OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Jens Lüdtke

Jens Lüdtke (Stettin, 8 d'octubre de 1941 - 4 de gener de 2019) fou un romanista, catalanista i hispanista alemany.
Després de l'escola secundària a Baden-Baden ("Abitur" 1962) i del servei militar, va estudiar filologia romànica i anglesa a Tübingen i Saarbrücken (1964-1970). Fou assistent d'Eugen Coseriu (1972-1983, amb interrupcions) i, de 1972 a 1975, lector a la Universitat de Florència. El 1975 va obtenir el títol de doctor a la Universitat de Tübingen amb una tesi intitulada Prädikative Nominalisierungen mit Suffixen im Französischen, Katalanischen und Spanischen (publicació: Tübingen, Niemeyer, 1978). Va obtenir l'habilitació també a Tübingen el 1983 amb la tesi Sprache und Interpretation. Syntax und Semantik reflexiver Strukturen im Französischen (publicació: Tübingen, Narr, 1984). Des de 1983 va ser professor de Filologia Romànica a la Universitat de Bonn (fins a 1987), a la Universitat Lliure de Berlín (fins a 1994; de 1992 a 1993 en fou degà) i Heidelberg (fins a la jubilació el 2007). Entre altres activitats, de 2000 a 2002 fou president de l'associació marc que agrupa totes les associacions de romanistes alemanys (Balkanromanistenverband, Hispanistenverband, Katalanistenverband, Lusitanistenverband).
En la seva recerca hi va tenir un pes important la història de l'espanyol a Amèrica. Fou un dels coeditors del "Manual of Catalan Linguistics" de De Gruyter, publicat després de la seva mort.

## Publicacions

* Die romanischen Sprachen im Mithridates von Adelung und Vater. Studie und Text. Tübingen 1978.
* Katalanisch. Eine einführende Sprachbeschreibung. München 1984. ["El català. Una introducció descriptiva"]
* Romanische Wortbildung. Diachronisch – synchronisch – inhaltlich. Stauffenburg, Tübingen 2005, 2007.
** (Traduït a l'espanyol) La formación de palabras en las lenguas románicas. Su semántica en diacronía y sincronía. El Colegio de México, Mexiko City 2011.
* Los orígenes de la lengua española en América. Los primeros cambios en las Islas Canarias, las Antillas y Castilla del Oro. Vervuert, Madrid/Frankfurt am Main 2014.
* (coeditor amb Joan A. Argenter) Manual of Catalan Linguistics (De Gruyter, en premsa)
* Romanistische Linguistik. Sprechen im Allgemeinen – Einzelsprache – Diskurs. Ein Handbuch (De Gruyter, en premsa)

## Bibliografia

* Sprachgeschichte als Varietätengeschichte. Beiträge zur diachronen Varietätenlinguistik des Spanischen und anderer romanischer Sprachen, anläßlich des 60. Geburtstages von Jens Lüdtke = Historia de las variedades lingüísticas. Ed. per Andreas Wesch. Stauffenburg, Tübingen 2002.
* Klaus-Dieter Ertler (ed.): Romanistik als Passion II. LIT, Wien/Berlin 2011, p. 219–256.

## Enllaços externs

* Pàgina personal a la Universitat de Heidelberg
* Fitxa personal a "Portal del Hipanismo

## Referències

* ↑ Pàgina de la Universitat de Heidelberg (consulta 22 de gener de 2019)
* ↑ Vegeu un llistat de publicacions de tema hispànic a https://hispanismo.cervantes.es/hispanistas/220794/ludtke-jens
# Jacques Grimonpon

Jacques Grimonpon (30 de juliol de 1925 - 23 de gener de 2013) fou un futbolista francès.

## Selecció de França

Va formar part de l'equip francès a la Copa del Món de 1954 però no hi disputà cap partit. Fou jugador dels clubs Lille OSC, Le Havre AC, Lyon OU/Olympique Lyonnais i FC Girondins de Bordeaux.

## Referències

* ↑ Peyras, Annie «Le football pleure Jacques Grimonpon» (en francès). Sud-Ouest, 26-01-2013 [Consulta: 10 febrer 2013].
* ↑ Equips Arxivat 2013-10-17 a Wayback Machine. a FIFA.com
* ↑ Perfil a footballdatabase.eu
# Jean-Claude Leclercq

Jean-Claude Leclercq (Abbeville, 22 de juliol de 1962) va ser un ciclista francès, que fou professional entre 1984 i 1993. Descobert per Jean de Gribaldy, el 1985 es proclamà campió de França en ruta i el 1987 guanyà la Fletxa Valona.

## Palmarès

* 1985
** Campió de França en ruta
** Vencedor d'una etapa de l'Étoile des Espoirs
* 1986
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Suïssa
* 1987
** 1r a la Fletxa Valona
* 1988
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Suïssa
* 1990
** Vencedor de 2 etapes de la Tirrena-Adriàtica
* 1991
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Suïssa
** Vencedor d'una etapa del Tour de Romandia
** Vencedor d'una etapa del Critèrium International
* 1992
** Vencedor d'una etapa del Critèrium del Dauphiné Libéré

### Resultats al Tour de França

* 1986. 56è de la classificació general
* 1987. 50è de la classificació general
* 1988. 58è de la classificació general
* 1989. 68è de la classificació general
* 1990. 139è de la classificació general
* 1992. Abandona (11a etapa)

## Enllaços externs

* Fitxa de Jean-Claude Leclercq a sitiodeciclismo.net
# Joan Salat i Tarrats

Joan Salat i Tarrats (Cervera, 6 de maig del 1920 – Barcelona, 21 de febrer del 2008), paer en cap de Cervera per CiU durant més de dues dècades.
Estudià al "Pares del Cor de Maria" de Cervera i, posteriorment, es titulà de peritatge mercantil a Barcelona. Durant la Guerra civil espanyola fou reclutat en la Lleva del Biberó i hagué d'enfrontar-se a un consell de guerra acabada la contesa; com molts altres membres d'aquella lleva, no pogué tornar a casa fins al 1945.
Joan Salat fou paer en cap de Cervera durant vint-i-sis anys, del 1969 al 1995, i president del Consell Comarcal fins a aquell mateix any. Entre els anys 1976 i 1980 formà part de la "Comisión para el estudio de un régimen especial de la cuatro provincias catalanas" i de la "Comissió mixta de transferències de les diputacions catalanes a la Generalitat de Catalunya"; el 2004 lliurà a l'Arxiu Nacional de Catalunya còpia de la documentació generada per aquests ens.
El 1940 contribuí a la fundació de la revista local Segarra, on col·laborà publicant-hi un article mensual. Va ser membre fundador del Gran Teatre de la Passió, que presidí durant vint anys, i a la Passió hi interpretà el paper del fariseu Isacar més de 50 anys consecutius, fins al 2008.

## Notes

* ↑ Accedí al càrrec el 10 de març del 1969
* ↑ Sense relació directa amb Issacar, fill de Jacob

## Referències

* ↑ Emma Aixalà La quinta del biberó. Els anys perduts Barcelona: Proa, 2004 «Enllaç».
* ↑ «Anc04». Arxivat de l'original el 2007-02-04. [Consulta: 3 març 2008].

## Enllaços externs

* Necrològica a "Vilaweb"
* Data de la mort
* Dos talls de veu sobre les seves experiències en la Lleva del Biberó
* Fotografies de Salat en el seu paper de sacerdot a "La Passió" Arxivat 2007-06-08 a Wayback Machine.
# Joan de Lusignan

Joan de Lusignan és el nom dels següents personatges:
# Jens Weißflog

Jens Weißflog (Erlabrunn, República Democràtica Alemanya 1964) és un saltador amb esquís alemany, un dels més destacats de la dècada del 1980 i 1990.

## Biografia

Va néixer el 21 de juliol de 1964 a la ciutat d'Erlabrunn, població situada a l'estat de Saxònia, que en aquells moments formava part de la República Democràtica Alemanya (RDA) i que avui en dia forma part d'Alemanya.

## Carrera esportiva

Va participar, als 19 anys, en els Jocs Olímpics d'Hivern de 1984 realitzats a Sarajevo (RFS Iugoslàvia), on aconseguí guanyar en representació de la RDA la medalla d'or en la prova de salt curt i la medalla de plata en la prova de salt llarg. En els Jocs Olímpics d'Hivern de 1988 realitzats a Calgary (Canadà) aconseguí finalitzar en novena posició en la prova de salt curt i trenta-unè en el salt llarg. En els Jocs Olímpics d'Hivern de 1992 realitzats a Albertville (França) tornà a ser novè en el salt curt i trenta-tresè en els salt llarg, si bé fou cinquè en el salt llarg per equips realitzat per primera vegada en uns Jocs. En els Jocs Olímpics d'Hivern de 1994 realitzats a Lillehammer (Noruega) tornà a demostrar un gran nivell competiu, guanyant la medalla d'or en les proves de salt llarg individual i salt per equips, finalitzant així mateix quart en el salt curt individual.
Al llarg de la seva carrera ha guanyat nou medalles en el Campionat del Món d'esquí nòrdic, destacant dues medalles d'or en el salt individual curt (1985 i 1989). Així mateix ha guanyat quatre vegades el Torneig dels Quatre Trampolins (1983/1984, 1984/1985, 1990/1991 i 1995/1996).

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Jens Weißflog». [Consulta: 29 maig 2022].
* ↑ «WEISSFLOG Jens - Athlete Information». [Consulta: 29 maig 2022].
# Louis-Antoine-Marie-Joseph Dollo

    Aquest autor és citat en taxonomia animal amb el nom «Dollo».
Louis-Antoine-Marie-Joseph Dollo (Lilla, 7 de desembre del 1857 - Brussel·les, 19 d'abril del 1931) fou un paleontòleg belga, francès de naixement, conegut per haver formulat la llei de Dollo. El 1878, supervisà l'excavació de la cèlebre descoberta de nombrosos fòssils d'Iguanodon a Bernissart (Bèlgica).

## Referències

* Gould, S J «Dollo on Dollo's law: irreversibility and the status of evolutionary laws». Journal of the history of biology [Països Baixos], 3, 1970, pàg. 189-212. ISSN: 0022-5010. PMID: 11609651.
# Minneapolis (desambiguació)

«Minneapolis» té aquests significats:
# Luisa Seghezzi

Luisa Seghezzi (Bèrgam, 6 de desembre de 1965) va ser una ciclista italiana. El seu èxit més important va ser la medalla de bronze al Campionat del Món en ruta de 1990.

## Palmarès

* 1989
** Vencedora d'una etapa al Tour de la Drôme

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Pine Ridge (Alabama)

Pine Ridge és una població a l'estat d'Alabama dels Estats Units d'Amèrica.

## Demografia

Segons el cens del 2000 Pine Ridge tenia 243 habitants, 100 habitatges, i 70 famílies. La densitat de població era de 74,5 habitants/km².
Dels 100 habitatges en un 33% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58% hi vivien parelles casades, en un 7% dones solteres, i en un 30% no eren unitats familiars. En el 29% dels habitatges hi vivien persones soles el 12% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,01.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,3% tenia menys de 18 anys, un 11,1% entre 18 i 24, un 30,5% entre 25 i 44, un 22,2% de 45 a 60 i un 11,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones hi havia 89,8 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.250 $ i la renda mediana per família de 30.833 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.404 $ mentre que les dones 13.250 $. La renda per capita de la població era de 14.237 $. Aproximadament el 15,3% de les famílies i el 14,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Pine Ridge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 1r juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Pine Ridge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 1r juliol 2010].
# Unicaja

Unicaja (Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Ronda, Cádiz, Almería, Málaga, Antequera y Jaén) és una caixa d'estalvis andalusa amb seu a Màlaga.

## Història

Unicaja va ser creada el 18 de març de 1991 arran de la fusió de Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Cádiz, Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Almería, Caja de Ahorros y Préstamos de Antequera, Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Ronda i Caja de Ahorros Provincial de Málaga, l'any 2010 va absorbir Caja de Jaén (Caja Provincial de Ahorros de Jaen) i a finals de 2020 va anunciar l'absorció de Liberbank, donant lloc al cinquè banc més gran a Espanya per volum d'actius.

## Referències

* ↑ «Unicaja cumple hoy 125 años en pleno proceso de expansión» (en castellà). Diario de Cádiz, 15-08-2009. [Consulta: 13 març 2011].
* ↑ «Unicaja y Caja de Jaén firman su fusión» (en castellà). El País, 11-05-2010. [Consulta: 16 octubre 2010].
* ↑ «Unicaja i Liberbank arriben a un acord per fusionar-se». El Nacional, 29-12-2020. [Consulta: 29 desembre 2020].

## Vegeu també

* Confederació Espanyola de Caixes d'Estalvis
# Unicorn Store

Unicorn Store és una pel·lícula estatunidenca de comèdia del 2019 dirigida i coproduïda per Brie Larson a partir d'un guió escrit per Samantha McIntyre. És protagonitzada per Larson, Samuel L. Jackson, Joan Cusack, Bradley Whitford, Karan Soni, Mamoudou Athie, Mary Holland i Hamish Linklater.
La pel·lícula tingué una preestrena al Festival Internacional de Cinema de Toronto del 2017 i es va estrenar a nivell mundial el 5 d'abril de 2019 a través de la plataforma Netflix.

## Sinopsi

La Kit (Brie Larson) és una artista fracassada que torna a viure amb els seus pares i accepta una feina d'oficina en una agència de treball temporal. Un dia rep una misteriosa carta d'un venedor anònim (Samuel L. Jackson) que l'invita a La Botiga, un estrany lloc indeterminat que ven «el que necessites». El venedor li ofereix l'oportunitat de tenir-ho tot complint la seva fantasia de petita: tenir un unicorn.

## Repartiment

* Brie Larson com a Kit
* Samuel L. Jackson com El venedor
* Joan Cusack com a Gladys
* Bradley Whitford com a Gene
* Karan Soni com a Kevin
* Mamoudou Athie com a Virgil
* Mary Holland com a Joanie
* Hamish Linklater com a Gary
* Annaleigh Ashford com a Crystal
* Martha MacIsaac com a Sabrina
* Chris Witaske com a Matt
* Ryan Hansen com a Brock

## Referències

* ↑ Ford, Rebecca. «Samuel L. Jackson, Joan Cusack, Bradley Whitford Join Brie Larson's 'Unicorn Store'», 14-11-2016.
* ↑ Pond, Steve «Aaron Sorkin, Brie Larson, Louis CK Movies Added to Toronto Film Festival Lineup». TheWrap, 15-08-2017.
* ↑ «Unicorn Store».

## Enllaços externs

* Unicorn Store a The Numbers (anglès)
# Un amor sense final

Un amor sense final (títol original en anglès, Endless) és una pel·lícula de drama romàntic fantàstic estatunidenca del 2020 dirigida per Scott Speer i protagonitzada per Alexandra Shipp i Nicholas Hamilton. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Repartiment

* Alexandra Shipp com a Riley Jean Stanheight
* Nicholas Hamilton com a Chris Douglas
* DeRon Horton com Jordan
* Famke Janssen com a Lee Douglas
* Eddie Ramos com a Nate
* Zoe Belkin com a Julia
* Ian Tracey com a Richard
* Catherine Lough Haggquist com a Helen
* Aaron Pearl com el pare de Chris
* Barbara Meier com a Teri

## Referències

* ↑ DeFore, John. «'Endless': Film Review», 13-08-2020. [Consulta: 26 desembre 2020].
* ↑ D'Alessandro, Anthony. «Famke Janssen Boards Scott Speer's Drama 'Endless'». Deadline Hollywood, 27-11-2018. [Consulta: 26 desembre 2020].
* ↑ DeFore, John. «'Endless': Film Review», 13-08-2020. [Consulta: 26 desembre 2020].
* ↑ «Endless». Goita què fan, ara!. [Consulta: 5 juliol 2023].
# Tsundí (Mekhelta)

* Per a altres significats, vegeu «Tsundí».
Tsundí (en rus: Цунди) és un poble del Daguestan, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 368 habitants. Pertany al districte rural de Mekhelta.

## Referències

* ↑ Закон Республики Дагестан от 13 января 2005 года № 6 «О статусе и границах муниципальных образований Республики Дагестан»
# Up with the Birds

«Up with the Birds» és una cançó de la banda britànica Coldplay llançada com a cinquè senzill de l'àlbum Mylo Xyloto. El 21 d'abril de 2012 van llançar una edició limitada en format de vinil de 7", coincidint amb el Record Store Day. Van llançar una remesa d'unes 2000 unitats distribuïdes per diversos països com Estats Units, Regne Unit o França. Inclou samples de «Driven by You» (1991) del músic anglès Brian May, i una interpolació lírica d'«Anthem», del músic canadenc Leonard Cohen.

## Referències

* ↑ «Record Store Day - April 21, 2012» (en anglès). StrictlyDiscs.com. [Consulta: 26 octubre 2017].
# Txilindron

El txilindron és una preparació típica de l'Aragó, Navarra i algunes zones del País Basc. És una salsa a base d'hortalisses, normalment pebrots i ceba, i la mixta s'espessa amb farina. La salsa és prou líquida i l'hortalissa és tallada molt petita, com si fos una sopa. Sol acompanyar carns com el pollastre.
Aquesta salsa, igual que la piperrada, són salses a base d'hortalissa que provenen de la cuina més casolana i tradicional. Ambdues salses tenen una certa semblança amb la samfaina o el pisto però en tots dos casos els ingredients i les quantitats varien.
# Unió Professional

Unió Professional (el nom oficial en castellà és Unión Profesional) és una associació professional constituïda com un fòrum el 1980. Està integrada per 33 consells generals de col·legis professionals.

## Referències

* ↑ Pérez de Lama, Ernesto (dir.). Manual del Estado Español 1999. Madrid: LAMA, 1998, p. 671. ISBN 84-930048-0-4.
# Unió Progressista Senegalesa

La Unió Progressista Senegalesa (UPS) és un antic partit polític senegalès. Fundat l'any 1958, el 1976 va prendre el nom de Partit Socialista.

## Bibliografia

* (francès) Mamadou Lô, « L'Union progressiste sénégalaise », in Collectif, Forces politiques en Afrique Noire, Paris, PUF, 1966, p. 105-213 (Diplôme d'Études Supérieures)
* (francès) Jacques Mariel Nzouankeu, Les partis politiques sénégalais, Dakar, Clairafrique, 1984, 146 p.
* (francès) François Zuccarelli, Un parti politique africain, l'Union progressiste sénégalaise, Librairie générale de droit et de jurisprudence, 1970, 401 p.
# Unió Progressista de Fiscals

La Unió Progressista de Fiscals és una associació professional espanyola fundada el 5 de juny de 1985 i que està integrada per fiscals amb el desig de «promoure la plena realització dels principis, drets i llibertats consagrats en la Constitució». La seva seu es troba en València.
La Unió Progressista de Fiscals sorgeix com a escissió de l'Associació de Fiscals existent com a única organització professional des de 1980 i a l'empara de l'article 127 de la Constitució de 1978 i l'article 54 de l'Estatut Orgànic del Ministeri Fiscal de 1981. Les seves finalitats generals, a més del descrit de promoure la plena realització dels drets constitucionals, s'orienten cap a la defensa dels principis d'imparcialitat i legalitat, la defensa dels drets socials, la independència judicial i satisfer els sectors marginats. Quant a la pròpia fiscalia, la defensa dels interessos i drets professionals dels fiscals.
Està organitzada en dos nivells: el Congrés, màxim òrgan els representants del qual són escollits pels associats; i el Secretariat Permanent, triat per aquell, amb funcions executives. El President del Secretariat Permanent és, des de setembre de 2008, Emilio Sánchez Ulled.

## Referències

* ↑ Que es la UPF al web de l'associació
* ↑ Història Arxivat 2015-05-09 a Wayback Machine. al web de l'associació

## Enllaços externs

* Web de l'associació
# Unió metall-semiconductor

En la física de l'estat sòlid, una unió metall-semiconductor (M-S) és un tipus d'unió elèctrica en què un metall entra en contacte estret amb un material semiconductor. És el dispositiu semiconductor pràctic més antic. Les unions M–S poden ser rectificatives o no rectificatives. La unió rectificadora metall-semiconductor forma una barrera Schottky, fent un dispositiu conegut com a díode Schottky, mentre que la unió no rectificadora s'anomena contacte òhmic. (En canvi, una unió semiconductor-semiconductor rectificadora, el dispositiu semiconductor més comú avui en dia, es coneix com a unió p–n).
Les unions metall-semiconductor són crucials per al funcionament de tots els dispositius semiconductors. Normalment es desitja un contacte òhmic, de manera que la càrrega elèctrica es pugui conduir fàcilment entre la regió activa d'un transistor i els circuits externs. De tant en tant, però, una barrera Schottky és útil, com en els díodes Schottky, els transistors Schottky i els transistors d'efecte de camp de metall-semiconductor.
Que una determinada unió metall-semiconductor sigui un contacte òhmic o una barrera Schottky depèn de l'alçada de la barrera Schottky, Φ$_B$, de la unió. Per a una alçada de barrera Schottky prou gran, on Φ$_B$ és significativament superior a l'energia tèrmica kT, el semiconductor s'esgota prop del metall i es comporta com una barrera Schottky. Per a altures de barrera Schottky més baixes, el semiconductor no s'esgota i, en canvi, forma un contacte òhmic amb el metall.

## Referències

* ↑ Semiconductor Devices: Modelling and Technology, Nandita Dasgupta, Amitava Dasgupta.(2004) ISBN 81-203-2398-X
* ↑ Pratiyush, Anamika Singh; Krishnamoorthy, Sriram; Muralidharan, Rangarajan; Rajan, Siddharth; Nath, Digbijoy N.. Advances in Ga2O3 solar-blind UV photodetectors (en anglès). https://www.sciencedirect.com.+ Elsevier, 2019, p. 369–399. DOI 10.1016/B978-0-12-814521-0.00016-6.
* ↑ «Metal-Semiconductor Junction - Engineering Physics» (en anglès). https://www.physicsglobe.com.+[Consulta: 8 octubre 2022].
* ↑ «[https://parts.jpl.nasa.gov/mmic/3-II.PDF 24 II. Metal–Semiconductor Junctions]» (en anglès). https://parts.jpl.nasa.gov/.+[Consulta: 8 octubre 2022].
# Urbanització Santa Margarida (Roses)

La Urbanització de Santa Margarida a Roses (Alt Empordà) és un complex urbanístic turístic desenvolupat als anys 60 del Segle XX. Es tracta d'una marina residencial (marina interior) construïda a l'antiga zona d'aiguamolls de la desembocadura del riu Grau, per la qual serpentegen quinze quilòmetres de canals. Es troba en plena badia de Roses, a l'esquerra del Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà i a poca distància del litoral del cap de Creus.
La xarxa de canals disposa de més de 1.500 amarradors per a embarcacions de fins a 22 metres d'eslora. A la urbanització hi ha diferents bars, restaurants i botigues especialitzades en nàutica. A més, a la població de Roses, situada amb prou feines a dos quilòmetres, es poden trobar tot tipus de comerços i serveis.
La bocana està oberta a l'oest i té un calat de 2,5 metres. Venint des del mar resulta fàcil confondre-la amb la de la Marina d'Empuriabrava, situada a una milla en direcció sud-oest.
La construcció d'aquesta urbanització va comportar litigis a partir de denúncies d'entitats ecologistes, donada la importància medioambiental dels terrenys. El 2011 el Ministeri de Medi Ambient del Govern Espanyols va legalitzar la urbanització.
L'any 2001, a l'Hotel Montecarlo, hi va haver un atemptat on va morir-hi un Mosso d'Esquadra.
L'any 2010 la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Roses van impulsar la retirada d'embarcacions enfonsades i la netja dels canals.

## Referències

* ↑ «Canals de Santa Margarida». [Consulta: 15 juliol 2022].
* ↑ Castedo, Antía «'Amnistía' urbanística en Roses» (en castellà). El País [Madrid], 11-06-2011. ISSN: 1134-6582.
* ↑ ACN. «Retiren les embarcacions del canal de Roses que van naufragar els darrers 30 anys» (en catalan). [Consulta: 15 juliol 2022].