OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Raffaele Vanni

Raffaele Vanni (Roma, 15 de febrer de 1922 - Roma, 14 de setembre de 2019) va ser un sindicalista i polític italià.
Va ser elegit com a secretari general de la Unió Italiana del Treball (UIL) entre 1969 i 1976.

## Vegeu també

* UIL
* Luigi Angeletti
* Lino Ravecca
* Ruggero Ravenna
* Giorgio Benvenuto
* Pietro Larizza

## Bibliografia

* (Autobiografia) Raffaele Vanni, a cura di Camillo Benevento: "Gli anni della mia segreteria generale UIL". Tullio Pironti Editore, Napoli 2012. ISBN 978-88-7937-583-2. (italià)

## Enllaços externs

* Fitxa sobra "Gli anni della mia segreteria generale UIL" a tulliopironti.it (italià)
# Solvay

Solvay és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 6.423 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Solvay tenia 6.844 habitants, 3.030 habitatges, i 1.766 famílies. La densitat de població era de 1.611,5 habitants per km².
Dels 3.030 habitatges en un 26,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 39,4% hi vivien parelles casades, en un 14,4% dones solteres, i en un 41,7% no eren unitats familiars. En el 35,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,26 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,3% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 27,7% entre 25 i 44, un 20,6% de 45 a 60 i un 20% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.084 $ i la renda mediana per família de 40.057 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.045 $ mentre que les dones 23.822 $. La renda per capita de la població era de 19.441 $. Entorn del 10,6% de les famílies i el 12% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Solvay». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Solvay». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ramon Godó

Ramon Godó és el nom dels següents personatges:
* Ramon Godó i Llucià, (1801 - 1865), polític, alcalde d'Igualada i empresari tèxtil català.
* Ramon Godó i Pié, (1825 - 1883) empresari català i propietari de la fàbrica Igualadina Cotonera.
* Ramon Godó Lallana, (1864 - 1931), I comte de Godó.
# Ramon Godó i Lallana

Ramon Godó i Lallana (castellà: Ramón Godó Lallana) (Bilbao, 11 de maig de 1864 - Barcelona, 20 de setembre de 1931), primer comte de Godó, fou un empresari i polític català, fill de Carles Godó i Pié i nebot de Bartomeu Godó i Pié, fundadors del diari La Vanguardia.

## Biografia

Ramón Godó nasqué l'any 1864 a Bilbao, fill de Carles Godó i Pié i Antonia Lallana, durant l'època en què el seu pare i el seu oncle gestionaven les delegacions comercials a Bilbao i Oviedo de l'empresa familiar dels Godó. Amb la crisi de la Tercera Guerra Carlina retornaren tots a Barcelona.
El seu pare morí l'any 1897 i ell es feu càrrec de la propietat del diari La Vanguardia. Ramón Godó va fundar l'any 1912 la Paperera Godó per trencar el monopoli imposat per "La Papelera Española" i així subministrar paper al seu diari. Va impulsar l'expansió i influència del diari, que va establir la seva seu al carrer Pelai de Barcelona.
Alhora, milità al Partit Liberal, amb el que fou elegit diputat pel districte d'Igualada a les eleccions generals espanyoles de 1899, 1901, 1903 i 1905. Fou el primer comte de Godó, títol que va rebre l'any 1916 de mans del rei Alfons XIII.
Ramon Godó Lallana era un home coix, amb un problema de sordesa i quasi cec d'un ull, però amb una gran intel·ligència i talent per a les finances. Casat amb Rosa Valls i Valls (1880-1922), fou pare, entre altres fills, de Carles de Godó i Valls, segon comte de Godó, que l'any 1965 instaurà un premi periodístic amb el seu nom, en ocasió del centenari del seu naixement.
Una plaça a Copons, localitat on Ramon Godó Lallana tenia una casa, s'anomenà en honor seu.

## Vegeu també

* Grupo Godó
* La Vanguardia

## Referències

* ↑ Fitxa de Ramón Godó al Congrés dels Diputats
* ↑ Cinco Dias, 125 años de Barcelona y la familia Godó
* ↑ «Esquela de defunció de Rosa Valls i Valls». La Veu de Catalunya, 02-01-1922, pàg. 4.
* ↑ AnoiaEnViu, Plaça Major porxada i nucli antic de Copons Arxivat 2010-09-30 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Godó a enciclopedia.cat
# São Vicente (Abrantes)

São Vicente era una freguesia portuguesa al municipi d'Abrantes, a la província de Ribatejo, a la Regió del Centre (Região das Beiras) i a la subregió del Médio Tejo, amb una superfície de 38,20 km² i 11.622 habitants (2011).
Llarga i estreta, la freguesia de São Vicente inclou la meitat nord de la ciutat d'Abrantes i l'àrea rural que és relativament gran, se situa al nord d'aquesta. Té com a veïns els municipis de Sardoal, al nord-est, i les freguesias de Carvalhal al nord, Alferrarede a l'est, São João al sud-est, São Miguel do Rio Torto al sud, Tramagal al sud-oest, Rio de Moinhos i Aldeia do Mato a l'oest i Souto al nord-oest. Està en la ribeira del costat dret del riu Tajo al llarg de dos límits amb São Miguel do Rio Torto i Tramagal.
En el marc de la reforma administrativa nacional de 2013, va ser fusionada amb la freguesia de São João i Alferrarede per donar lloc a una nova, Abrantes e Alferrarede.

## Patrimoni

* Pòrtic de l'esglèsia del Convento da Esperança (teatro velho) i el pati (antic claustre) des las três cisternas que es troba a prop
* Esglesia de San Vicente <small id="mwHQ">/ Igreja de São Vicente</small>
* Runes del Convento de Santo António, a Quinta da Arca, i l'aqüeducte
* Casa na Rua do Marquês de Pombal, 1
* Casa na Rua do Actor Taborda, 54
* Ermita de Santa Ana<small id="mwJw">/ Ermida de Santa Ana</small>
* Casa na Rua de D. Miguel de Almeida, 23
* Casa na Rua do Paço Real (D. JoãoIV), 43 - Palácio Almada
* Casa na Travessa do Pacheco, 6
* Casa na Rua do Actor Taborda, 18
* Casa na Rua do Actor Taborda, 40
* Casa na Rua da Boga, 10 e 12 (Comptes d'Abrantes)
* Casa na Rua da Boga, 42 (Comptes d'Abrantes)
* Casa na Rua José Estêvão, 35
* Casa na Rua José Estêvão, 3
* Casa na Rua José Estêvão, 28
* Casa na Rua José Estêvão, 47
* Casa na Rua da Feira, 8 (Dr. Oliveira)
* Nichos Padrões
* Ermita de San Lorenzo <small id="mwRA">/ Ermida de São Lourenço</small>
* Hospital da Misericórdia de Abrantes
* Igreja da Misericórdia de Abrantes
* Casa da Câmara Municipal de Abrantes
* Casa na Rua do Actor Taborda, 56
* Casa na Rua do Actor Taborda, 20
* Casa na Rua do Actor Taborda, 42
* Casa na Rua da Boga, 44 (Comptes d'Abrantes)
* Casa na Rua José Estêvão, 37
* Casa na Rua José Estêvão, 3-A
* Casa na Rua José Estêvão, 30
* Casa na Rua José Estêvão, 49
* Casa na Travessa do Pacheco, 8
* Cine-Teatro São Pedro

## Referències

* ↑ Instituto Nacional de Estatística
* ↑ Eurostat
* ↑ Diário da República. «Law nr. 11-A/2013, pages 552 4» (pdf) (en portuguese). [Consulta: 4 juliol 2014].
# Ral·li do Cocido

El Ral·li do Cocido és una prova de ral·li que es disputa anualment des de 1996 a la localitat gallega de Lalín, a la Província de Pontevedra. És puntuable pel Campionat de Galícia de Ral·lis i, des del 2018, també pel Campionat d'Espanya de Ral·lis d'Asfalt.
El nom de la prova prové del popular plat gastronòmic del Cocido gallec, que es celebra de forma anual amb una festa a Lalín.

## Palmarès

| Any | Pilot | Copilot | Vehicle |
| 1996 | Javier Paz | Moncho Seoane | Ford Escort RS Cosworth |
| 1997 | Javier Piñeiro | Manuel Ferreiro | Renault Clio Maxi |
| 1998 | Javier Paz | Manuel Ferreiro | Ford Escort RS Cosworth |
| 1999 | Germán Castrillón | Estrella Castrillón | Mitsubishi Lancer Evo IV |
| 2000 | Manuel Senra | Faustino Suárez | Peugeot 306 Kit Car |
| 2001 | Manuel Senra | Faustino Suárez | Peugeot 306 Kit Car |
| 2002 | Manuel Senra | Faustino Suárez | Peugeot 306 Kit Car |
| 2003 | Manuel Senra | Faustino Suárez | Peugeot 306 Kit Car |
| 2004 | Antonio Villar | José Ramón Seoane | Peugeot 306 Kit Car |
| 2005 | Manuel Senra | Faustino Suárez | Peugeot 306 Kit Car |
| 2006 | José M. Martínez Barreiro | Manuel Campos | Peugeot 306 Kit Car |
| 2007 | José M. Martínez Barreiro | Manuel Campos | Peugeot 306 Kit Car |
| 2008 | Pedro Burgo | Marcos Burgo | Mitsubishi Lancer Evo VIII |
| 2009 | José M. Martínez Barreiro | Manuel Campos | Peugeot 306 Kit Car |
| 2010 | Alberto Meira | Álvaro Bañobre | Mitsubishi Lancer Evo X |
| 2011 | Iván Ares | José Antonio Pintor | Mitsubishi Lancer Evo VIII |
| 2012 | Alberto Otero | Laura San Emeterio | Mitsubishi Lancer Evo IX |
| 2013 | Luis Vilariño | Ramón López | Mitsubishi Lancer Evo X |
| 2014 | Iván Ares | Álvaro Bañobre | Porsche 911 GT3 |
| 2015 | Alejandro Pais | Santiago Pais | Mitsubishi Lancer Evo X |
| 2016 | Iván Ares | Mario González | Porsche 997 GT3 RS 3.8 |
| 2017 | Víctor Senra | David Vázquez | Ford Fiesta R5 |
| 2018 | Iván Ares | José Antonio Pintor | Hyundai i20 R5 |
| 2019 | Iván Ares | David Vázquez | Hyundai i20 R5 |
| 2021 | Óscar Palacio | Alberto Iglesias | Ford Fiesta Rally2 |
| 2022 | Víctor Senra | Alejandro López | Škoda Fabia R5 |

## Enllaços externs

* Web oficial

## Referències

* ↑ «Iván Ares vence en el Rally Do Cocido» (en castellà). [Consulta: 11 maig 2022].
* ↑ «Rali do Cocido: Víctor Senra, campeón» (en castellà), 31-03-2017. [Consulta: 11 maig 2022].
* ↑ García, M. R. «Ares gana el Rallye do Cocido» (en castellà), 17-03-2018. Arxivat de l'original el 2022-08-13. [Consulta: 11 maig 2022].
* ↑ «Ivan Ares es el rey del Cocido» (en castellà), 22-06-2019. [Consulta: 11 maig 2022].
* ↑ L.D. «Óscar Palacio vence en el Rali do Cocido» (en castellà), 17-10-2021. [Consulta: 11 maig 2022].
* ↑ «Hegemonía sin rival para Víctor Senra en el Rali do Cocido 2022» (en castellà), 23-04-2022. [Consulta: 11 maig 2022].
# Tafraout

Tafraout (àrab: تافراوت, Tāfrāwt; amazic estàndard marroquí: ⵜⴰⴼⵔⴰⵡⵜ, Tafrawt) és un municipi de la província de Tiznit, a la regió de Souss-Massa, a la part central de l'Anti-Atles, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 6.345 persones.

## Nom i etimologia

El significat bàsic del nom femení chelja tafrawt és ‘conca o cisterna en la qual l'aigua extreta d'un pou és vessada’, amb un significat derivat ‘vall'. El centre de la ciutat de Tafraout és situat en realitat en una petita vall, al peu de la muntanya Lkest.
Un habitant singular masculí es diu en chelja u Tfrawt, plural ayt Tfrawt; un habitant femení singular és ult Tfrawt, plural ist Tfrawt.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
* ↑ Vegeu Laoust (1936:123) "bassin ; citerne où s'accumule l'eau tirée d'un puits ou amenée d'une source"; Destaing (1938:288) "vallée".
* ↑ Tfrawt és l'estat adjunt del substantiu Tafrawt.

## Bibliografia

* Destaing, E.. Etude sur la tachelḥît du Soûs. Vocabulaire français-berbère. París: Leroux, 1938.
* Laoust, E.. Cours de berbère marocain. Dialectes du Sous du Haut et de l'Anti-Atlas. Deuxième édition revue et corrigée. Paris: Société d'éditions géographiques, maritimes et coloniales (first ed. Paris: Challamel, 1921), 1936.

## Galeria de fotos

* Tafraout
* Casa a Tafraout
* Tafraout el dia de mercat
* Vall dels Ammeln, Tafraout
* Les rochers bleus a Doutalzought. Tafraout pel pintor Jean Vérame
* Vall dels Ammeln, Tafraout
* Vall dels Ammeln, Tafraout
* Tafraout, vila
* Tafraout, minaret

## Enllaços externs

* De Taroudant à Tafraout, le Maroc sans les touristes a Le Monde.fr
# Sportgemeinschaft 09 Wattenscheid

L'Sportgemeinschaft 09 Wattenscheid e.V. és un club de futbol alemany del barri de Wattenscheid, a la ciutat de Bochum, a l'estat de Rin del Nord-Westfàlia.

## Història

Fins a 1975 Wattenscheid fou una ciutat independent, passant aleshores a ser un barri de la ciutat de Bochum.
El club reclama com a data de fundació el 18 de setembre de 1909, amb la fundació del club Ballspiel-Verein Wattenscheid, resultat de la fusió de dos clubs anteriors anomenats BV Sodalität der Wattenscheid i BV Teutonia Wattenscheid.
El club jugà campionats locals fins que la temporada 1944-45 aparegué per primer cop a una competició nacional, la Gauliga Westfalen. L'any 1958 ingressà a la Verbandsliga Westfalen (III) i el 1969 assolí l'ascens a la Regionalliga West (II). Malgrat el títol aconseguit el 1974 el club continuà jugant a la segona categoria alemanya, coincidint amb la creació de la 2. Bundesliga Nord. Durant la segona meitat de la dècada de 1970 i tota la de 1980 el club romangué a la 2. Bundesliga. Finalment, el 1990 el club assolí l'ascens a la Bundesliga, on hi romangué durant quatre temporades consecutives. Durant aquests anys destacà el derbi a la màxima categoria amb el VfL Bochum. El 1994 descendí a Segona, on passà dues temporades, baixà una temporada a la Regionalliga i retornà a Segona on hi jugà dues temporades més, fins al 1999. A partir d'aquest any, el club descendí a les categories regionals, jugant a la Regionalliga, l'Oberliga i la Verbandsliga Westfalen.

## Palmarès

* Regionalliga West (II):
** 1974
* Amateurliga Westfalen (III):
** 1969
* Regionalliga West/Südwest (III):
** 1997
* Copa de Westfàlia:
** 1996
* Oberliga Westfalen (IV):
** 2005
* Verbandsliga Westfalen (V):
** 2008

## Referències

* ↑ «(alemany) Lligues de futbol a Alemanya». Das deutsche Fußball-Archiv. [Consulta: 20 agost 2013].

## Enllaços externs

* Web oficial (alemany)
* Perfil a abseits-soccer.com Arxivat 2010-10-30 a Wayback Machine.
# Rasa de Salats

La Rasa de Salats és un torrent afluent per la dreta de la Riera de Llanera. Neix al Clot del Noguer, a uns 850 m. a l'oest del poble d'Ardèvol i s'escola cap a la Riera de Llanera seguint la direcció predominant cap a l'oest.
Des del seu naixement, la Rasa de Salats passa successivament pels següents termes municipals.
Municipis :
| | Longitud (en m.) | % del recorregut |
| Per l'interior del municipi de Pinós | 684 | 21,03% |
| Per l'interior del municipi de Torà | 2.568 | 78,97% |

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica de la Rasa de Salats està constituïda per 22 cursos fluvials que en total sumen una longitud de 10.109 m. El conjunt d'aquesta xarxa hidrogràfica transcorre pels següents termes municipals:

## Enllaços externs

   * Taula amb les dades detallades de la xarxa hidrogràfica de la Riera de Llanera full de càlcul

## Referències

* 1 2 Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Referèndum constitucional de Luxemburg de 2015

El referèndum d'esmena constitucional de Luxemburg es va celebrar el 7 de juny de 2015. Tot i que aquest referèndum no era vinculant, el govern va afirmar que s'adheriria al resultat. En qualsevol cas, les tres propostes de canvis constitucionals proposades van ser rebutjades pels votants.

## Preguntes

Als votants se'ls van fer tres preguntes independents:
* Rebaixar el límit d'edat per votar als 16 anys: "Aprova la idea que els ciutadans de Luxemburg d'entre 16 i 18 anys haurien de tenir el dret de registrar-se a voluntat en llistes electorals amb l'objectiu de participar com a votants en les eleccions a la Cambra de Diputats, les eleccions europees, les eleccions municipals i en referèndums?"
* Dret de vot dels estrangers: "Aprova la idea que els residents sense nacionalitat luxemburguesa haurien de tenir el dret de registrar-se a voluntat en llistes electorals amb l'objectiu de participar com a votants en les eleccions a la Cambra de Diputats, amb la doble condició que hagin residit un mínim de deu anys a Luxemburg i que prèviament hagin participat en eleccions europees o municipals a Luxemburg?
* Introducció d'un límit en els mandats: "Aprova la idea de limitar a deu anys el període màxim durant el qual qualsevol persona pot formar part del govern (gabinet)?"
Hi havia una quarta pregunta, però que fou eliminada finalment per acord del govern luxemburguès amb representants religiosos el gener de 2015:
* Aprova la idea que l'estat no hauria de tenir l'obligació de fer-se càrrec de les pensions dels ministres de les religions reconegudes?

## Resultats

| Pregunta | A favor | A favor | En contra | En contra | Nuls/ En blancs | Total | Votants registrats | Proporció |
| Pregunta | Vots | % | Vots | % | Nuls/ En blancs | Total | Votants registrats | Proporció |
| Abaixar l'edat de vot als 16 anys | 40,102 | 19.13 | 169,899 | 80.87 | 4,835 | 214,836 | 246,974 | 86.99 |
| Dret als estrangers a votar | 46,031 | 21.98 | 163,362 | 78.02 | 5,443 | 214,836 | 246,974 | 86.99 |
| Introducció de límit temporal als mandats | 62,835 | 30.07 | 146,096 | 69.93 | 5,905 | 214,836 | 246,974 | 86.99 |
| Font: Govern de Luxemburg |||||||||

## Referències

* ↑ «Le référendum aura lieu le 7 juin 2015» (en francès). Luxemburger Wort, 23-10-2014. [Consulta: 4 desembre 2015].
* ↑ «Four questions for Luxembourg referendum» (en anglès). Luxemburger Wort, 22-09-2014. Arxivat de l'original el 2015-05-17. [Consulta: 4 desembre 2015].
# Referèndum constitucional de Cuba de 2022

El referèndum de Cuba de 2022 va tenir lloc el 25 de setembre de 2022 per a permetre que la població cubana voti sobre un nou Codi de les Famílies que legalitzi el matrimoni homosexual, l'adopció homoparental i la gestació subrogada.
Originalment inclòs en el projecte de nova Constitució adoptat per referèndum en 2019, el nou codi és finalment objecte d'una votació separada a causa del rebuig d'aquesta extensió del matrimoni i l'adopció a les parelles homosexuals, ja el govern temia que aquest rebuig afectés la votació del seu projecte constitucional, posteriorment adoptat per una gran majoria de votants. El nou Codi de les Famílies va ser finalment aprovat pel 66,87% dels vots, havent tingut una participació del 74%, la qual cosa és molt baixa en comparació amb altres votacions realitzades al país.

## Referències

* ↑ «El referendo del Código de las Familias en Cuba podría ser en septiembre (+Video)» (en castellà). Noticias Cuba, 28-12-2021. [Consulta: 12 maig 2022].
* 1 2 «Aprobado nuevo Código de las Familias: Referendo popular se celebrará el 25 de septiembre» (en castellà). Cubadebate.cu, 22-07-2022. [Consulta: 23 juliol 2022].
* ↑ «El 66% de los votos es por el Sí al Código de las Familias, indican resultados preliminares» (en castellà). Granma.cu, 26-09-2022. [Consulta: 26 setembre 2022].
* ↑ de 2022, Por Newsroom Infobae25 de Septiembre. «La abstención marca el referendo por el Código de las Familias en Cuba» (en espanyol europeu). [Consulta: 30 setembre 2022].
# Referèndum constitucional de Niue de 1974

El 3 de setembre de 1974, es va celebrar un referèndum constitucional a Niue. La constitució va ser aprovada amb el suport del 65% dels votants, i es va fer efectiva el 19 d'octubre del mateix any.

## Rerefons

La constitució proposada va ser redactada per Robert Quentin Quentin-Baxter, un professor de dret constitucional i jurisprudència de la Universitat Victòria de Wellington, en consulta amb l'Assemblea de Niue. La nova constitució convertiria Niue en una regió autònoma sota la sobirania de Nova Zelanda; els illencs obtindrien la ciutadania de Nova Zelanda i es podrien establir lliurement a Nova Zelanda. Establia una Assemblea de 21 membres, formada pel President i per 20 membres electes (14 provinents dels diferents districtes electorals basats en els municipis i sis d'un districte electoral nacional). L'Assemblea seria l'encarregada de elegir el Premier (primer ministre), que triaria uns altres tres membres per formar el Consell Executiu de quatre persones.
El referèndum va ser aprovat per l'Assemblea de Niue el 16 de juliol de 1974, i la constitució proposada va ser aprovada en el Parlament de Nova Zelanda a través del projecte d'esmena de Niue i de l'Acta Constitutiva de Niue.

## Resultats

La pregunta era la següent: Votes a favor de l'auto-govern per a Niue en lliure associació amb Nova Zelanda en base a la Constitució i a l'Acta Constitucional de 1974? (en anglès: Do you vote for self-government for Niue in free association with New Zealand on the basis of the Constitution and the Niue Constitution Act 1974?)
| Tria | Vots | % |
| A favor | 887 | 65.41 |
| En contra | 469 | 34.59 |
| Total vots vàlids | 1.356 | 100.0 |
| Vots vàlids | 1.356 | 97.98 |
| Vots no vàlids/en blanc | 28 | 2.02 |
| Total | 1.384 | 100.0 |

## Referències

* 1 2 3 4 5 Niue, 3 September 1974: Constitution Direct Democracy Plantilla:In lang
* 1 2 3 Niue moves to self-government Pacific Islands Monthly, August 1974, p2
# Ramon Pinyol

«Ramon Pinyol» té aquests significats:
# Sparone

Sparone (arpità Sparun) és un municipi italià, situat a la ciutat metropolitana de Torí, a la regió del Piemont. L'any 2007 tenia 1.174 habitants. Està situat a la Vall d'Orco, una de les Valls arpitanes del Piemont. Limita amb els municipis d'Alpette, Canischio, Corio, Forno Canavese, Ingria, Locana, Pont-Canavese, Pratiglione, Ribordone i Ronco Canavese.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Valentino Nugai | Llista cívica |
# Querquetula

Querquetula va ser una antiga ciutat de Latium esmentada només per Plini el Vell entre les ciutats i pobles ja extints al seu temps. Dionís d'Halicarnàs diu que era una de les trenta ciutats que formaven la Lliga Llatina. Cap dels dos autors parla de la seva posició, i no torna a ser esmentada en cap altre lloc. Segurament ja no existia en un període més tardà.
Podria correspon a la moderna Corcollo, a uns 3 km al nord-est de Gabii i a poca distància de la Vil·la Adriana, però només és una suposició.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Querquetula». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 7 juny 2023].
# Quíscal de Nicaragua

El quíscal de Nicaragua (Quiscalus nicaraguensis) és un ocell de la família dels ictèrids (Icteridae).

## Hàbitat i distribució

Habita pantans d'aigua dolça, vores de llacs i pastures de les terres baixes del sud-oest de Nicaragua i nord de Costa Rica.

## Referències

* ↑ «Quíscal de Nicaragua». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Regne d'Anarta

El regne d'Anarta és un regne de l'Índia esmentat al Mahabharata que ocupava gran part de l'actual Gujarat. Va ser dominat per la dinastia Seuna després de veure's empaitada a la regió de Surasena. La seva capital fou Dwaraka. Revati va néixer en aquest regne.

## Referències

* ↑ Kisari Mohan Ganguli, The Mahabharata of Krishna-Dwaipayana Vyasa Translated into English Prose, 1883-1896.
# Tarariras

Tarariras, també coneguda com a Joaquín Suárez, és una localitat que es troba al departament de Colonia, al sud de l'Uruguai.

## Geografia

La ciutat està situada a la zona del departament de Colonia, a una altitud de 73 msnm. Està ubicada a la intersecció de les rutes 22 i 55, a uns 45 km de la capital departamental, Colonia del Sacramento. La distància a la ciutat de Montevideo és de 165 km.

## Població

D'acord amb les dades del cens del 2004, Tarariras tenia 6.070 habitants (2004).

## Economia

És molt important l'activitat agropecuària, especialment la indústria làctia, present des de 1929.

## Referències

* ↑ Dades geogràfiques a fallingrain.com (anglès)
* ↑ Dades a l'Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai PDF (castellà)

## Enllaços externs

* Pàgina web de Tarariras (castellà)