OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hewlett Bay Park

Hewlett Bay Park és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 484 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hewlett Bay Park tenia 484 habitants, 157 habitatges, i 138 famílies. La densitat de població era de 533,9 habitants/km².
Dels 157 habitatges en un 34,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 82,8% hi vivien parelles casades, en un 2,5% dones solteres, i en un 11,5% no eren unitats familiars. En el 8,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,08 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,23.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 19% entre 25 i 44, un 28,3% de 45 a 60 i un 20,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,5 homes.
Entorn de l'1,5% de les famílies i el 4,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hewlett Bay Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hewlett Bay Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Hypostomus eptingi

Hypostomus eptingi és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 12,2 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: nord del Brasil.

## Referències

* ↑ Lacépède B. G. E. 1803. Histoire naturelle des poissons. Hist. Nat. Poiss. v. 5. i-lxviii + 1-803 + index.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Fowler, H. W. 1941. A collection of fresh-water fishes obtained in eastern Brazil by Dr. Rodolpho von Ihering. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 93: 123-199.
# Institut de Ciències del Cosmos de la Universitat de Barcelona

L'Institut de Ciències del Cosmos de la Universitat de Barcelona (ICCUB) és un centre interdisciplinari de recerca de la Universitat de Barcelona amb seu a la Facultat de Física d'aquesta institució, creat l'any 2006. La seva recerca se centra fonamentalment en camps com la cosmologia, l'astrofísica i la física de partícules. L'any 2015 va rebre el reconeixement de Centre d'Excel·lència Maria de Maeztu per part del Govern espanyol.
El 2017 l'ICCUB va crear una unitat tecnològica "ICCUB-Tech", centrada en el desenvolupament d'instrumentació i sistemes de tractament de dades massius (big data), tant per a projectes científics i tecnològics com per a empreses.

## Referències

* ↑ «ICCUB receives Maria de Maeztu Excellence Distinction». Mirage News. [Consulta: 1r agost 2020].
* ↑ «Institut de Ciències del Cosmos (ICCUB)». Barcelona Cultura. [Consulta: 1r agost 2020].
* ↑ «Institute of Cosmos Sciences, ICC (IEEC-UB)». Institut d'Estudis Espacials de Catalunya (IEEC). Arxivat de l'original el 27 de setembre 2020. [Consulta: 1r agost 2020].
* ↑ «El ICCUB inaugura nueva unidad tecnológica para el tratamiento del 'big data'». El Periódico, 11-05-2017 [Consulta: 1r agost 2020].
* ↑ «El ICCUB constituye una unidad tecnológica para desarrollar sistemas de instrumentación y análisis de datos masivos altamente especializados». Noticias de la Ciencia, 14-05-2017. [Consulta: 1r agost 2020].
# Hystrichocampa

Hystrichocampa és un gènere de diplurs de la família Campodeidae.

## Referències

* ↑ «Hystrichocampa» (en anglès). GBIF.

## Bibliografia

* Allen, Robert T «A synopsis of the Diplura of North America: Keys to higher taxa, systematics, distributions and descriptions of new taxa (Arthropoda: Insecta)» (en anglès). Transactions of the American Entomological Society, 128(4), 2002, pàg. 403–466.
* Brusca, Richard C; Moore, Wendy; Shuster, Stephen M. Invertebrates (en anglès). Sinauer Associates, Oxford University Press, 2016. ISBN 978-1605353753.
* Capinera, John L. Encyclopedia of Entomology (en anglès). Springer, 2008. ISBN 978-1402062421.
# International Journal of Modern Physics

International Journal of Modern Physics és una sèrie de revistes de física publicades per World Scientific.

## A

International Journal of Modern Physics A es va establir el 1986, i cobreix específicament partícules i camps, gravitació, cosmologia, i física nuclear.
La revista s'abstreu i indexada a:
* Science Citation Index
* Current Contents/Physical, Chemical & Earth Sciences
* Astrophysics Data System (ADS) Abstract Service
* Mathematical Reviews
* Inspec
* Zentralblatt MATH

## B

International Journal of Modern Physics B es va establir el 1987. Cobreix específicament els desenvolupaments en matèria condensada, física estadística i aplicada, i alta superconductivitat de Tc.
La revista s'abstreu i indexada a:
* Science Citation Index
* Current Contents/Physical, Chemical & Earth Sciences
* Astrophysics Data System (ADS) Abstract Service
* Chemical Abstracts Service
* Mathematical Reviews
* Inspec
* CSA Meteorological & Geoastrophysical Abstracts
* Zentralblatt MATH
* Scopus

## C

International Journal of Modern Physics C es va establir en 1990. Cobreix específicament física computacional, computació física i temes relacionats, amb temes com astrofísica, biofísica computacional, ciència de materials i física estadística.
La revista s'abstreu i indexada a:
* Scopus
* Science Citation Index
* CompuMath Citation Index
* Current Contents/Physical, Chemical & Earth Sciences
* Computer & Control Abstracts
* Electrical & Electronics Abstracts
* Physics Abstracts
* Energy Science and Technology Database
* Astrophysics Data System (ADS) Abstract Service
* Mathematical Reviews
* Inspec
* CSA Meteorological & Geoastrophysical Abstracts
* Zentralblatt MATH

## D

International Journal of Modern Physics D es va establir el 1992. Cobreix específicament la gravitació, l'astrofísica i la cosmologia, amb temes com la relativitat general, la gravetat quàntica, les partícules còsmiques i la radiació.
La revista s'abstreu i indexada a:
* Science Citation Index
* ISI Alerting Services
* Current Contents/Physical, Chemical & Earth Sciences
* Astrophysics Data System (ADS) Abstract Service
* Mathematical Reviews
* Inspec
* Zentralblatt MATH

## E

International Journal of Modern Physics E es va establir el 1992. Cobreix específicament temes sobre ciència nuclear experimental, teòrica i computacional, i les seves aplicacions i interfície amb l'astrofísica i la física de partícules.
La revista s'abstreu i indexada a:
* Current Contents/Physical, Chemical & Earth Sciences
* Astrophysics Data System (ADS) Abstract Service
* Inspec
# International Indian Film Academy Awards

Els International Indian Film Academy Awards (Premis de l'Acadèmia Internacional de Cinema de l'Índia), generalment anomenats IIFA Awards (Premis IIFA), són uns premis cinematogràfics presentats anualment per l'Acadèmia Internacional de Cinema de l'Índia per honorar l'excel·lència artística i tècnica dels professionals de Bollywood, la indústria del cinema en hindi. La cerimònia de lliurament dels premis, instituïda l'any 2000, es du a terme en diferents països d'arreu del món i és gestionada per Wizcraft International Entertainment Pvt Ltd, una de les agències de gestió d'esdeveniments d'entreteniment més importants de l'Índia.

## Cerimònies i millor pel·lícula

* 2000 - Londres, Regne Unit - millor pel·lícula: Hum Dil De Chuke Sanam
* 2001 - Sun City, Sud-àfrica - millor pel·lícula: Kaho Naa... Pyaar Hai
* 2002 - Genting Highlands, Malàisia - millor pel·lícula: Lagaan
* 2003 - Johannesburg, Sud-àfrica - millor pel·lícula: Devdas
* 2004 - Singapur - millor pel·lícula: Kal Ho Naa Ho
* 2005 - Amsterdam, Països Baixos - millor pel·lícula: Veer-Zaara
* 2006 - Dubai, Emirats Àrabs Units - millor pel·lícula: Black
* 2007 - Sheffield, Regne Unit - millor pel·lícula: Rang De Basanti
* 2008 - Bangkok, Tailàndia - millor pel·lícula: Chak De! India
* 2009 - Macau, Xina - millor pel·lícula: Jodhaa Akbar
* 2010 - Colombo, Sri Lanka - millor pel·lícula: 3 Idiots
* 2011 - Toronto, Canadà - millor pel·lícula: Dabangg
* 2012 - Singapur - millor pel·lícula: Zindagi Na Milegi Dobara
* 2013 - Macau - millor pel·lícula: Barfi!
* 2014 - Tampa, Estats Units - millor pel·lícula: Bhaag Milkha Bhaag
* 2015 - Kuala Lumpur, Malàisia - millor pel·lícula: Queen
* 2016 - Madrid, Espanya - millor pel·lícula: Bajrangi Bhaijaan
* 2017 - East Rutherford, Nova Jersey, Estats Units - millor pel·lícula: Neerja

## Referències

* ↑ «About IIFA». Iifablog.com, 11-08-2010. Arxivat de l'original el 2012-03-09. [Consulta: 26 juny 2011].
* ↑ „Yorkshire wins bid for Bollywood“, BBC News, 16. Juni 2006
* ↑ «Toronto to host 2011 IIFA Awards». Indianexpress.com, 10-12-2009. [Consulta: 26 agost 2010].
* ↑ Notícia a l'ABC

## Vegeu també

* Bollywood

## Enllaços externs

* IIFA.com web oficial
* IIFA Weekend Arxivat 2011-01-22 a Wayback Machine. web promocional
* Els Premis IIFA a BBC Asian Network Arxivat 2011-03-19 a Wayback Machine.
# Iftikhar-ad-Dawla

Iftikhar-ad-Dawla (àrab: افتخار الدولة, Iftiẖār ad-Dawla, literalment ‘Orgull de la Nació’) fou el governador fatimita de Jerusalem durant el Setge de Jerusalem, a la Primera Croada. El 15 de juliol es va rendir i entregà Jerusalem a Ramon IV de Tolosa, comte de Tolosa i marquès de Provença, a la Torre de David; després fou escortat fora de la ciutat amb la seva guàrdia.
Es tenen poques dades sobre Iftikhar-ad-Dawla, tot i que és mencionat com a governador d'Ascaló, la qual cosa pot suggerir que podria haver estat governador fatimita de tota Palestina. El cronista sirià Bar Hebreu s'hi refereix com «un home de la regió dels egipcis», la qual cosa podria indicar que era un home d'origen nubià o sudanès, atès que les fonts àrabs sovint expressen així aquest procedència ètnica. L'autobiografia d'Ussama ibn Múnqidh menciona un emir anomenat Iftikhar-ad-Dawla, la germana del qual estava casada amb el seu oncle, el governador de Xaizar.

## Defensa de Jerusalem

Iftikhar-ad-Dawla tenia una forta guarnició composta per tropes àrabs i sudaneses. Quan va rebre notícies de l'avanç dels croats, enverinà tots els pous d'aigua de l'exterior de Jerusalem, feu portar les provisions dels camps a dins de la ciutat i envià un missatge urgent a Egipte on sol·licitava reforços. Després ordenà a tots els cristians, que en aquell moment eren la majoria de la població de la vila, que l'evacuessin i permeté als jueus que s'hi quedessin. Tot i que la guarnició estava ben equipada, no hi havia prou homes per protegir totes les muralles, i finalment es veié superat per un setge que durà sis setmanes.

## Referències

* 1 2 Crusades. (2007). A Encyclopædia Britannica. Accés el 25 d'agost de 2007, a Encyclopædia Britannica Online.
* 1 2 3 Nicolle, 2003, p. 19.
* 1 2 Runciman, 1992, pp. 181-184.

## Bibliografia

* Geary, Patrick J. (2003). Readings in Medieval History. Broadview Press. ISBN 1551115506
* Nicolle, David (2003). The First Crusade 1096-1099: Conquest of the Holy Land. Osprey. ISBN 1841765155
* Runciman, Steven (1992). The First Crusade. Cambridge University Press. ISBN 0521427053
# Igor Lukšić

Igor Lukšić (en serbi, Игор Лукшић; Bar, 14 de juny de 1974) 1 és un polític montenegrí, membre del Demokratska Partija Socijalista Crna Gore (DPS) i primer Ministre de Montenegro entre els anys 2010 i 2012.
Elegit diputat el 2001, va ser viceministre d'Afers Exteriors de Sèrbia i Montenegro del 2003 al 2004. Aquest mateix any, fou nomenat ministre de Finances de Montenegro, resultant, als vint-i-set anys, el ministre més jove de la història de país.
Es va esforçar a assegurar un ambient econòmic favorable a les empreses i va ascendir, durant la independència de 2006, al càrrec de viceprimer ministre. Quatre anys més tard, el 21 de desembre de 2010, va ser invertit primer ministre en substitució de Milo Đukanović, figura central de la vida política montenegrina des de la fi del comunisme, que el substitueix el 3 de desembre del 2012.

## Referències

* 1 2 3 «Igor Luksic appointed Montenegro prime minister». BBC News, 29-12-2010 [Consulta: 19 desembre 2020].
* 1 2 Ortiz de Zárate, Roberto «Igor Luksic». CIDOB [Consulta: 19 desembre 2020].
* ↑ «President Filip Vujanovic to nominate Igor Luksic as Prime Minister». Government Of Montenegro. [Consulta: 19 desembre 2020].
# Igor Rakočević

Igor Rakocevic (nascut l'any 1978) és un jugador de bàsquet serbi que pot jugar en les posicions de base i escorta, però destaca com a escorta gràcies a la seva facilitat anotadora. Rako, que és com l'anomena la seva afició, ha jugat a la lliga iugoslava (YUBA), a l'NBA i a l'ACB.

## Trajectòria

Es va formar en les categoria inferiors de l'Estrella Roja, i va passar al primer equip amb 18 anys. En el seu primer any va aportar 4,2 punts. L'any 1997 va demostrar per primera vegada del que era capaç i amb tan sols 19 anys ja era un jugador essencial en l'equip (12,9 punts). Aquest any, Rako i el seu equip van guanyar la lliga iugoslava. Però encara li quedava molt per demostrar. Ja amb 20 anys, Rako va passar a ser el màxim anotador del seu equip i de tota la lliga (18,9 punts). I aquí va semblar arribar al seu topall. Després d'un mal any a l'Estrella Roja (15,8 punts), Rakocevic va ser traspassat al Buducnost, on promitjaria 18 punts en dues temporades i guanyaria la lliga i copa iugoslava. Llavors, els Minnesota Timberwolves es van fixar en ell i el van escollir en segona ronda (número 51) del draft'02. Un mal any per a Igor, ja que a Minnesota només jugaria 6 minuts per partit, podent aportar únicament 2 punts per partit. I després de la seva normal sortida de Minnesota tornaria a l'Estrella Roja, on una meravellosa temporada (Copa i lliga) en la qual promitjà 24 punts i 4 assistències per partit li valdria per a fitxar pel Pamesa València a la temporada 2004-05.
En una sola temporada a València, Rako va signar unes mitjanes excel·lents: 21 punts i 3,3 assistències. Però la no consecució dels objectius esportius el va dur a provocar la seva sortida del club i fitxar pel Real Madrid en la temporada 2005-2006, on promitjà 14.7 punts per partit, repartint les tasques ofensives amb Louis Bullock.
Ha estat jugador del Tau Ceràmica, equip amb el qual va guanyar la Supercopa ACB 2006. Actualment juga a l'Efes Pilsen.
# Ilamatecuhtli

En la mitologia asteca, Ilamatecuhtli o Citlallicue és la deessa de la vellesa, mare d'altres divinitats. Se l'associa als ídols i al foc, és la creadora de la Terra, les estrelles i la Via Làctia juntament amb el seu marit, Citlalatonac. Així mateix, se l'associa a la mort i la foscor.
Sembla que els seus atributs van ser absorbits per una altra deessa més coneguda, Chicomecal, la deessa del blat de moro. Els sacerdots asteques li sacrificaven noies joves cada tardor per assegurar una bona collita.

## Referències

* ↑ Gran Diccionario del Náhuatl.
* ↑ Aztec Calendar.
# Inscripcions rupestres d'Usgalimal

Les inscripcions rupestres d'Usgalimal o petròglifs d'Usgalimal (en konkani: ऊसगाळीमळावयली फातरशिल्पां), situades al poble d'Usgalimal, al districte de South Goa, són un dels jaciments prehistòrics més importants de l'Índia occidental.
Les inscripcions es troben als marges del riu Kushavati, al costat d'unes mines de ferro, i constitueixen una de les traces més antigues d'assentament humà a l'Índia. Aquests petròglifs daten de fa aproximadament uns 20.000 a 30.000 anys i pertanyen al paleolític superior o mesolític. Conformen més de 100 figures distintes, dins una àrea de 500 m², on es troben gravades imatges de braus, laberints i figures humanes tallades a la laterita.
El lloc va ser descobert pels arqueòlegs que treballen a l'àrea el 1993, quan gent de la localitat els va portar a la corba del riu Kushavati situada als afores del poble, on es troben aquests gravats en una crosta de laterita. La capa de fang que tapava els gravats havia desaparegut per efecte pel monsó i va facilitar la seva descoberta i, a mesura que s'anava netejant el terreny, s'anaven descobrint més gravats. El Servei Arqueològic de l'Índia (ASI) es va fer responsable de la seva conservació i va començar a promoure el lloc com a destinació turística, mentre el Departament de Boscos el va declarar àrea protegida. Algunes de les troballes es mostren al Museu Arqueològic de Panaji.

## Referències

* 1 2 Indian Archaeological Society. Purātattva, Issue 36. Indian Archaeological Society, 2006, p. 254.
* ↑ «Historical rock art included in unauthorized religious structures list». The Times of India, Mar 15, 2010 [Consulta: 16 gener 2016]. Arxivat 2012-07-01 at Archive.is «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2012-07-01. [Consulta: 16 gener 2016].
* ↑ Paul Harding. Goa. Lonely Planet, 2003, p. 187. ISBN 1-74059-139-9.
* ↑ Kalyan Kumar Chakravarty, Robert G. Bednarik, Indirā Gāndhī Rāshṭrīya Mānava Saṅgrahālaya. Indian rock art and its global context. Motilal Banarsidass Publ.,, 1997, p. 228 pàgines (veure pàgina 34). ISBN 9788120814646.
* ↑ David Abram. Goa. Rough Guides, 2004, p. 190. ISBN 1843530813.
# Inscripcions de Darios el Gran a Suez

Les inscripcions de Darios el Gran a Suez eren textos escrits en persa antic, elamita, accadi i egipci sobre cinc monuments erigits a Uadi Tumilat, que commemoren l'obertura del Canal dels Faraons, entre el Nil i el Gran Llac Amarg.
El millor conservat d'aquests monuments és una estela de granit rosa, descoberta per Charles de Lesseps, fill de Ferdinand de Lesseps, al 1866, a 30 quilòmetres de Suez, a prop de Kabret, a Egipte. La va erigir Darios el Gran, rei de l'Imperi aquemènida, el regnat del qual va durar des del 522 fins al 486 abans de la nostra era. El monument, també conegut com l'Estela Chalouf (o Shaluf), explica la construcció per part dels perses d'un precursor Canal de Suez, a través de Uadi Tumilat, que connectava el ramal més oriental del Nil, Bubastis, amb el llac Timsah, unit amb la mar Roja per vies d'aigua naturals. El propòsit declarat del canal era connectar el Nil i la mar Roja, Egipte i l'Imperi aquemènida.

## Text

Transcripció parcial i traducció de la inscripció:
Transliteració del cuneïforme persa antic:
xâmanišiya \ thâtiy \ Dârayavauš \ XŠ \ adam \ Pârsa \ amiy \ hacâ \ Pâ rsâ \ Mudrâyam \ agarbâyam \ adam \ niyaštâyam \ imâm \ yauviyâ m \ katanaiy \ hacâ \ Pirâva \ nâma \ rauta \ tya \ Mudrâyaiy \ danuvatiy \ ab iy \ draya \ tya \ hacâ \ Pârsâ \ aitiy \ pasâva \ iyam \ yauviyâ \ akaniya \ avathâ \ yathâ \ adam \ niyaštâyam \ utâ \ nâva \ âyatâ \ hacâ \ Mudrâ yâ \ tara \ imâm \ yauviyâm \ abiy \ Pârsam \ avathâ \ yathâ \ mâm \ kâma\ âha
Traducció:
«El rei Darios diu: soc persa; vaig eixir de Pèrsia i vaig conquistar Egipte. Vaig ordenar excavar aquest canal des del riu anomenat Nil i que flueix per Egipte, fins a la mar que comença a Pèrsia. Per tant, quan aquest canal fou excavat segons jo ho havia ordenat, els vaixells isqueren d'Egipte a través d'aquest canal cap a Pèrsia, com jo ho havia planejat».

## Referències

* ↑ Flinders Petrie, William Matthew. A History of Egypt (en anglés). 3. Adamant Media Corporation, p. 366. ISBN 0-543-99326-4.
* ↑ Watterson, Barbara. The Egyptians (en anglés). Blackwell Publishing, 1997), p. 186. ISBN 0-631-21195-0.
# Inscripcions de Vimose

Els utensilis trobats al pantà de Vimose, a l'illa de Fiònia (Dinamarca), formen part dels objectes més antics amb inscripcions de l'idioma protogermànic tardà o protonòrdic inicial, escrites amb runes de l'alfabet en futhark antic, i datades entre els s. II i III.

## Objectes i inscripcions

Els objectes amb inscripcions són aquests:
* Pinta de Vimose (del 160, considerada la inscripció rúnica més antiga del món amb datació segura). La inscripció diu: harja, que es creu que significa 'pinta'.
* Sivella de Vimose (del 200), inscripció: aadagasu =? ansuz-a(n)dag-a(n)la seva / laasauwija =? la-a[n]sau-wija;
* Beina de Vimose (del 250) inscripció: mariha || [.]ala / makija; possiblement 'l'espasa d'Alla' ((Màkhaira) o bé 'el famós Alla'.
* Raspall de fuster de Vimose (al voltant del 300), inscripció: talijo gisai oj: wiliR [..]l'o[...] / tkbis: hleuno: an[.]: regu.
* Funda de plat de Vimose (al voltant del 300), inscripció: awgns; possiblement 'fill/descendent d'Awa'.
* Punta de llança de Vimose, inscripció: [w]agni[ŋ]o.

## Referències

* ↑ «Estudi de la inscripció en runenprojekt (en alemany).». Arxivat de l'original el 2015-11-22. [Consulta: 20 agost 2019].
* ↑ «Estudi de la inscripció en runenprojekt (en alemany).». Arxivat de l'original el 2015-11-22. [Consulta: 20 agost 2019].
* ↑ «Estudi de la inscripció en runenprojekt (en alemany).». Arxivat de l'original el 2015-11-22. [Consulta: 20 agost 2019].
* ↑ «Estudi de la inscripció en runenprojekt (en alemany).». Arxivat de l'original el 2015-09-24. [Consulta: 20 agost 2019].
* ↑ «Estudi de la inscripció en runenprojekt (en alemany).». Arxivat de l'original el 2015-11-22. [Consulta: 20 agost 2019].
* ↑ «Estudi de la inscripció en runenprojekt (en alemany).». Arxivat de l'original el 2015-11-22. [Consulta: 20 agost 2019].

## Enllaços externs

* Inscripcions en Nordic life Arxivat 2019-07-17 a Wayback Machine. (en anglés).

## Bibliografia

* Seebold, Elmar, 'Die sprachliche Deutung und Einordnung der archaischen Runeninschriften' in: Runische Schriftkultur in kontinental-skandinavischer und -angelsächsischer Wechselbeziehung, Internationales Symposium in der Werner-Reimers-Stiftung vom 24.-27. Juni 1992 in Bad Homburg (=Ergänzungsbände zoom Reallexikon der Germanischen Altertumskunde, 10), ed. Düwel, Berlin, New York 1994, 56-94.
# Ishupitta

Ishupitta o Išḥupitta era una ciutat hitita del nord-est de l'Imperi hitita, a la Terra Alta Hitita, ocupada pels kashkes al segle xiv aC.
Va ser un dels teatres de la darrera campanya del rei hitita Subiluliuma I poc temps abans de la seva mort, entre el 1325 aC i el 1320 aC.
Mursilis II a la seva primera campanya el segon any de regnat, quan tornava a Hattusa després d'haver lluitat contra els rebels de la ciutat de Tipiya, va passar prop d'Ishupitta, on els kashka de la regió es van negar a aportar els contingents als que estaven obligats pels acords amb els hitites, contingents que eren utilitzats per lluitar contra altres kashkes no sotmesos. El rei va atacar la ciutat i els va obligar a complir els acords, cremant una de les seves ciutats a la zona; però poc després de marxar el rei, Ishupitta tornava a estar revoltada. Al tercer any de regnat, en la segona campanya, va tornar a aquell territori i va derrotar altre cop els kashka però els caps de la revolta, Pazzanna i Nunnuta, que fins pocs anys abans havien estat vassalls dels hitites, van poder fugir, i es van dirigir a Palhwisa (Palhwišša) on finalment van ser derrotats.
Mursilis II, al principi de la seva tercera campanya (que després va dirigir contra Arzawa) va lluitar altra vegada en aquells territoris. En aquesta zona la ciutat kashka de Pishuru havia assolit l'hegemonia i havia reconstruït la ciutat de Palhwisa que Mursilis havia incendiat l'any abans, i el rei hitita la va incendiar per segona vegada; els kashkes van ocupar llavors la ciutat de Kuzastarina que Mursilis va atacar i reconquerir, i va fer un fort avanç fins a la ciutat d'Anziliya i va conquerir els territoris de la rodalia.
En temps de Muwatallis II la ciutat va caure altre cop sota domini dels kashkes, que es van apoderar de les terres de Landa, Marista i algunes altres ciutats fortificades dels hitites; els hitites no els van poder contenir i els kashkes van continuar avançant al sud creuant el riu Marasanda o Maraššanda i arribant fins a la terra de Kanis (Kanesh). Poc després Muwatallis va cedir la ciutat d'Ishupitta a son germà Hattusilis quan va crear el regne d'Hakpis, uns territoris pensats per contenir els atacs dels kashka.

## Referències

* ↑ Bernabé, Alberto (ed.). Historia y leyes de los hititas: textos del Reino medio y del Imperio Nuevo. Tres Cantos: Akal, 2004, p. 73, 117, 209. ISBN 8446022532.