OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llista de banderes municipals de la Conca de Barberà

Llista de les banderes oficials dels municipis de la comarca de la Conca de Barberà.
* Bandera de Barberà de la Conca
* Bandera de Blancafort
* Bandera de Conesa
* Bandera de Llorac
* Bandera de Passanant i Belltall
* Bandera de les Piles
* Bandera de Rocafort de Queralt
* Bandera de Savallà del Comtat
* Bandera de Senan
* Bandera de Solivella
* Bandera de Vallclara
* Bandera de Vallfogona de Riucorb
* Bandera de Vilanova de Prades
# Hillsboro (Dakota del Nord)

Hillsboro és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 1.563 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hillsboro tenia 1.563 habitants, 679 habitatges, i 414 famílies. La densitat de població era de 564 hab./km².
Dels 679 habitatges en un 30,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,5% hi vivien parelles casades, en un 6,6% dones solteres, i en un 38,9% no eren unitats familiars. En el 36,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,23 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,2% tenia menys de 18 anys, un 5,8% entre 18 i 24, un 25,7% entre 25 i 44, un 21,9% de 45 a 60 i un 21,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.516$ i la renda mediana per família de 42.357$. Els homes tenien una renda mediana de 30.607$ mentre que les dones 19.769$. La renda per capita de la població era de 17.976$. Entorn del 6,6% de les famílies i el 9,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hillsboro». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hillsboro». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Tonnoiriella syriensis

Tonnoiriella syriensis és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a l'Orient Mitjà: Síria.

## Referències

* ↑ Vaillant, 1982. Travaux Lab. Hydrobiol. Piscic. Univ. Grenoble 71-73: 213. Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ «Tonnoiriella syriensis» (en anglès). Global Species. Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 18 març 2012].
# Philodromus dispar

Philodromus dispar és una espècie d'aranyes araneomorfes de la família dels filodròmids (Philodromidae). Fou descrit per primera vegada l'any 1826 per Charles Athanase Walckenaer.
Aquesta espècie es troba des d'Europa a Àsia central. Va ser introduïda a la Colúmbia Britànica (Canadà), i a Washington (Estats Units).
Viu en arbres i arbustos. És un caçador àgil. La femella de l'espècie és variable en la mida i el color. El mascle és negre lluent i iridescent o marró fosc amb vores blanques. Philodromus dispar fa aproximadament 5 mm de llargada; els mascles de 4 a 5 mm i les femelles, de 4 a 6,1 mm. s'alimenta de mosques i altres insectes. No construeix una teranyina sinó que espera les preses en una emboscada, i les empaita quan s'acosten a ella.

## Referències

* ↑ (anglès) World Spider Catalog: Philodromus dispar Walckenaer, 1826 en la família Philodromidae +base de dades Accés el 31 de desembre de 2018
* ↑ Walckenaer, C. A. (1826). Aranéides. A: Faune française ou histoire naturelle générale et particulière des animaux qui se trouvent en France, constamment ou passagèrement, à la surface du sol, dans les eaux qui le baignent et dans le littoral des mers qui le bornent par Viellot, Desmarrey, Ducrotoy, Audinet, Lepelletier et Walckenaer. Paris, livr. 11-12: 1-96.
* ↑ «northamericanspiders». Arxivat de l'original el 2018-12-31. [Consulta: 31 desembre 2018].
* ↑ «unibe». Arxivat de l'original el 2017-06-14. [Consulta: 31 desembre 2018].

## Enllaços externs

* Imatges de P. dispar Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine.

## Galeria

* Mascle de Ph. dispar, a la Colúmbia Britànica.
* Femella de ''Ph. dispar a Søborg (Dinamarca)
* Ph. dispar sobre agave
# Josep Pous i Ballbé

Josep Pous i Ballbé (Terrassa, 15 de juny de 1913 - Terrassa, 17 d'octubre del 1995) fou un empresari i polític terrassenc, diputat al Parlament de Catalunya en la segona legislatura.

## Biografia

Va estudiar formació professional i treballà al sector tèxtil, on aviat va mostrar vocació corporativa i empresarial. Abans de la guerra civil espanyola fou president de les joventuts de la Lliga Catalana a Terrassa. De 1960 a 1972 fou president de la Secció de Tints i Acabats de l'Institut Industrial de Terrassa, i de 1973 a 1976 en fou president del seu gremi llaner. De 1974 a 1977 fou president del servei comercial d'Indústria Tèxtil Llanera Espanyola i de 1973 a 1975 fou vocal de la Cambra de Comerç de Terrassa. Afeccionat a la música, de 1966 a 1970 fou president d'Amics de les Arts i Joventuts Musicals de Terrassa
Durant la transició espanyola milità a la secció catalana de la UCD, amb la que fou escollit regidor a ajuntament de Terrassa a les eleccions municipals de 1979 i fou nomenat diputat a la Diputació de Barcelona. Després de l'ensulsiada de la UCD ingressà a Convergència Democràtica de Catalunya, partit amb el qual fou reelegit com a regidor a les eleccions municipals de 1983. Alhora el 1986 va substituir com a diputat Macià Alavedra, escollit a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1984. De 1986 a 1988 va ser membre de la Comissió de Justícia, Dret i Seguretat Ciutadana i de la Comissió d'Agricultura, Ramaderia i Pesca del Parlament de Catalunya.

## Referències

* ↑ Web de la CECOT
* ↑ Diputats del Parlament de Catalunya en la II Legislatura p. 96
# Can Morell (Vallgorguina)

Can Morell és una obra del municipi de Vallgorguina (Vallès Oriental) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una masia de planta rectangular. Consta de planta baixa i un pis. La coberta és a dues vessants. La façana està restaurada, arrebossada i pintada. Hi ha un portal d'entrada d'arc de mig punt amb dovelles, amb un escut esculpit a la clau. A sobre hi ha una finestra d'arc conopial, les altres són d'arc pla, d'arc de mig punt i una altra de conopial. Hi ha un rellotge de sol ben pintat, amb la següent inscripció, molt típica dels rellotges de la part del Montseny: "Jo sense sol i tu sense fe no som res".

## Història

Aquesta masia fou restaurada l'any 1962, transformant sobretot l'interior. A la façana van canviar la fusta que fa de llinda de la porta que hi ha al costat de la portalada d'entrada. Varen pintar i arrebossar la façana i la resta la deixaren igual. El rellotge el van pintar de nou i varen posar la data de la seva restauració.

## Referències

* 1 2 «Can Morell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 gener 2016].
# Sevilla (desambiguació)

«Sevilla» té aquests significats:
* Toponímia:
** Sevilla, ciutat a Andalusia
** Sevilla la Nueva, municipi de la Comunitat Autònoma de Madrid
** Comarca Metropolitana de Sevilla, comarca a la província de Sevilla, a Andalusia
** Emirat de Sevilla, regne andalusí centrat en la ciutat d'Ixbíliya (Sevilla), governat per la dinastia abbadita entre 1023 i 1091
** Estació de Sevilla - Santa Justa, estació de ferrocarril més gran de Sevilla
** Província de Sevilla, província d'Andalusia
** Regne de Sevilla, regne que formà part de la Corona de Castella des que els cristians van conquerir la ciutat el 1248
* Organitzacions:
** Sevilla Fútbol Club, club de futbol de la ciutat de Sevilla a Andalusia
** Ajuntament de Sevilla, administracions públiques amb responsabilitat política a la ciutat de Sevilla, al costat de l'Administració
** Arxidiòcesi de Sevilla, demarcació de l'Església Catòlica a Espanya
** Club Deportivo Baloncesto Sevilla, club de bàsquet de la ciutat de Sevilla
** Universitat de Sevilla, centre d'educació superior a la capital d'Andalusia
* Biografies:
** Jordi Sevilla Segura (València, 1956), polític valencià que fou Ministre d'Administracions Públiques durant la VIII Legislatura
** Miguel Ángel Rodríguez «El Sevilla» (1970, San Juan de Aznalfarache, Sevilla), líder i cantant dels Mojinos Escozíos
** Ninón Sevilla (l'Havana, Cuba, 1929 - Ciutat de Mèxic, 2015), ballarina, cantant i actriu cinematogràfica i televisiva d'origen cubà
** Óscar Sevilla Rivera (Ossa de Montiel, Albacete, 1976), ciclista espanyol professional des de 1998 destacat com a escalador
** Salvador Sevilla i Albert (Monòver, Valls del Vinalopó, 1902 - Sabadell, Vallès Occidental, 1981), pastor episcopalià en
** Salvador Sevilla López o Salva Sevilla (Berja, província d'Almeria, 1984), futbolista andalús
# Línia L76 d'autobusos de l'Àrea Metropolitana de Barcelona

La L76 és una de les línies d'autobusos de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) que passa entre Sant Boi de Llobregat i la Urbanització Cesalpina a Torrelles de Llobregat.
La línia va prendre el seu nom actual el 1980 i feia aleshores la connexió entre l'estació de Sant Boi i Santa Coloma de Cervelló. Des del gener de 2007, el recorregut va ser prolongat al municipi de Torrelles de Llobregat des de Sant Boi i passant per Santa Coloma de Cervelló. El 2011 l'itinerari va ser modificat per millorar la cobertura a l'Hospital Sant Joan de Déu de Sant Boi.

## Llocs d'interès

* La Colònia Güell

## Referències

* ↑ «On vols anar». AMB. [Consulta: 18 octubre 2019].
* 1 2 «Línea autobus L76». Baixbus.
* ↑ Mora, s.d..
* ↑ «La línia d'autobusos L76 arribarà a Cesalpina». Estació d'Autobusos, 68, 14-05-2007, pàg. 15.
* ↑ «Transport públic». Memòria 2011 | 2015. Àrea Metropolitana de Barcelona. [Consulta: 18 octubre 2019].

## Altres enllaços

* «Santa Coloma de Cervelló». [Consulta: 18 octubre 2019].
# Hillsboro (Kansas)

Hillsboro és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 2.854 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hillsboro tenia 2.854 habitants, 1.086 habitatges, i 710 famílies. La densitat de població era de 553,7 habitants/km².
Dels 1.086 habitatges en un 27% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,1% hi vivien parelles casades, en un 6,1% dones solteres, i en un 34,6% no eren unitats familiars. En el 32% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,25 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,85.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,4% tenia menys de 18 anys, un 17,3% entre 18 i 24, un 21,9% entre 25 i 44, un 17,1% de 45 a 60 i un 23,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.736 $ i la renda mediana per família de 42.465 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.188 $ mentre que les dones 20.134 $. La renda per capita de la població era de 15.544 $. Entorn del 5,5% de les famílies i el 9,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hillsboro». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hillsboro». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Jaimito

* Aquest article tracta sobre la revista. Per al personatge que li donava nom, vegeu Jaimito y compañía.
Jaimito va ser una revista infantil de còmics amb periodicitat setmanal, editada per l'Editorial Valenciana des dels anys 40 fins al tancament de l'editorial en 1985, de la qual se'n publicaren 1.686 números. Devia el seu nom al personatge creat per Miguel Martínez Verlichi, Palmer; que més endavant dibuixaria l'artista Karpa.
En el seua primera etapa, entre 1943 o 1945 i 1952, va tenir una aparició discontínua i els exemplars mancaven de numeració en mancar del permís oficial de publicació periòdica. En la segona etapa, entre 1952 i 1979, en van aparèixer uns 1664 números (ja amb la numeració en la portada), 34 almanacs i diversos extres.
La revista Jaimito va ser el principal exponent de l'escola valenciana d'historieta humorística, una de les poques alternatives al predomini de les revistes d'Editorial Bruguera durant el franquisme. En les seues pàgines es van publicar sèries com l'homònima Jaimito, per Karpa; Bartolo, as de los vagos de Palop; El Astronauta Saturnino Chiquiflauta de Serafín o El soldadito Pepe de Josep Sanchis. També és la revista on va començar a publicar-se la més cèlebre sèrie humorística de l'escola valenciana: Pumby, de Sanchis. Jaimito va acollir en les seues pàgines, a més de la producció pròpia, a alguns clàssics del còmic nord-americà.
Altres col·laboradors de la revista van ser Soriano Izquierdo, Edgar, Carbó, Alamar, Frejo, Salvador, Castillo, Ramon Sabatés, Nin i Rojas de la Cámara.
Entre 1958 i 1979 Editorial Valenciana va publicar també la revista Selecciones de Jaimito.

## Referències

* ↑ «Bibliografía del cómic español durante el franquismo». Arxivat de l'original el 2009-07-17. [Consulta: 12 octubre 2009].
* ↑ Freixes, Sergi; Garriga, Jordi. Els últims invents de Ramon Sabatés. Viena edicions, 2008. ISBN 9788483305171 [Consulta: 12 juny 2015]. , pàg. 32
# Albarà

Un albarà, llista d'embarcament o llista de presència és un document d'enviament que acompanya els paquets enviats, en general dins d'una bossa d'enviament adjunt o dins del mateix paquet, que normalment inclou un llista detallada del contingut del paquet i no inclou els preus als clients. Serveix per informar a totes les parts, incloses les agències de transport, les autoritats governamentals i els clients, sobre el contingut del paquet.
Antigament, un albarà era una acreditació d'una ordre o concessió reial, i estava signat pel mateix Rei. Solia estar escrit en lletra d'albarans.

## Referències

* 1 2 «Albarà». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Philodromus rufus

Philodromus rufus és una espècie d'aranyes araneomorfes de la família dels filodròmids (Philodromidae). Fou descrit per primera vegada l'any 1826 per Charles Athanase Walckenaer. És troba a Europa, però té una àmplia distribució també per Amèrica del Nord, Turquia, Caucas, Rússia (des d'Europa fins a l'Extrem Orient), Àsia central, Xina, Corea, Japó.

## Subespècies

Philodromus rufus té reconegudes cinc subespècies:
* Philodromus rufus jenningsi Cutler, 2003$^{icg}$
* Philodromus rufus pacificus Banks, 1898$^{icgb}$
* Philodromus rufus quartus Dondale & Redner, 1968$^{icgb}$
* Philodromus rufus rufus Walckenaer, 1826$^{ig}$
* Philodromus rufus vibrans Dondale, 1964$^{icgb}$
Fonts de les dades: i = ITIS, c = Catalogue of Life, g = GBIF, b = Bugguide.net

## Referències

* 1 2 Walckenaer, C. A. (1826). Aranéides. A: Faune française ou histoire naturelle générale et particulière des animaux qui se trouvent en France, constamment ou passagèrement, à la surface du sol, dans les eaux qui le baignent et dans le littoral des mers qui le bornent par Viellot, Desmarrey, Ducrotoy, Audinet, Lepelletier et Walckenaer. Paris, livr. 11-12: 1-96.
* 1 2 3 4 (anglès) World Spider Catalog: Philodromus rufus Walckenaer, 1826 en la família Philodromidae +base de dades Accés el 31 de desembre de 2018
* 1 2 «Philodromus rufus Report». [Consulta: 6 maig 2018].
* 1 2 «Philodromus rufus species details». [Consulta: 6 maig 2018].
* 1 2 «Philodromus rufus». [Consulta: 6 maig 2018].
* 1 2 «Philodromus rufus Species Information». [Consulta: 6 maig 2018].
* ↑ «NMBE World Spider Catalog, Philodromus rufus». [Consulta: 6 maig 2018].
# Josep Maria Sentís i Simeón

Josep Maria Sentís i Simeón (Riudoms, 30 de desembre de 1896 - Cambrils, 31 de juliol de 1989) fou un militar i polític carlí i franquista català.
Va estudiar la carrera militar. Després del Desastre d'Annual el 1921 es presentà voluntari per anar a combatre al Marroc, on va estar dos anys i mig. Membre de la Comunió Tradicionalista, durant el bienni dretà (1933-35) va ser Comissari d'Ordre Públic a Tarragona i participà en els fets d'octubre de 1934. El 1936 va planejar el cop d'estat del 18 de juliol a Tarragona i participà en la Guerra Civil.
Acabada la guerra, el 1939 fou governador civil de la província de Guadalajara, on va fundar el periòdic Nueva Alcarria, òrgan local del partit oficial del règim, Falange Española Tradicionalista y de las JONS; i entre els anys 1940 i 1942 va ser governador civil de Palència. També va ser director general de presons entre 1942 i 1943. El 1964 fou nomenat conseller nacional de les Corts franquistes per designació del General Franco. Fou secretari general de la Comunió Tradicionalista durant uns quatre anys i va rebre dues medalles d'en Xavier de Borbó i Parma.
Va intervenir en la reconstrucció de diverses esglésies al Baix Camp i en la construcció d'unes escoles públiques a Riudoms, per la qual cosa una avinguda propera a aquestes escoles portava el seu nom. En una entrevista el 1986, cap al final de la seva vida, va declarar que "les guerres em semblen una barbaritat i sobretot les civils", afirmant que sempre s'havia sentit catalanista i que trobava simpàtics Jordi Pujol i Miquel Roca, l'avi del qual, Miquel Junyent, fou cap carlí de Catalunya i un íntim amic seu.
Va rebre la Creu del Mèrit Civil, la Creu de Sant Hermenegild, la medalla de Patiments per la Pàtria, la medalla del treball, la medalla al Mèrit Penitenciari i altres condecoracions. Va ser fill il·lustre de Riudoms fins al 2018 i és fill adoptiu de Guadalajara.

## Referències

* ↑ «Esquela de Josep M. Sentís Simeón». ABC. Arxivat de l'original el 2016-03-07. [Consulta: 2 març 2016].
* ↑ «A propòsit d'uns cartells (6)». Espitllera, 01-07-1986.
* ↑ Domingo, Elena. «L'avinguda de Maria Sentís passarà a ser l'avinguda del Primer d'octubre | FemSafareig.cat». FemSafareig.cat, 16-03-2018. [Consulta: 15 gener 2019].
* ↑ «Hijos adoptivos de la ciudad de Guadalajara». Arxivat de l'original el 2016-03-07. [Consulta: 2 març 2016].

## Enllaços externs

* Josep M. Sentís: un soldat per Déu i la Pàtria, entrevista a Lo Floc (1986) reproduïda per raco.cat
# Can Bonamic (Santa Maria de Palautordera)

Can Bonamic és una masia gòtica al nord del terme municipal de Santa Maria de Palautordera (Vallès Oriental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Arquitectura

Masia orientada cap a l'est. Coberta a dues vessants. Consta de planta baixa i pis. La façana està composta per una porta dovellada d'arc de mig punt i dues portes modernes. A la planta també hi ha una finestra de pedra d'arc pla i amb replanell motllurat. Al pis hi ha tres finestres, la de l'esquerra és de pedra i semi-arquejada, la del mig és geminada i gòtica (a la seva part inferior hi ha una finestra espitllerada), la de la dreta és de pedra d'arc pla.
La paret està orientada cap al sud i està recolzada en un contrafort.

## Història

Apareix en el fogatge de 1553. Després de la Guerra Civil (1936-1939) es dividí la casa en diferents espais per tal d'ubicar-hi 3 o 4 famílies.

## Referències

* 1 2 3 «Masia Can Bonamich». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 octubre 2017].
# (4450) Pan

(4450) Pan és un asteroide que forma part dels asteroide Apol·lo i va ser descobert el 25 de setembre de 1987 per Eugene Merle Shoemaker i Carolyn Jean S. Shoemaker des de l'observatori Palomar, als Estats Units d'Amèrica.
Al principi va ser designat com 1987 SY. Més tard, en 1991, es va anomenar així per Pan, un déu de la mitologia grega.

## Característiques orbitals

Pan està situat a una distància mitjana d'1,442 ua del Sol, i pot apropar-se fins a 0,5964 ua i allunyar-se'n fins a 2,288 ua. La seva excentricitat és 0,5865 i la inclinació orbital 5,52 graus. Triga a completar una òrbita al voltant del Sol 632,7 dies. Pan és un asteroide proper a la Terra que pertany al grup dels asteroides potencialment perillosos.

## Característiques físiques

La magnitud absoluta de Pan és 17,1 i el període de rotació de 56,48 hores.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* 1 2 Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 7 novembre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=4450.
* ↑ «New names of minor planets» (en anglés). Minor Planet Circulars, 1991, pàg. 17657 [Consulta: 16 setembre 2015].
* 1 2 «(4450) Pan» (en anglés). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 16 setembre 2015].

## Enllaços externs

* «(4450) Pan» (en anglés). Minor Planet Center. [Consulta: 16 setembre 2015].
Viccionari
# Luci Valeri Flac (mestre de la cavalleria)

Luci Valeri Flac (en llatí: Lucius Valerius Flaccus) va ser un militar romà del segle iv aC. Formava part de la gens Valèria una antiga gens romana d'origen sabí, i portava el cognomen de Flac.
Va ser magister equitum nomenat pel dictador Marc Emili Pap a l'any 321 aC.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita IX,7
# Telmatoscopus obtusus

Telmatoscopus obtusus és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Àfrica: Tanzània.

## Referències

* ↑ Eaton, A. E., 1904. New Genera of European Psychodidae. Entomologist's Monthly Magazine. 40:55-59.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Wagner, R, Andersen T., 2007. Psychodidae (Diptera: Nematocera) from the West Usambara Mountains, Tanzania. Contributions to the Systematics and Ecology of Aquatic Diptera: 287-307.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Ježek, J., 1989. Contribution to the taxonomy of the genus Telmatoscopus Eat. (Diptera, Psychodidae). Acta Musei Nationalis Pragae. 44B:75-104.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* ION (anglès)
# Traca

Una traca és un seguit de masclets o altre tipus de coets, lligats amb una metxa en forma de cordell, que una vegada estesa a terra o penjada en l'aire s'enceta per un dels dos costats del cordell i resulta en una seqüència cridanera d'esclafits, molt rítmica i sorollosa.
Al País Valencià, les traques es fan servir per a qualsevol celebració: casaments, batejos, comunions, gols en els partits de futbol, etc.
Les traques més sofisticades i disparades per un pirotècnic reben el nom de mascletaes.

## Vegeu també

* Falles
* Cordà
* Mascletà