# Cocopa

El cocopa és una llengua pertanyent al grup yuma del Delta de la família yuma-cochimí, la que ha estat inclosa en la hipotètica família hoka. Posseeix uns pocs centenars de parlants, que viuen en la seva majoria en reserves dels cocopes del sud-oest d'Arizona, Estats Units; i a diverses localitats rurals de Baixa Califòrnia i Sonora, a Mèxic. Encara continua sent transmès a les noves generacions, encara que es calcula que la seva extinció està molt propera.

## Estatus oficial

Aquesta llengua juntament amb totes les llengües indígenes de Mèxic i l'espanyol van ser elevades a "llengües nacionals" gràcies a la Ley General de Derechos Lingüísticos de los Pueblos Indígenas promulgada l'any 2003.

## Fonologia
### Vocals

El cocopa té 4 vocals. Les distinció entre vocals llargues i curtes té un valor fonèmic.
| | Anterior | Posterior |
| Alta | i / iː | u / uː |
| No alta | e / eː | a / aː |

### Consonants

El cocopa té 21 consonants.
| | | Bilabials | Alveolars | Retroflexes | Palatals | Velars | Velars | Glotals |
| | | Bilabials | Alveolars | Retroflexes | Palatals | plain | labial | Glotals |
| Oclusives | Oclusives | p | t | ʈ | | k | kʷ | ʔ |
| Africades | Africades | | | | ʧ | | | |
| Vibrants | Vibrants | | r | | | | | |
| Fricatives | Centrals | | s | ʂ | ʃ | x | xʷ | |
| Fricatives | Laterals | | | | ɬʲ | | | |
| Nasals | Nasals | m | n | | ɲ | | | |
| Aproximants | Centrals | | | | j | | w | |
| Aproximants | Laterals | | l | | lʲ | | | |
* /r/ s'articula usualment com [r] encara que en algunes ocasions és substituït pel al·lòfon [ɾ].
* /ʧ, ɲ, ʃ/ són consonants post-alveolars (palato-alveolars). /lʲ, ɬʲ/ són consonants palatalitzades alveolars.

### Síl·laba i fonotàctiques

El model de la síl·laba en la llengua cocopa és del tipus...
    (C)(C)(C)V(ː)(C)(C)
* Els grups consonàntics de dues consonants al començament d'una paraula consisteixen en general d'una fricativa i qualsevol altra consonant, per exemple /sp, ʂm, ʃp, xʧ/. En rares ocasions el grup consonàntic comença amb una consonant lateral o una oclusiva. Per exemple, /lʧ, ɬʲʧ, ps, ʧp/.
* Els grups de tres consonants a l'inici són molt rars. Entre els quals s'han registrat es troba /pxk, pxkʷ, spx/.

## Referències

* ↑ INEGI, 2005, pàgina 41.
* ↑ Cocopa a Ethnologue

## Bibliografia

* Crawford, James M. (1970). Cocopa Baby Talk. International Journal of American Linguistics, 36, 9-13.
* Crawford, James M. (1978). More on Cocopa Baby Talk. International Journal of American Linguistics, 44, 17-23.
* Crawford, James M. (1989). Cocopa Dictionary. University of California Publications in Linguistics (Vol. 114). Berkeley: University of California Press. ISBN 0-520-09749-1.
* Crawford, James M. (1983). Cocopa Texts. University of California Publications in Linguistics (Vol. 100). Berkeley: University of California Press. ISBN 0-520-09652-5.
* Crawford, James M. (1998). Classificatory Verbs in Cocopa. In Hinton, L. & Munro, P. (Eds.), American Indian Languages: Description and Theory (pp. 5–9). Berkeley: University of California.
* Mithun, Marianne. (1999). The Languages of Native North America. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0-521-23228-7 (hbk); ISBN 0-521-29875-X.
* Wares, Alan C. (1968). A Comparative Study of Yuman Consonantism. Janua Linguarum, Series Practica (No. 57). The Hauge: Mouton.

## Enllaços externs

* «Native American Audio Collections: Cocopa». Societat Filosòfica Americana. Arxivat de l'original el 2016-05-13. [Consulta: 2 febrer 2014].
* LLista Swadesh del cocopa (de Wiktionary)
* Diccionari cocopa a Google Books
* Cocopah language audio Bible stories and lessons - free mp3 downloads
* Cocopah basic lexicon at the Global Lexicostatistical Database