OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Temporada del 2003 de pilota valenciana

Heus ací un resum de les principals competicions de Pilota valenciana jugades íntegrament o acabades l'any 2003.

## Professionals
### Escala i corda

| Competició | Campió | Subcampió |
| Circuit Bancaixa | Núñez, Fèlix i Jesús | Álvaro i Tino |
| Individual | Álvaro | Ribera II |
| Trofeu Ciutat de Dénia | | |
| Trofeu Mancomunitat de la Ribera Alta | | |
| Trofeu Nadal de Benidorm | | |
| Trofeu Vidal | Víctor i ? | |

### Frontó

| Competició | Campió | Subcampió |
| Obert d'Albal | | |
| Trofeu Platges de Moncofa | | |

### Galotxa

| Competició | Campió | Subcampió |
| Trofeu Moscatell | | |

### Raspall

| Competició | Campió | Subcampió |
| Campionat Individual | No es juga |
| Campionat per equips | Waldo i Francisco | Batiste II, Carlos i Javi |
| Trofeu Gregori Maians | | |
| Trofeu Mancomunitat de municipis de la Safor | | |

## Aficionats
### Escala i corda

| Competició | Campió | Subcampió |
| Lliga Caixa Popular | Soro III, Javi i ? | Fran, ? i ? |

### Frontó

| Competició | Campió | Subcampió |
| Individual | Puchol | Pascual |
| Parelles | Almussafes | Quart de Poblet |

### Galotxa

| Competició | Campió | Subcampió |
| El Corte Inglés | Foios | Godelleta |
| Interpobles | Godelleta | Albuixec |
| Supercopa | Godelleta | P.C. Massalfassar |

### Llargues

| Competició | Campió | Subcampió |
| Lliga a Llargues d'Alacant | El Campello | |

#### Palma

| Competició | Campió | Subcampió |
| Lliga a Palma | | |

### Raspall

| Competició | Campió | Subcampió |
| Autonòmic de Raspall al carrer | Bicorp | Xeraco |
| Autonòmic de Raspall en trinquet | Aielo de Malferit | Tavernes de la Valldigna |

## Internacionals

| Competició | Campió | Subcampió |
| Campionats Internacionals de Pilota |
| VI Campionat d'Europa de Jeu de Paume |
| Frontó internacional | Selecció Valenciana de Pilota | |
| Joc internacional | Selecció Valenciana de Pilota | |
| Llargues | | Selecció Valenciana de Pilota |
| Precedit per: Temporada del 2002 de pilota valenciana | Temporada del 2003 de pilota valenciana 2003 | Succeït per: Temporada del 2004 de pilota valenciana |
# Ilias Kharalambus

Ilias Kharalambus (East London, 25 de setembre de 1980) és un exfutbolista xipriota de la dècada de 2000.
Fou 64 cops internacional amb la selecció xipriota. Pel que fa a clubs, fou jugador, entre d'altres, de Omonia, PAOK Salònica FC, Karlsruher SC i AEK Làrnaca.
Des del 2017 és entrenador assistent a AEK Làrnaca.

## Referències

* ↑ «Elias Charalambous». worldfootball.net. [Consulta: 22 desembre 2016].
* ↑ «Charalambous, Ilias» (en alemany). kicker.de. [Consulta: 29 setembre 2013].
* ↑ Ilias Kharalambus a National-Football-Teams.com (anglès)
# Iliberis

Iliberis era el nom llatinitzat de:
* L'antiga ciutat ibera Iliberri (Illiberis), actualment Elna (Rosselló)
* L'antiga ciutat ibera Iliberri (Iliberis), actualment Granada (Andalusia)
* L'antiga ciutat aquitana Iliberri o Elimberri (Iliberris, Illiberris o Elimberris), actualment Aush (Occitània)
# Theresienstadt

El camp de concentració de Theresienstadt va ser instal·lat pels nazis en aquesta ciutat, que avui duu el nom de Terezín i està actualment situada a Txèquia, uns 60 quilòmetres al nord de Praga.

## Memorial

El Memorial de Terezín va ser creat pel govern de l'antiga Txecoslovàquia l'any 1947, i va convertir-se en l'única institució dedicada a la preservació de la memòria de les víctimes de la persecució política i racial duta a terme pels nazis durant l'ocupació de Txèquia. Per complir aquest objectiu, aquest espai organitza exposicions, promou activitats educatives i vetlla per donar a conèixer els llocs relacionats amb el sofriment de milers de víctimes de la violència nazi. Membre de la Coalició Internacional d'Espais de Consciència (www.sitesofconscience.org).

## Història

En tots els països envaïts per l'Alemanya de Hitler els jueus eren sistemàticament perseguits, i el mateix va passar a Txèquia. La ciutat de Terezín fou un clar exemple de les mesures antijueves aplicades pels alemanys. A Terezín es creà un ghetto que arribà a allotjar fins a 144.000 presoners jueus. El destí de la majoria d'homes, dones i nens que hi entraren fou la deportació a camps d'extermini, i menys de 4.000 persones van aconseguir sobreviure a la barbàrie. El 1940 la fortalesa de Terezín també va ser convertida pels nazis en presó per a tots els dissidents del règim i es calcula que uns 2.500 presoners van morir-hi víctimes d'execucions i tortures.
El 3 de maig de 1945, el control del camp va ser transferit pels alemanys a la Creu Roja. Pocs dies més tard, el 8 de maig de 1945, l'Exèrcit soviètic entrava a Theresienstadt. Entre el gener i maig de 1945 romangué empresonat en aquest camp el filòsof Karel Kosík.

## Referències

* 1 2 «Memorial de Terezín». Memorial Democràtic. Gencat. Arxivat de l'original el 19 de setembre 2016. [Consulta: 7 gener 2017].

## Vegeu també

* Brundibár
# Iniciativa legislativa

* Per a altres significats, vegeu «Iniciativa Legislativa Popular».
La iniciativa legislativa, o dret d'iniciativa, és un poder definit a la Constitució que estableix qui pot presentar nous projectes de llei.
Aquesta prerrogativa se sol atribuir als parlaments, que en la majoria d'estats poden proposar noves lleis, ja sigui de manera exclusiva o compartint aquest dret amb el govern. En la Unió Europea, en canvi, és la Comissió Europea i no el Parlament Europeu qui exerceix la iniciativa legislativa.
En els sistemes parlamentaris, tant el govern (braç executiu) com el parlament solen tenir iniciativa legislativa, però a vegades es restringeix al govern i la cambra baixa o, fins i tot, només al govern. D'altra banda, en els sistemes presidencials, el dret d'iniciativa és exclusiu al congrés, tal com passa als Estats Units. Tanmateix, això no impedeix que l'executiu pugui suggerir projectes de llei a la seva base al congrés.

## Referències

* ↑ Jimena Quesada, 2011, p. 120.

## Bibliografia

* Jimena Quesada, L. Dret de la Unió Europea. Universitat de València, 2011. ISBN 9788437086538.
# Teorema de flux màxim tall mínim

En optimització i teoria de grafs, el teorema de flux màxim tall mínim postula que en una xarxa de flux, la quantitat màxima de flux que pot passar d'una font fins a un pou és igual a la capacitat mínima que necessitem treure-li a la xarxa perquè no pugui passar més flux de la font al pou.
El teorema de flux màxim tall mínim és un cas especial del teorema de dualitat i pot derivar-se en el teorema de Menger i el teorema de König-Egerváry.

## Definició matemàtica

Sigui $N=(V,E)$ una xarxa (graf dirigit), i $s$ i $t$ la font i el pou d'$N$ respectivament.
    La capacitat d'una aresta és c: E→R$^+$, denominada com c$_{uv}$ o c(u,v). Representa la quantitat màxima de flux que pot passar a través d'una aresta.
    El flux és f: E→R$^+$, denominat com f$_{uv}$ o f(u,v), i subjecte a les següents dos restriccions:
   * $f_{uv}\leq c_{uv}$ per cada $(u,v)\in E$ (restricció de capacitat).
   * $\sum _{u:\,\,(u,v)\in E}f_{uv}=\sum _{u:\,\,(v,u)\in E}f_{vu}$ per cada $v\in V\setminus \{s,t\}$ (conservació de flux).
El valor del flux és definit per | f | = Σ$_{v∈V}$f$_{sv}$-Σ$_{v∈V}$f$_{vs}$, on s és la font de N. Representa la quantitat de flux que passa de la font al pou.
El problema de flux màxim pretén maximitzar |f|, és a dir, enviar tant de flux com sigui possible des de s fins t.
    Un tall s-t $C=(S,T)$ és un tall en que s∈S i t∈T. El conjunt de tall de C és el conjunt {(u,v)∈E | u∈S, v∈T}. Si les arestes del conjunt de tall són eliminades, |f| = 0.
La capacitat d'un tall s-t és definida per c(S,T) = Σ$_{(u,v)∈(S,T)}$ c$_{uv}$.
El problema del tall mínim pretén minimitzar c(S,T), és a dir, minimitzar la capacitat del tall s-t.

## Postulat

El teorema de flux màxim tall mínim postula
    El valor màxim d'un flux s-t és igual a la capacitat del tall s-t mínim.

## Exemple

La figura de la dreta és una xarxa com a valor de flux 7. El vèrtex en blanc i els vèrtexs en gris pertanyen als subconjunts S i T d'un tall s-t, el conjunt de tall del qual conté les arestes discontínues. La capacitat del tall s-t és 7, com també el valor del flux. El teorema de flux màxim tall mínim ens diu que el valor del flux i la capacitat del tall s-t són ambdós òptims en aquesta xarxa.

## Història

El teorema de flux màxim tall mínim va ser provat per P. Elias, A. Feinstein i C.E. Shannon el 1956, i independentment per L.R. Ford i D.R. Fulkerson el mateix any.

## Vegeu també

* Tall (graf)
* Problema del flux màxim
* Algorisme de Ford-Fulkerson
# Buglere

El buglere també conegut com a murire o muoy, és una llengües txibtxa parlada a la província de Bocas del Toro a Panamà i a la província de Chiriquí, on la majoria s'han integrat ètnicament entre els guaymí. Té dos dialectes, sabanero i bokotá (Bogota), parlat pels bokota.

## Referències

* ↑ Buglere a Ethnologue
# Serra de Castelló (Lladurs)

La Serra de Castelló és un contrafort de la banda de llevant de la Serra Alta situada al municipi de Lladurs (Solsonès) entre les rases Torrenteller i de la Salada Vella, amb una elevació màxima de 913,8 metres.

## Referències

* ↑ Aquest topònim no figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, però sí a l'edició digital del mapa de Catalunya de l'ICC (escales 1:10.000 i 1:5.000).
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Ctenomys erikacuellarae

Ctenomys erikacuellarae és una espècie de mamífer rosegador de la família dels ctenòmids. És endèmic de Bolívia. Té una llargada total de 184-331 mm, una cua de 25-96 mm i un pes de 82-390 g. El seu pelatge dorsal va del taronja al marró, mentre que el ventral és gris. L'espècie fou anomenada en honor de la biòloga de la conservació boliviana Erika Cuéllar.

## Referències

* ↑ Gardner, S. L.; Salazar-Bravo, J.; Cook, J. A. 2014. «New Species of Ctenomys Blainville 1826 (Rodentia: Ctenomyidae) from the Lowlands and Central Valleys of Bolivia». Special Publications, Museum of Texas Tech University, 62: 1-34
# Sorà de Cos

Sorà de Cos (grec antic: Σωρανός, llatí: Soranus) fou un escriptor grec nadiu de l'illa de Cos. Va escriure una obra sobre Hipòcrates, i es creu que per poder fer-la va consultar totes les biblioteques i arxius oficials de Cos per recollir materials. Encara que la seva època és desconeguda, probablement cal situar-lo al final del segle iii aC o al segle ii aC.

## Referències

* ↑ W.A.G., 1.Soranus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 878
# Puig de Rabassers

El Puig de Rabassers és un turó de 593,1 m alt del límit dels termes comunals d'Arboçols, Eus i Marqueixanes, tots tres de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord. És a l'extrem nord-oest del terme de Marqueixanes, a l'est del d'Eus i al sud-oest del d'Arboçols. Es troba a la partida de Rabassers.

## Referències

* ↑ El Puig de Rabassers en els ortofotomapes de l'IGN
# Puig de Rauta

El Puig de Rauta o Puig de la Rauta és una muntanya de 952 metres que es troba entre els municipis de Riudaura i la Vall d'en Bas, a la comarca catalana de la Garrotxa.
Dóna nom a la llegenda del Follet de la Rauta, de La Pinya.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «El municipi». [Consulta: 22 setembre 2024].
* ↑ «puig de la Rauta | enciclopedia.cat». [Consulta: 22 setembre 2024].
* ↑ «Llegendes». Ajuntament de la Vall d'en Bas. [Consulta: 22 setembre 2024].
# Punta Alta

«Punta Alta» té aquests significats:
* Punta Alta (l'Albagés), muntanya de l'Albagés a la comarca de les Garrigues
* Punta Alta (Alforja), muntanya entre els municipis d'Alforja i de Riudecols a la comarca del Baix Camp
* Punta Alta (Alins), muntanya d'Alins a la comarca del Pallars Sobirà
* Punta Alta (Formentera), a la zona d'es Pujols
* Punta Alta (la Palma d'Ebre), muntanya de la Palma d'Ebre a la comarca de la Ribera d'Ebre
* Punta Alta (Pontils), muntanya de Pontils a la comarca de la Conca de Barberà
* Punta Alta (Senan), muntanya de Senan a la comarca de la Conca de Barberà
* Punta Alta del Boter, muntanya de la Morera de Montsant a la comarca del Priorat
* Punta Alta de Comalesbienes, muntanya de la Vall de Boí (Alta Ribagorça)
* Serrall de la Punta Alta, serra al municipi de l'Albagés a la comarca de les Garrigues
* Barranc de Punta Alta, barranc que discorre del tot dins del terme municipal de la Vall de Boí (Alta Ribagorça)
# Simposi (desambiguació)

«Simposi» té aquests significats:
* Simposi (Plató), un diàleg de Plató
* Simposi (Xenofont), un diàleg de Xenofont
* Simposi o conferència acadèmica, una trobada acadèmica sobre un tema acadèmic

## Vegeu també

* Simposium: Canadian Journal of Continental Philosophy, una revista acadèmica
* Symposium (banda), una banda britànica
* Simposium (Feuerbach), un parell de pintures del segle xix d'Anselm Feuerbach
* Symposium (novel·la), una novel·la de 1990 de Muriel Spark
* "Sympozium", una cançó de Dimmu Borgir de Puritanical Euphoric Misanthropia
# Simpson (Carolina del Nord)

Simpson és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2008 tenia 463 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Simpson tenia 464 habitants, 189 habitatges i 131 famílies. La densitat de població era de 484,2 habitants per km².
Dels 189 habitatges en un 26,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,3% hi vivien parelles casades, en un 14,8% dones solteres, i en un 30,2% no eren unitats familiars. En el 28% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,01.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,8% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 29,3% entre 25 i 44, un 26,5% de 45 a 60 i un 14,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.188 $ i la renda mediana per família de 47.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.464 $ mentre que les dones 25.313 $. La renda per capita de la població era de 18.541 $. Entorn del 14,2% de les famílies i el 13,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Simpson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Simpson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Slovenska Bistrica

Slovenska Bistrica és una ciutat i municipi del sud de Maribor, Eslovènia. Durant el regnat dels Habsburg, Slovenska Bistrica també s'anomenà en alemany Windisch-Feistritz.
El municipi comprèn diversos veïnats i pobles, com:
* Laporje
* Makole
* Poljčane
* Pragersko
* Spodnja Polskava
* Zgornja Polskava
# Slovenská Ves

Slovenská Ves és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1311.
# Pyro Studios

Pyro Studios és una empresa de videojocs espanyola, fundada el 1996, les oficines se situen a Madrid.
Van desenvolupar Commandos: Behind Enemy Lines, obtenint un ràpid reconeixement nacional i internacional, i arribant al número 1 en les llistes de vendes de més de 17 països. L'èxit d'aquest títol va dur al llançament d'una expansió amb noves missions anomenada Commandos: Beyond the Call of Duty (Commandos: Més enllà del Deure). L'octubre de 2001 van publicar Commandos 2: Men of Courage, convertint-se en un nou èxit, sortint posteriorment versions per a les consoles Playstation 2 i Xbox. La saga Commandos supera els 3 milions de còpies venudes en tot el món. El febrer del 2003 es produeix el llançament de Praetorians, un videojoc d'estratègia en 3D inspirat en les campanyes portades a terme per Juli Cèsar. L'octubre d'aquest mateix any, Pyro Studios amplia la saga d'estratègia de Commandos amb: Commandos 3: Destination Berlin, que es converteix en un nou èxit del programari d'Espanya. El llançament internacional d'Imperial Glory, un videojoc d'estratègia històrica basat en els conflictes entre els grans imperis a principis del segle xix. Immediatament se situa en el número 1 a Espanya i número 2 en el Regne Unit, un dels mercats europeus més importants quant al programari d'entreteniment. La primavera del 2006 van publicar a nivell mundial Commandos Strike Force, un joc d'acció en primera persona ambientat a la Segona Guerra Mundial, pels sistemes PlayStation 2, Xbox i PC.
La companyia va cancel·lar el seu projecte Cops en 2008 i en 2012 es va fusionar amb Play Wireless, establint Pyro Mobile, per desenvolupar aplicacions per smartphones, tauletes i xarxes socials.

## Videojocs

* Commandos
** Commandos: Behind Enemy Lines
** Commandos: Beyond the Call of Duty
** Commandos 2: Men of Courage
** Commandos 3: Destination Berlin
** Commandos 3: Road to Berlin
** Commandos Strike Force
* Praetorians
* Imperial Glory

## Referències

* ↑ Llaca, Manuel. Crónica de la Informática Personal (en castellà). Lulu.com, 2018, p. 300. ISBN 0244721815 [Consulta: 10 desembre 2018].
* ↑ García, Enrique. «Pyro Studios despide a 28 empleados y cancela COPS» (en castellà). meristation. [Consulta: 10 desembre 2018].
* ↑ «The Moleys, the new game by Pyro, now available for iOS». Gamasutra, 12-12-2012 [Consulta: 5 gener 2014].

## Vegeu també

* Commandos
* Eidos Interactive

## Enllaços externs

* Pyro Studios Arxivat 2019-05-29 a Wayback Machine., lloc web oficial (anglès)
# Sociedade Imperatriz de Desportos

La Sociedade Imperatriz de Desportos és un club de futbol brasiler de la ciutat d'Imperatriz a l'estat de Maranhão.

## Història

El club va néixer el 4 de gener de 1962 amb el nom Sociedade Atlética Imperatriz. L'any 1987 participà en el Campeonato Brasileiro Série B. El 2 de febrer de 2000 esdevingué Sociedade Esportiva Imperatriz i aviat adoptà el nom Sociedade Impeatriz de Desportos. A nivell estatal guanyà el campionat maranhense el 2005.

## Estadi

Disputa els seus partits com a local a l'Estadi Frei Epifânio D'Abadia, anomenat Danielzinho. Té una capacitat per a 10.000 espectadors.

## Palmarès

* Campionat maranhense:
** 2005

## Referències

* 1 2 3 4 «Sociedade Imperatriz de Desportos» (en portuguès). Arquivo de Clubes. Arxivat de l'original el 2013-01-17. [Consulta: Març 14, 2011].
* ↑ «Brazil Championship 1987» (en portuguès). RSSSF Brazil, Octubre 10, 2010. [Consulta: Març 14, 2011].
* ↑ Placar Guia 2011, 1350-C, 01-01-2011, pàg. 89.
* ↑ «Maranhão State League - List of Champions». RSSSF, 13-04-2014. [Consulta: 1r juliol 2014].
# Quatre-vingt-treize

Quatre-vingt-treize és una pel·lícula francesa muda en blanc i negre dirigida per André Antoine, Albert Capellani i Léonard Antoine, produït per Pathé Frères i estrenada el 1920.

## Argument

Adaptació de la novel·la homònima de Victor Hugo, amb el teló de fons de França sota el Regnat del Terror.

## Repartiment

* Charlotte Barbier-Krauss : La Flécharde
* Paul Capellani : Gauvain
* Max Charlier : Imanus
* Georges Dorival : Radoub
* Philippe Garnier : Le marquis de Lantenac
* Henry Krauss : Cimourdain
* Maurice Schutz : Grandcoeur

## Producció

Iniciada l'any 1914, el rodatge de la pel·lícula es va aturar per la guerra. La pel·lícula es va acabar el 1919.

## Notes i referències

* ↑ Christine Leteux, Albert Capellani - Cinéaste du romanesque/

## Bibliografia

* Marie, Michel «Quatre-vingt-treize d'Albert Capellani et André Antoine (1914-1921)». 1895. Association française de recherche sur l'histoire du cinéma (AFRHC) [Paris], hiver 2012, pàg. 83-97..
# Quatre Ciutats Santes

Les Quatre Ciutats Santes (en hebreu: בארבע ערי הקודש‎) (en ídix: פיר רוס שטעט), és un terme col·lectiu de la tradició jueva per indicar les ciutats de Jerusalem, Hebron, Tiberíades i Safed: «Des del segle XVI la santedat de la Palestina, en particular pel que fa a la sepultura, ha estat gairebé plenament transferida a quatre ciutats, Jerusalem, Hebron, Tiberíades i Safed.»
* Jerusalem és la ciutat santa principal del judaisme i el centre espiritual del poble jueue fins al segle x EC, quan el lloc va ser triat pel Rei David per ser el lloc del Sant Temple. Jerusalem s'associa amb l'element del foc (en referència als continus focs sacrificials encesos en el Temple).
* Hebron és el lloc de sepultura dels patriarques: Abraham i Sara, Isaac i Rebeca, Jacob i Lia (Gruta dels Patriarques). Com a tal, Hebron és la segona ciutat santa dels jueus, i és una de les dues ciutats que va ser adquirida a compte del poble hebreu (Abraham l'havia obtingut dels Hitites, mentre que el Rei David havia comprat Jerusalem als Jebusites). Històricament és la primera capital de Rei David. Hebron s'associa amb l'element de la terra (en referència a les grutes on foren sepultats els patriarques i les matriarques).
* Safed (Tz'fat) va començar a ser considerada ciutat santa després de l'arribada dels jueus arran de l'expulsió dels jueus de Sefarad el 1492, esdevenint llavors coneguda com a centre d'estudi cabalístic. Safed s'associa amb l'element de l'aire (en referència a la branca de mística/espiritual del judaisme que hi va fiorir).
* Tiberíades fou significativa en la història jueva com a lloc on va ser redactat el Talmud de Jerusalem i com a pàtria dels masoretes, però el seu estatus de ciutat santa es deu a l'arribada de rabins que van establir un centre de cultura jueva a la ciutat entre els segles XVIII i xix. Segons la tradició hebrea, la Redempció començarà a Tiberíades i el Sinedrí serà allà reconstituït. El Messies sorgirà de les aigües de Tiberíades, entrarà a la ciutat i serà posat sobre el tron a Safed, al cim d'un alt turó.

## Referències

* ↑ "Palestine, Holiness Of" di Joseph Jacobs, Judah David Eisenstein.
* ↑ "Why Do Jews Love Jerusalem?" di Yeruchem Eilfort, Chabad.org
* ↑ Dov Noy. Folktales of the Jews: Tales from the Sephardic dispersion. Jewish Publication Society, novembre 2006, p. 66. ISBN 978-0-8276-0829-0.
* ↑ Henry W. Bellows. The Old World in Its New Face: Impressions of Europe in 1867-1868, Volume II. BiblioBazaar, LLC, 2008, p. 337. ISBN 978-0-559-64379-8.

## Bibliografia

* Aquesta entrada incorpora informacions extretes d'una publicació que es troba en el domini públic de la: Jewish Encyclopedia (1901-1906).

## Vegeu també

* Temple de Jerusalem
* Sant dels Sants
* Història dels Hebreus