de novembre de 2001) fou una compositora i pianista austríaca-alemanya.

## Biografia

Grete von Zieritz va néixer a Viena, Àustria, en el si d'una família noble, es va criar a Viena, Innsbruck i Graz. Va rebre les seves primeres lliçons de piano als sis anys, i després va estudiar amb Hugo Kroemer (piano) i Roderick Mojsisovics (composició musical). Va donar el seu primer concert als vuit anys.
A Berlín, va continuar els seus estudis amb Martin Krause, estudiant de Franz Liszt i Rudolf Maria Breithaupt. Després de l'èxit de les seves "Cançons japoneses" el 1921, va decidir convertir-se en compositora. Von Zieritz va treballar com a professor de música i va continuar els seus estudis a Berlín del 1926 al 1931 sota Franz Schreker. El 1939 va ser l'única dona al Festival Internacional de Música de Frankfurt del Main entre compositors de 18 països. El 2009 a Donaustadt a Viena, el Zieritzgasse va rebre el seu nom. Va morir a Berlín el 2001.

## Premis

* 1928: Premi Mendelssohn -State
* 1928: beca Schubert a la Columbia Phonograph Company
* 1978: Primera classe de mèrits per a la ciència i les arts
* 1979: Ordre del Mèrit
* 1982: Medalla d'honor PRS de 50 anys d'adhesió
* 1999: Insígnia d'Honor del Consell Nacional de Música, Berlín
* 1999: Premi de la crítica alemanya (especial)

## Obra

Grete von Zieritz va escriure més de 250 obres per a diversos conjunts.

## Referències

* ↑ Grete von Zieritz". Arxivat des de l'original el 19 de juliol de 2011. Recuperat el 22 de setembre de 2010.
* ↑ Thomas, Christopher. "Grete von Zieritz". Recuperat el 22 de setembre de 2010.
* ↑ Reiger, Eva. "Grete von Zieritz". Recuperat el 22 de setembre de 2010.
* 1 2 Sadie, Julie Anne; Samuel, Rhian (1994). El diccionari Norton / Grove de dones compositores (digitalitzat en línia per GoogleBooks). Recuperat el 4 d'octubre de 2010.

## Bibliografia

* Aigner, Rita. (1991) Grete von Zieritz: Vida i obra. Berlín. Ries & Erler.
* Olivier, Antje i Karin vi Gartz-Perschel. (1988) Compositors AZ. Düsseldorf. Editorial Toccata per a estudis de dones.
* Stürzbecher, Ursula. (1973) Debats sobre taller amb compositors. Múnic. P. 130-139.
* Sadie, Julie Anne & Rhian, Samuel, Ed. (1994) El Diccionari Norton / Grove de Dones Compositores. Nova York i Londres. Norton.
# Gyldenstolpia

Gyldenstolpia és un gènere de rosegadors de la família dels cricètids.

## Etimologia

El gènere fou dedicat al zoòleg suec Nils Gyldenstolpe.

## Descripció
### Dimensions

El gènere Gyldenstolpia agrupa rosegadors de grans dimensions, amb una llargada de cap a gropa de 160–205 mm, una cua de 75–118 mm i un pes de fins a 139 g.

### Característiques cranials i dentals

El crani és robust i el rostre és moderadament llarg. Els forats palatins són llargs i estrets. Les incisives superiors són taronja, llises i ortodontes, o amb puntes que apunten cap avall. Les molars tenen la corona alta.

### Aspecte

El cos és robust i adaptat a una vida parcialment subterrània. El pelatge és curt i eriçonat. Les parts dorsals varien del marró fosc al marró-grisenc, sovint amb reflexos verdosos, mentre que les parts ventrals són blanc-grisenques. Les orelles són petites i rodones. Les plantes dels peus manquen de pèls i tenen sis coixinets carnosos. La cua és aproximadament la meitat de llarga que el cap i del cos, uniformement fosca i coberta de petites escates, cadascuna amb tres pèls. Les femelles presenten quatre parells de mamelles.

## Distribució

El gènere es troba al Brasil meridional i l'Argentina nord-oriental.

## Taxonomia

El gènere comprèn dues espècies.
* Gyldenstolpia fronto
* Gyldenstolpia planaltensis
Fins al 2009 les dues espècies s'incloïen al gènere Kunsia.

## Referències

* ↑ Patton, J. L.; Pardiňas, U. F. J.; D'Elía, G., The Mammals of South America. Volume 2: Rodents, The University of Chicago Press, 2015. ISBN 978-0-226-16957-6
# Gyeryong

Gyeryong (en coreà: 계룡시) és una ciutat de la província de Chungcheong del Sud al centre-aquest de la república de Corea del Sud. Està situada al sud de Seül a uns 130 km i a 60 km al sud de Daejeon, a la frontera amb la província de l'oest. La seva àrea és de 60.79 km² i la seva població total és de 42.238 (2009). La ciutat va ser creada l'any 2003, a partir d'una divisió de Nonsan. Aproximadament la meitat (47%) dels habitants de la ciutat estan servint a l'exèrcit de Corea del Sud, o són familiars de membres del servei. La ciutat és la seu de diverses conferències importants militars internacionals. Al costat de la ciutat es troba la muntanya Gyeryong (계룡산) de 845 metres.

## Administració

La ciutat de Gyeryong es divideix en 1 districte i 2 municipis.
* Districte Geum-am (금암동）
* Municipi duma (두마면）
* Municipi sindoan (신도안면）
* Municipi eomsa (엄사면）

## Enllaços externs

* Gyeryong Military Culture Festival Arxivat 2016-04-14 a Wayback Machine. (coreà) i (anglès)
# Gyldendal

Gyldendalske Boghandel, Nordisk Forlag A/S, normalment coneguda simplement com a Gyldendal (pronunciació danesa: [ˈkylˀn̩ˌtɛˀl]) és una editorial danesa.
Fundada el 1770 per Søren Gyldendal, és l'editorial més antiga i més gran de Dinamarca, que ofereix una àmplia selecció de llibres que inclouen ficció, no ficció i diccionaris. Abans de 1925, també era la principal editorial de Noruega, i va publicar totes les obres d'Henrik Ibsen. El 1925, es va fundar una editorial noruega anomenada Gyldendal Norsk Forlag ("Editorial Noruega Gyldendal"), després d'haver comprat els drets d'autors noruecs a Gyldendal.
Gyldendal és una empresa de capital obert i les seves accions cotitzen a la Borsa de Copenhaguen (OMX A GYLD A, GYLD B).
Gyldendal va aturar la versió impresa de la seva enciclopèdia el 2006, centrant-se en canvi a vendre subscripcions de pagament per a la seva enciclopèdia en línia, Den Store Danske. El 2008 havia decidit que necessitava un altre enfocament per donar suport a aquest lloc en línia. Des del febrer de 2009, Gyldendal publica una enciclopèdia en línia sense subscripció.

## Filials

Entre les filials hi ha:
* Rosinante
* Høst & Søn
* Samlerens Forlag
* Forlaget Forum
* Forlaget Fremad
* Hans Reitzels Forlag
* Munksgaard
* Acadèmica
* Systime
* Exlibris
* Gyldendals Bogklubber Arxivat 2021-08-17 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ Noam Cohen, "Start Writing the Eulogies for Print Encyclopedias", The New York Times, 16 March 2008
* ↑ «Om Den Store Danske» (en danès). Gyldendal. [Consulta: 21 febrer 2015].

## Enllaços externs

* Gyldendal - Lloc web oficial
* Hans Reitzel Forlag
* Forlaget Munksgaard
* Gyldendals Bogklubber Arxivat 2021-08-17 a Wayback Machine.
# Green Grass

Green Grass lakota: wakpála phežŋ; "rierol [de l'] herba") és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 58 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Green Grass tenia 58 habitants, 15 habitatges, i 13 famílies. La densitat de població era de 2,7 habitants per km².
Dels 15 habitatges en un 46,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 40% hi vivien parelles casades, en un 33,3% dones solteres, i en un 13,3% no eren unitats familiars. En el 13,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,87 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,23.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 43,1% tenia menys de 18 anys, un 5,2% entre 18 i 24, un 25,9% entre 25 i 44, un 13,8% de 45 a 60 i un 12,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 106,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 14.688 $ i la renda mediana per família de 14.688 $. Els homes tenien una renda mediana de 0 $ mentre que les dones 0 $. La renda per capita de la població era de 3.135 $. Entorn del 57,1% de les famílies i el 77,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Bright, William. Native American Placenames of the United States. Norman, OK: University of Oklahoma Press, 2004, p. 157.
* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Green Grass». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Green Grass». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Green Hill

Green Hill és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Tennessee. Segons el cens del 2000 tenia 7.068 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Green Hill tenia 7.068 habitants, 2.555 habitatges, i 2.141 famílies. La densitat de població era de 701,5 habitants/km².
Dels 2.555 habitatges en un 37,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 72,6% hi vivien parelles casades, en un 8,5% dones solteres, i en un 16,2% no eren unitats familiars. En el 13% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,77 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,6% tenia menys de 18 anys, un 6,7% entre 18 i 24, un 28,3% entre 25 i 44, un 31,4% de 45 a 60 i un 8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 62.690 $ i la renda mediana per família de 66.610 $. Els homes tenien una renda mediana de 45.931 $ mentre que les dones 31.237 $. La renda per capita de la població era de 25.926 $. Entorn del 2,4% de les famílies i el 3,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Green Hill». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Green Hill». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Hamm

Hamm és una ciutat de Renània del Nord-Westfàlia, Alemanya, situada a l'extrem oriental de la conca del Ruhr, a prop de la ciutat de Dortmund. Actualment té una població de 184.017 habitants (2006), i amb una àrea de 226 km² és la catorzena ciutat més gran d'Alemanya en extensió.
La ciutat de Hamm limita al nord-est amb el districte de Warendorf, a l'est i al sud-est amb el districte de Soest, al sud-oest i a l'oest amb Unna (districte) (pobles de Werner, Bergkamen, Kamen i Bonen), i al nord-oest amb el districte de Coesfeld. Per la ciutat passa el riu Lippe i es troba a una altitud de 63 m.
Coordenades 51° 40′ N i 07° 49′ E.
La ciutat de Hamm té el temple hinduista d'Europa (des de 2002) Sri Kamadchi.

## Fills il·lustres

* Wilhelm Middelschulte (1863-1943) compositor musical.

## Història

La ciutat de Hamm fou fundada el 1226 per Adolf I de la Mark, després va ser la capital del comtat. El 1262 va rebre els drets de ciutat. El 1469 la ciutat fou membre de la Lliga Hanseàtica. El 1974 es va annexionar Bockum-Hövel i Heessen

## Enllaços externs

* www.hamm.de / Web oficial de la ciutat (de)
# Hamma

* Per a altres significats, vegeu «El Hamma».
Hamma és un nucli de la ciutat de Heringen al districte de Nordhausen a Turíngia a Alemanya. El 31 de desembre de 2009 tenia 294 habitants.
Es troba a la vall del Zorge i de l'Helme.

## Municipi agermanat

* Hammah (Baixa Saxònia)
# Güllaç

El güllaç sòn unes postres tradicionals turcs fet amb llet, aigua de roses, magranes i unes yufkas especials de massa amb midó. Güllaç és un dolç molt lleuger i es consumeix especialment durant el Ramadà.
El güllaç també és el nom de la yufka que es fa servir per a fer aquestes postres, i les fulles de güllaç s'usaven per a elaborar altres plats dolços com güllaç lokması i güllaç baklavası, unes postres antigues de la cuina de l'època de l'Imperi Otomà a Turquia.

## Referències

* ↑ Priscilla Mary Işın. Gülbeşeker: Türk tatlıları tarihi. Yapı Kredi Yayınları, 2008. ISBN 978-975-08-1499-0.

## Vegeu també

* Baklava
* Fang de l'Edèn
* Nuriye tatlısı
# Shanghai ATP Masters 1000 2009

El Masters de Xangai 2009, també conegut com a Shanghai ATP Masters 1000 2009, és un esdeveniment de tennis masculí sobre pista dura que pertany als ATP World Tour Masters 1000 de l'ATP. La primera edició del torneig es va celebrar entre l'11 i el 18 d'octubre del 2009 al Qizhong Forest Sports City Arena de Xangai, Xina.

## Quadre individual masculí

| 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | R. Nadal | 6 | 6 | |
| 14 | T. Robredo | 1 | 4 | | 1 | R. Nadal | 3 | 6 | |
| 11 | G. Monfils | 2 | 0 | r | | I. Ljubicic | 6 | 3 | r |
| | I. Ljubicic | 6 | 3 | | | | | | | 1 | R. Nadal | 6 | 3 | |
| | J. Melzer | 7 | 6$^3$ | 1 | | | | | | | F. López | 1 | 0 | r |
| | F. López | 5 | 7 | 6 | | F. López | 7 | 6 | | | | | | |
| 9 | R. Soderling | 6 | 6 | | 9 | R. Soderling | 6$^4$ | 3 | | | | | | |
| 5 | J-W. Tsonga | 3 | 3 | | | | | | | | | | | | 1 | R. Nadal | 6$^3$ | 3 |
| 6 | N. Davidenko | 6 | 7 | | | | | | | | | | | | 6 | N. Davidenko | 7 | 6 |
| 10 | F. Gonzalez | 3 | 5 | | 6 | N. Davidenko | 6 | 4 | 6 | | | | | |
| 13 | R. Stepanek | 3 | 7 | 4 | 13 | R. Stepanek | 1 | 6 | 1 | | | | | |
| | S. Wawrinka (r) | 6 | 6⁵ | 2 | | | | | | 6 | N. Davidenko | 4 | 6 | 7 |
| 8 | G. Simon | 6 | 6 | | | | | | | 2 | N. Đoković | 6 | 4 | 6¹ |
| | T. Berdych | 3 | 4 | | 8 | G. Simon | 3 | 6 | 2 | | | | | |
| Q | R. Schuttler | 4 | 2 | | 2 | N. Đoković | 6 | 2 | 6 |
| 2 | N. Đoković | 6 | 6 | | | | | | |

## Quadre doble masculí

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| | Julien Benneteau Jo-Wilfried Tsonga | 3 | 6 | [10] |
| | František Čermák Michal Mertiňák | 6 | 4 | [7] | | Julien Benneteau Jo-Wilfried Tsonga | 7 | 6 |
| 3 | Mahesh Bhupathi Mark Knowles | 4 | 6 | [10] | 3 | Mahesh Bhupathi Mark Knowles | 6² | 2 |
| 8 | Lukasz Kubot Oliver Marach | 6 | 3 | 5 | | | | | | Julien Benneteau Jo-Wilfried Tsonga | 6 | 6 |
| 5 | Wesley Moodie Dick Norman | 6 | 6⁶ | [6] | | | | | 6 | Mariusz Fyrstenberg Marcin Matkowski | 2 | 4 |
| | Julian Knowle Jürgen Melzer | 4 | 7 | [10] | | Julian Knowle Jürgen Melzer | 1 | 4 |
| 6 | Mariusz Fyrstenberg Marcin Matkowski | 6 | 5 | [10] | 6 | Mariusz Fyrstenberg Marcin Matkowski | 6 | 6 |
| 2 | Bob Bryan Mike Bryan | 1 | 7 | [8] | | | | |
Xangai :
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2023
2024 :
ATP World Tour 2009
< 2008
2010 > :
ATP World Tour Finals, Londres :
# Shoya Nakajima

Shoya Nakajima (Tòquio, 23 d'agost de 1994) és un futbolista japonès.

## Selecció japonesa

Va formar part de l'equip olímpic japonès als Jocs Olímpics d'estiu de 2016.

## Referències

* ↑ «FIFA». Arxivat de l'original el 2017-11-17. [Consulta: 16 novembre 2017].
# Philautus aurantium

Philautus aurantium és una espècie de granota que es troba a Malàisia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Inger, R., Iskandar, D., Das, I., Stuebing, R., Lakim, M., Yambun, P. & Mumpuni 2004. Philautus aurantium. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 8 de gener de 2008.
# Adréi

Adréi. Revista de Lliteratura va ser una revista espanyola en asturià dedicada a la creació literària. Publicada a Oviedo (Astúries), va ser dirigida pels escriptors Xuan Bell i Berta Piñán, que en van ser els fundadors juntament amb Esther Prieto. Va néixer el 1986 i es van arribar a editar set exemplars. Aquesta publicació va conviure amb la revista de l'Acadèmia de la Llingua Asturiana, Lletres Asturianes. En l'última no es produïa cap mena de selecció de l'obra que anava a publicar-se.
A la revista Adréi van conviure dues tendències. D'una banda, com a revista generacional, on es publicaren treballs d'autors coetanis amb els directors com Antón García, Concha Quintana o Xilbertu Pla. D'altra banda també van tenir un lloc en la revesta per a autors consagrats com Xuan Xosé Sánchez Vicente, o els vinculats al Conceyu d'Asturies de Madrid com Alfonso Velázquez o Xosé Álvarez, Pin.
El número 5-6, editat el 1990, va estar dedicat a la poesia catalana, i incloia traduccions a l'asturià de poemes de Carles Riba, Josep Vicenç Foix, Joan Salvat-Papasseit, Pere Quart, Salvador Espriu i Vicent Andrés Estellés, entre d'altres.
El setè i últim número va parèixer el 1992

## Referències

* ↑ Holtus, Günter; Metzeltin, Michael; Schmitt, Christian. Kontakt, Migration und Kunstsprachen: Kontrastivität, Klassifikation und Typologie. Berlín: Walter de Gruyter, 2011-02-24, p. 94. ISBN 9783110959925.
* ↑ Corrada, Miguel Ramos. Historia de la lliteratura asturiana (en asturià). Uviéu: Academia Llingua Asturiana, 2002, p. 541-542. ISBN 9788481683356.
* ↑ «Bello Fernán, Xuan». Araz Net. araz.net.
* ↑ «Antologies col·lectives». Corpus digital de traduccions de literatura catalana a altres llengües. Càtedra Màrius Torres - Universitat de Lleida. [Consulta: 30 setembre 2019].
* ↑ «Adréi. Revista de lliteratura. Númberu 7».
# Roeser

Roeser (luxemburguès Réiser, alemany Roeser) és una comuna i vila a l'est de Luxemburg, que forma part del cantó d'Esch-sur-Alzette. Limita amb les comunes de Leudelange, Bettembourg, Frisange, Luxemburg, Hesperange i Weiler-la-Tour.

## Seccions de la comuna

* Roeser: 682 habitants
* Berchem: 827 habitants,
* Bivange: 564 habitants.
* Crauthem: 1 228 habitants.
* Kockelscheuer: 261 habitants.
* Livange: 295 habitants.
* Peppange: 570 habitants.

## Població

| Nacionalitat | Població | % |
| Luxemburguesos | 3.126 | 70,14% |
| Forasters | 1.331 | 29,86% |
| - Portuguesos | 417 | 9,36% |
| - Francesos | 229 | 5,14% |
| - Italians | 258 | 5,79% |
| - Belgues | 126 | 2,83% |
| - Alemanys | 87 | 1,95% |
| - Iugoslaus | 26 | 0,58% |
| - Altres | 188 | 4,22% |

## Evolució demogràfica

| Any | Població |
| 15/02/2001 | 4.457 |
| 01/01/2002 | 4.514 |
| 01/01/2003 | 4.575 |
| 01/01/2004 | 4.658 |
| 01/01/2005 | 4.714 |

## Personatges il·lustres

* Edward Steichen, fotògraf, pintor, galerista d'art i conservador de museu

## Vegeu també

* Capella de Sant Donat de Roeser
# (82) Alcmena

Alkmene o Alemena és l'asteroide número 82. Fou descobert per l'astrònom Karl Theodor Robert Luther des de l'observatori de Dusseldorf (Alemanya), el 27 de novembre de 1864. Té un diàmetre de 61 quilòmetres i el seu període de rotació és de 12,999 hores.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 16 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 21. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.