OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sàtir de Milà

Sàtir de Milà (Trèveris, 339 $^{(Gregorià)}$ - Milà, 378 $^{(Gregorià)}$) era un funcionari romà, germà d'Ambròs de Milà. És venerat com a sant a l'Església catòlica. La seva vida exemplar va fer que fos venerat com a sant, celebrant-se'n la festivitat el 17 de setembre.

## Biografia

Les úniques fonts sobre Sant Sàtir són els dos discursos pronunciats pel seu germà Sant Ambrosi després de la seva mort (De excessu fratris sui Satyri). Sàtiro va ser el segon dels tres germans, precedit per Marcelina i seguit per Ambrogio, i sempre hi va haver una profunda unió espiritual entre ells. També es planteja la hipòtesi que va ser el germà bessó d'Ambrogio
| « | La hipòtesi [...] apareix reforçada per l'anàlisi de les troballes osteològiques: tots dos semblen fer uns 1,62-1,63 d'alçada, de complexió esvelta, caracteritzats. per una lleugera asimetria a la cara, sota el pòmul esquerre | » |
| — Franco Cardini, 7 de desembre de 374. Ambrosi bisbe de Milà a I giorni di Milano, Roma-Bari, 2010, p.36. |||
Va emprendre una carrera legal com el seu germà, i es va convertir en governador d'una província no especificada de l'Imperi Romà, fent-se estimar pel poble per la seva humanitat. L'any 374 Ambrosi es va convertir en bisbe de Milà i Satiro va deixar les seves funcions públiques per ajudar el seu germà en l'administració de la diòcesi, per tenir cura de l'herència familiar i per protegir la germana que tenia. escollida per ser una verge consagrada. Ell també havia escollit la castedat, i gairebé segur que mai es va casar.
Durant el seu retorn d'un viatge a Àfrica va sobreviure a un naufragi, atribuint la seva salvació a un fragment d'Eucaristia obtingut dels seus companys de viatge i guardat en un mocador, però va sentir els símptomes d'una malaltia desconeguda que el va portar a mort l'any 378, no abans d'haver rebut el baptisme, conservant "la Gràcia rebuda intacta" i vivint amb sobrietat i sense excessiva vinculació als diners. Segons el seu desig de disposar lliurement dels béns deixats, Ambrogio i Marcellina els van distribuir als pobres. Va ser enterrat, per voluntat del seu germà, a la capella de San Vittore in Ciel d'Oro de la basílica ambrosiana, al costat de les relíquies de Sant Víctor el Moro. A partir del paper jugat al costat del seu germà bisbe, el Sagristà de l'Arxidiòcesi de Milà considera Sant Sàtir el seu sant patró.
Va morir inesperadament a Milà l'any 378 i va ser elogiat pel seu germà amb el sermó fúnebre, Sobre la mort d'un germà (De excessu fratris Satyri). Es refereix a ell l'església de Santa Maria presso San Satiro de Milà.

## Referències

* ↑ - sàtir/ Sàtir, sant.
* ↑ «blogspot .com/2012/09/san-satiro-di-milano.html San Satiro di Milano». [Consulta: 22 agost 2022].
* ↑ «Mons. Angelo Repossi, Life of San Satiro, p.47». [Consulta: 22 agost 2022].
* ↑ «San Satiro Germà dels Sants Ambrogio i Marcelina». [Consulta: 22 agost 2022].
* ↑ «San Satiro». [Consulta: 22 agost 2022].
* ↑ Sàtiro (fratello di Sant'Ambrogio).
* ↑ «San Satiro». Santiebeati.it, 15-09-2012. [Consulta: 2 març 2015].
# Tilapia mariae

Tilapia mariae és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 39,4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: des de Costa d'Ivori (riu Tabou) fins al sud-oest de Ghana, i des del sud-est de Benín fins al Camerun (riu Kribi).

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ IGFA, 2001. Database of IGFA angling records until 2001. IGFA, Fort Lauderdale, Estats Units.

## Bibliografia

* Axelrod, H. R., 1993. The most complete colored lexicon of cichlids. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units).
* Boulenger, G. A. 1899. A revision of the African and Syrian fishes of the family Cichlidae. Part II. Proceedings of the Zoological Society of London. 1899 (pt 1): 98-143 [1-47], Pls. 11-12.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Teugels, G.G. i D.F.E. Thys van den Audenaerde, 1991. Tilapia. p. 482-508. A: J. Daget, J.-P. Gosse, G.G. Teugels i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 4.
* Teugels, G.G. i D.F.E. Thys van den Audenaerde, 1992. Cichlidae. p. 714-779. A: C. Levêque, D. Paugy i G.G. Teugels (eds.) Faune des poissons d'eaux douces et saumâtres d'Afrique de l'Ouest. Volum 2. Coll. Faune Tropicale núm 28. Musée Royal de l'Afrique Centrale, Tervuren, Flandes i O.R.S.T.O.M., París, 902 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Eleccions legislatives letones de 2010

Les eleccions legislatives letones de 2010 es van celebrar el 2 d'octubre de 2010 a Letònia. Aquestes eleccions van ser les primeres que es van realitzar després de patir la greu crisi econòmica de 2008 i 2009, en la qual Letònia va experimentar una de les més profundes recessions del món.
Hi va haver un total de 1239 candidats en representació de 13 partits i coalicions que es van presentar en cinc circumscripcions electorals, que equivalen a quatre regions letones més la seva capital, Riga.
Amb el resultat final, es van barrejar diverses opcions per formar el nou govern. Una de les possibilitats podia ser un govern en coalició format pel partit guanyador, Unitat, la coalició Centre de l'Harmonia i la Unió de Verds i Agricultors. Les coalicions Aliança Nacional i Per una Letònia Millor també era possible que formessin part del nou govern.
Finalment, el 3 de novembre els partits Unitat i la Unió de Verds i Agricultors van formar el nou govern arribant als 55 escons que els permetia tenir la majoria absoluta.
Els principals partits i aliances que es presenten són:
* Unitat: coalició formada pel Partit de la Nova Era, Unió Cívica i Societat per una altra política.
* Centre de l'Harmonia (SC): coalició integrada pel Partit de l'Harmonia Nacional, el Partit Socialista Letó i el Partit de Daugavpils.
* Unió de Verds i Agricultors (ZZS): coalició integrada per la Unió d'Agricultors Letons i el Partit Verd de Letònia.
* Aliança Nacional (NA): coalició formada pels partits polítics Per la Pàtria i la Llibertat/LNNK i Tot per Letònia!.
* Per Una Bona Letònia (PLL): formada pel Partit Popular i el LPP/LC.
Resultats de les eleccions de 2 d'octubre de 2010 per a renovar el Parlament de Letònia (Saeima)
| Partits i coalicions | Partits i coalicions | Vots | % | Escons | Canvi |
| | Unitat (Vienotība) Nova Era Unió Cívica Societat per una altra política | 301, 424 | 31.22 | 33 | +15 |
| | Centre de l'Harmonia (Saskaņas centrs) Partit Socialdemòcrata "Harmonia" (Sociāldemokrātiskā Partija „Saskaņa”) Partit Socialista Letó (Latvijas Sociālistiskā partija) Partit de Daugavpils (Daugavpils pilsētas partija) | 251, 397 | 26.04 | 29 | +12 |
| | Unió de Verds i Agricultors (Zaļo un Zemnieku savienība) Unió d'Agricultors Letons (Latvijas Zemnieku savienība) Partit Verd de Letònia (Latvijas Zaļā partija) | 190, 025 | 19.68 | 22 | +4 |
| | Aliança Nacional (Nacionālā Apvienība) Per la Pàtria i la Llibertat/LNNK (Tēvzemei un Brīvībai/LNNK) Tot per Letònia! (Visu Latvijai!) | 74, 028 | 7.67 | 8 | ±0 |
| | Per una Letònia Millor (Par Labu Latviju!) Partit Popular (Tautas partija) LPP/LC | 73, 877 | 7, 65 | 8 | -25 |
| | Pels Drets Humans en una Letònia Unida (Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā) | 13, 845 | 1.43 | 0 | –6 |
| | Altres | 40, 229 | 6.31 | - | - |
| Total | Total | 942,876 | 100.0 | 100 | |

## Referències

* ↑ «Latvians Vote in Election After Economic Crisis» (en anglès). Business Week, 02-10-2010. Arxivat de l'original el 2010-10-30. [Consulta: 22 maig 2022].
# Mahalon

Mahalon (en bretó Mahalon) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Finisterre. L'any 2006 tenia 881 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 867 | 802 | 742 | 711 | 773 | 799 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Bernard Le Gall | |
# Rectoria vella (Vallgorguina)

La Rectoria vella és un edifici del municipi de Vallgorguina (Vallès Oriental) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici de planta rectangular, amb annexes al costat. Consta de planta baixa i un pis. La coberta és a dues vessants. La façana havia estat pintada, ara solament queden algunes restes. La porta d'entrada és de pedra i té una gran llinda, les finestres són d'arc pla menys una, que té un arc conopial. Hi ha les restes d'un rellotge de sol.

## Història

Aquest edifici en un principi era la rectoria del poble i de l'església que hi ha a sota. Després que tanquessin l'església, la rectoria passà a ser una casa rural on es criaven animals i es conreava la terra. Actualment no està en bones condicions, ja que no ha estat restaurada ni cuidada.

## Referències

* 1 2 «Rectoria vella». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 gener 2016].
# Eleccions regionals de Trentino-Tirol del Sud de 1952

Les eleccions regionals de Trentino-Tirol del Sud de 1952 per a escollir el primer Consell Regional del Trentino-Tirol del Sud se celebraren el 16 de novembre de 1952. La participació fou del 85,5%.

## Resultats
### Total regional

| Partits | vots | % | Escons |
| Democràcia Cristiana Italiana | 157.256 | 41,06 | 20 |
| Südtiroler Volkspartei | 112.602 | 29,40 | 15 |
| Partit Socialista Italià | 27.406 | 7,16 | 3 |
| Partit Comunista Italià | 17.029 | 4,45 | 2 |
| Partit Socialista Democràtic Italià | 21.849 | 5,71 | 3 |
| Partit Popular Trentino Tirolès | 12.906 | 3,37 | 2 |
| Moviment Social Italià | 15.191 | 3,97 | 2 |
| Partit Liberal Italià – Partit Republicà Italià | 7.903 | 2,06 | - |
| Aliança d'Independentistes | 4.683 | 1,22 | 1 |
| Partit Nacional Monàrquic | 3.227 | 0,84 | - |
| Unió d'Independents | 2.294 | 0,60 | - |
| Independents Sudtirolesos | 609 | 0,16 | - |
| Totale | 382.955 | 100,00 | 48 |
Font: Regió Trentino-Alto Adige

### Província deTrento

| Partits | vots | % | Escons |
| Democràcia Cristiana Italiana | 133.392 | 63,80 | 17 |
| Partit Socialista Italià | 17.410 | 8,33 | 2 |
| Partit Socialista Democràtic Italià | 15.836 | 7,57 | 2 |
| Partit Popular Trentino Tirolès | 12.906 | 6,17 | 2 |
| Partit Comunista Italià | 11.694 | 5,59 | 1 |
| Moviment Social Italià | 6.874 | 3,29 | 1 |
| Aliança Independentista | 4.683 | 2,24 | 1 |
| altres | 6.286 | 3,01 | - |
| Total | 209.081 | 100,00 | 26 |
Font: Regió Trentino-Alto Adige

### Província de Bolzano

| Partits | vots | % | Escons |
| Südtiroler Volkspartei | 112.602 | 64,76 | 15 |
| Democràcia Cristiana Italiana | 23.864 | 13,72 | 3 |
| Partit Socialista Italià | 9.996 | 5,75 | 1 |
| Partit Comunista Italià | 5.335 | 3,07 | 1 |
| Moviment Social Italià | 8.317 | 4,78 | 1 |
| Partit Socialista Democràtic Italià | 6.013 | 3,46 | 1 |
| altres | 7.747 | 4,46 | - |
| Total | 173.874 | 100,00 | 22 |
Font: Regió Trentino-Alto Adige
# Eleccions regionals de Trentino-Tirol del Sud de 1978

Les eleccions regionals de Trentino-Tirol del Sud de 1978 per a escollir el primer Consell Regional del Trentino-Tirol del Sud se celebraren el 19 de novembre de 1978. La participació fou del 92,5%.

## Resultats
### Total regional

| Partits | vots | % | Escons |
| Democràcia Cristiana Italiana | 166.652 | 30,4 | 22 |
| Südtiroler Volkspartei | 163.502 | 29,8 | 21 |
| Partit Comunista Italià | 48.809 | 8,9 | 7 |
| Partit Popular Trentino Tirolès per la UE | 39.101 | 7,1 | 5 |
| Partit Socialista Italià | 34.590 | 6,3 | 4 |
| Neue Linke/Nuova Sinistra | 22.068 | 4,0 | 2 |
| Partit Socialista Democràtic Italià | 14.605 | 2,7 | 2 |
| Moviment Social Italià-Dreta Nacional | 12.812 | 2,3 | 2 |
| Partit Republicà Italià | 12.626 | 2,3 | 1 |
| Partit Liberal Italià | 8.016 | 1,5 | 1 |
| Democràcia Proletària | 6.567 | 1,2 | 1 |
| Sozialdemokratische Partei Südtirols | 5.928 | 1,1 | 1 |
| Partei der Unabhängigen | 3.539 | 0,7 | 1 |
| Unió d'Independents pel Trentino | 3.201 | 0,6 | - |
| Concentració Italiana | 2.403 | 0,4 | - |
| Soziale Fortschrittspartei Südtirols | 2.047 | 0,4 | - |
| Llista del Referèndum | 1.497 | 0,3 | - |
| Total | 547.963 | 100,0 | 70 |
Font: Regione Trentino-Alto Adige

### Província de Trento

| Partit | vots | % | Escons |
| Democràcia Cristiana Italiana | 137.847 | 49,0 | 18 |
| Partit Popular Trentino Tirolès per la UE | 36.820 | 13,1 | 5 |
| Partit Comunista Italià | 30.028 | 10,7 | 4 |
| Partit Socialista Italià | 25.645 | 9,1 | 3 |
| Neue Linke/Nuova Sinistra | 12.315 | 4,4 | 1 |
| Partit Republicà Italià | 9.742 | 3,5 | 1 |
| Partit Socialista Democràtic Italià | 8.473 | 3,0 | 1 |
| Democràcia Proletària | 5.412 | 1,9 | 1 |
| Partit Liberal Italià | 5.091 | 1,8 | 1 |
| Moviment Social Italià-Dreta Nacional | 5.028 | 1,8 | 1 |
| altres | 4.698 | 1,7 | - |
| Total | 281.099 | 100,0 | 36 |
Font: Regione Trentino-Alto Adige

### Província de Bolzano

| Partits | voti | % | seggi |
| Südtiroler Volkspartei | 163.502 | 61,3 | 21 |
| Democràcia Cristiana Italiana | 28.805 | 10,8 | 4 |
| Partit Comunista Italià | 18.781 | 7,4 | 3 |
| Partit Socialista Italià | 8.945 | 3,4 | 1 |
| Neue Linke/Nuova Sinistra | 9.753 | 3,7 | 1 |
| Moviment Social Italià-Dreta Nacional | 7.784 | 2,9 | 1 |
| Partit Socialista Democràtic Italià | 6.132 | 2,3 | 1 |
| Sozialdemokratische Partei Südtirols | 5.928 | 2,2 | 1 |
| Partei der Unabhängigen | 3.539 | 1,3 | 1 |
| altres | 13.695 | 5,1 | - |
| Total | 266.864 | 100,0 | 34 |
Font: Regió Trentino-Alto Adige
# Eleccions regionals de Trentino-Tirol del Sud de 1968

Les eleccions regionals de Trentino-Tirol del Sud de 1968 per a escollir el primer Consell Regional del Trentino-Tirol del Sud se celebraren el 17 de novembre de 1968. La participació fou del 89,5%.

## Resultats
### Total regional

| Partits | vots | % | Escons |
| Democràcia Cristiana Italiana | 175.626 | 37,09 | 20 |
| Südtiroler Volkspartei | 137.982 | 29,14 | 16 |
| PSI-PSDI Unificats | 53.810 | 11,36 | 6 |
| Partit Comunista Italià – PSIUP | 37.443 | 7,91 | 4 |
| Partit Popular Trentino Tirolès | 19.922 | 4,21 | 2 |
| Partit Liberal Italià | 17.278 | 3,65 | 2 |
| Moviment Social Italià | 15.108 | 3,19 | 1 |
| Partit Republicà Italià | 8.731 | 1,84 | 1 |
| Soziale Fortschrittspartei Südtirols | 5.332 | 1,13 | - |
| Alleanza Contadina Artigiana | 2.275 | 0,48 | - |
| Total | 473.507 | 100,00 | 52 |
Font: Regione Trentino-Alto Adige

### Província de Trento

| Partit | vots | % | Escons |
| Democràcia Cristiana Italiana | 142.892 | 58,05 | 16 |
| PSI-PSDI Unificats | 37.482 | 15,23 | 4 |
| Partit Popular Trentino Tirolès | 18.182 | 7,39 | 2 |
| Partit Comunista Italià | 16.148 | 5,56 | 2 |
| Partit Liberal Italià | 11.406 | 4,63 | 1 |
| Partit Socialista Italià d'Unitat Proletària | 7.726 | 3,14 | 1 |
| Partit Republicà Italià | 5.998 | 2,44 | 1 |
| altres | 6.324 | 2,57 | - |
| Total | 246.158 | 100,00 | 27 |
Font: Regione Trentino-Alto Adige

### Província de Bolzano

| Partits | voti | % | seggi |
| Südtiroler Volkspartei | 137.982 | 60,69 | 16 |
| Democràcia Cristiana Italiana | 32.734 | 14,40 | 4 |
| PSI-PSDI Unificats | 16.328 | 7,18 | 2 |
| Partit Comunista Italià – PSIUP | 13.569 | 5,97 | 1 |
| Moviment Social Italià | 11.059 | 4,86 | 1 |
| Partit Liberal Italià | 5.872 | 2,58 | 1 |
| altres | 9.805 | 4,31 | - |
| Total | 227.349 | 100,00 | 25 |
Font: Regió Trentino-Alto Adige
# Epinephelus macrospilos

Epinephelus macrospilos és una espècie de peix de la família dels serrànids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 51 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de Kenya fins a KwaZulu-Natal (Sud-àfrica) i el Pacífic central.

## Referències

* ↑ Bloch M. E. 1793. Naturgeschichte der ausländischen Fische. Berlin. Naturg. Ausl. Fische v. 7. i-xiv + 1-144.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Bleeker, P. 1855. Derde bijdrage tot de kennis der ichthyologische fauna van Batjan. Natuurkundig Tijdschrift voor Nederlandsch Indië v. 9: 491-504.
* Heemstra, P.C. i Randall, J.E., 1993, Groupers of the World (Family Serranidae, Subfamily Epinephelinae). An annotated and illustrated catalogue of the grouper, rockcod, hind, coral grouper and lyretail species known to date. FAO Species Catalogue Vol. 16., FAO Fish. Synop. Núm. 125, 125:I-viii, 1-382.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Epinephelus indistinctus

Epinephelus indistinctus és una espècie de peix de la família dels serrànids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 80 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Somàlia.

## Referències

* ↑ Bloch M. E. 1793. Naturgeschichte der ausländischen Fische. Berlin. Naturg. Ausl. Fische v. 7. i-xiv + 1-144.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Heemstra, P.C. i Randall, J.E., 1993, Groupers of the World (Family Serranidae, Subfamily Epinephelinae). An annotated and illustrated catalogue of the grouper, rockcod, hind, coral grouper and lyretail species known to date. FAO Species Catalogue Vol. 16., FAO Fish. Synop. Núm. 125, 125:I-viii, 1-382.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Epinephelus labriformis

Epinephelus labriformis és una espècie de peix de la família dels serrànids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 60 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic oriental.

## Referències

* ↑ Bloch M. E. 1793. Naturgeschichte der ausländischen Fische. Berlin. Naturg. Ausl. Fische v. 7. i-xiv + 1-144.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Heemstra, P.C. i Randall, J.E., 1993, Groupers of the World (Family Serranidae, Subfamily Epinephelinae). An annotated and illustrated catalogue of the grouper, rockcod, hind, coral grouper and lyretail species known to date. FAO Species Catalogue Vol. 16., FAO Fish. Synop. Núm. 125, 125:I-viii, 1-382.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Eleccions parlamentàries finlandeses de 2019

Les eleccions parlamentàries de Finlàndia de 2019 van tenir lloc el 14 d'abril de 2019 a Finlàndia. Els resultats van servir per a elegir als 200 diputats del Parlament finlandès per mitjà del sistema d'Hondt.
El Partit del Centre, que havia estat el partit guanyador de les anteriors eleccions, va caure al quart lloc, perdent 18 escons i registrant el seu percentatge de vots més baix des de 1917. El Partit Socialdemòcrata va ser el que més va guanyar, amb sis escons més, i es va convertir per poc en el partit més gran per primera vegada des de les eleccions del 1999. La Lliga Verda i l'Aliança de l'Esquerra també van guanyar cinc i quatre escons respectivament. La coalició electoral dels principals partits polítics de les illes Åland conserven l'escó.
El líder del Partit Socialdemòcrata, Antti Rinne, va formar posteriorment un govern de coalició amb el Partit del Centre, la Lliga Verda, l'Aliança de l'Esquerra i el Partit Popular Suec. A causa de la devastadora derrota del Partit del Centre, el primer ministre Juha Sipilä va anunciar en conseqüència que continuaria com a líder sol fins a la pròxima convenció del partit el setembre de 2019.

## Referències

* ↑ Upcoming Elections 2015-2030 Arxivat 2018-03-21 a Wayback Machine., Vaalit.fi, accessed 3 June 2015.
* 1 2 «Juha Sipilä jättää puheenjohtajan tehtävät, ei halua tulla tänään median eteen – Katso, miten puoluesihteeri kommentoi Sipilän eroa» (en finès). Yle, 16-04-2019. [Consulta: 16 abril 2019].
* ↑ «2. Election map data by constituency - Parliamentary elections 2019». Statfin. Arxivat de l'original el 21 de setembre 2022. [Consulta: 21 setembre 2022].
# Goirans

Goirans (francès Goyrans) és un municipi francès del departament de l'Alta Garona a la regió d'Occitània.

## Agermanaments

* Baie-Mahault, (Guadeloupe, França)

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Golva

Golva és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 106 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Golva tenia 106 habitants, 46 habitatges, i 28 famílies. La densitat de població era de 120,4 hab./km².
Dels 46 habitatges en un 30,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,5% hi vivien parelles casades, en un 2,2% dones solteres, i en un 39,1% no eren unitats familiars. En el 37% dels habitatges hi vivien persones soles el 13% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,2% tenia menys de 18 anys, un 1,9% entre 18 i 24, un 27,4% entre 25 i 44, un 29,2% de 45 a 60 i un 12,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.000 $ i la renda mediana per família de 48.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.357 $ mentre que les dones 23.125 $. La renda per capita de la població era de 18.081 $. Entorn del 8,7% de les famílies i l'11,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Golva». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Golva». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Gombau

Gombau (també Gombald) fou vescomte de Barcelona. Era fill d'Ermemir (Ermenard) que havia estat vescomte vers el 918, home de confiança de Guifre el Pilós i el seu marmessor (917).
Va governar aproximadament del 966 al 974. El va succeir el seu fill Guitard.
# Gorg dels Esparvers

El Gorg dels Esparvers és un gorg del terme municipal de Manresa, a la comarca catalana del Bages. És a la Riera de Rajadell, en el sector meridional del terme manresà, a llevant de l'extrem nord del Cingle dels Esparvers, al nord de les Obagues de Montlleó, al sud-est del Raval del Monistrolà i a ponent dels Comtals.

## Referències

* ↑ El Gorg dels Esparvers en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Govern de Catalunya 1980

«Govern de Catalunya 1980» té aquests significats:
* Govern de Catalunya 1977-1980
* Govern de Catalunya 1980-1984