OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# President del Kirguizstan

El president del Kirguizstan, oficialment el president de la República Kirguís (en kirguís: Кыргыз Республикасынын Президенти, en rus: Президент Киргизской Республики), és el cap d'Estat i cap de Govern de la República Kirguís. El president dirigeix el poder executiu del govern nacional, és el comandant en cap de l'exèrcit kirguís i també dirigeix el Consell de Seguretat Nacional.
El càrrec de president es va crear en 1990 per a substituir al de president del Soviet Suprem del Kirguizstan, que existia, sota diferents formes, des de 1936, quan el país era conegut com a República Socialista Soviètica del Kirguizstan.

## Llista de presidents del Kirguizstan

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Titular | Gènere | Partit | Des de | Fins a | Anys | Electe a |
| Ixenbai Kadurbekov | masculí | | 24.03.2005 | 25.03.2005 | 0 anys, 1 dia | ad interim |
| Almazbek Atambàiev | masculí | | 01.12.2011 | 24.11.2017 | 5 anys, 358 dies | eleccions presidencials del Kirguizstan de 2011 |
| Kurmanbek Bakíev | masculí | candidat independent | 25.03.2005 | 14.08.2005 | 0 anys, 142 dies | ad interim |
| Kurmanbek Bakíev | masculí | Moviment Popular del Kirguizistan | 14.08.2005 | 15.10.2007 | 2 anys, 62 dies | eleccions presidencials del Kirguizstan de 2005 |
| Kurmanbek Bakíev | masculí | | 02.08.2009 | 07.04.2010 | 0 anys, 248 dies | eleccions presidencials del Kirguizstan de 2009 |
| Kurmanbek Bakíev | masculí | | 15.10.2007 | 02.08.2009 | 1 any, 291 dies | |
| Roza Otunbaieva | femení | | 07.04.2010 | 03.07.2010 | 0 anys, 87 dies | ad interim |
| Roza Otunbaieva | femení | | 03.07.2010 | 01.12.2011 | 1 any, 151 dies | |
| Askar Akàiev | masculí | | 27.10.1990 | 30.12.1995 | 5 anys, 64 dies | Eleccions presidencials del Kirguizistan de 1991 |
| Askar Akàiev | masculí | | 30.12.1995 | 09.12.2000 | 4 anys, 345 dies | Eleccions presidencials del Kirguizistan de 1995 |
| Askar Akàiev | masculí | | 09.12.2000 | 24.03.2005 | 4 anys, 105 dies | eleccions presidencials del Kirguizstan de 2000 |
| Sooronbay Jeenbekov | masculí | | 24.11.2017 | 15.10.2020 | 2 anys, 326 dies | eleccions presidencials del Kirguizstan de 2017 |
| Sadyr Japárov | masculí | | 16.10.2020 | 14.11.2020 | 0 anys, 29 dies | ad interim |
| Sadyr Japárov | masculí | | 28.01.2021 | | | eleccions presidencials del Kirguizstan de 2021 |
| Talant Mamutov | masculí | | 14.11.2020 | 27.01.2021 | 0 anys, 74 dies | ad interim |

## Referències

* ↑ «Constitució del Kirguizstan (2010)» (en anglès). CONSTITUTION OF THE KYRGYZ REPUBLIC (traducció no oficial). American University of Central Asia.
* ↑ «Soviet republics». [Consulta: 26 desembre 2022].

## Enllaços externs

* (kirguís) Lloc web oficial del president de la República Kirguís
# El Pujolet (Castellterçol)

El Pujolet és una masia del terme municipal de Castellterçol, al Moianès.
Està situada a tocar de l'estrem de ponent del nucli de la vila de Castellterçol, al nord de la carretera de Granera, la BV-1245.

## Enllaços externs

* El Pujolet en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Quintet d'Stephan

El Quintet d'Stephan és un grup de cinc galàxies situat en la constel·lació del Pegàs. Va ser el primer grup compacte a ser descobert. El grup va ser descobert per Édouard Stephan en 1877, en l'Observatori de Marsella. El grup és el més estudiat de tots els grups compactes. Visualment, el membre més brillant és NGC 7320.
Recentment, es va produir una col·lisió de galàxies. Quatre de les galàxies del Quintet d'Stephan col·lisionaran en el futur. NGC 7318B està col·lisionant amb NGC 7318A, i el Telescopi Espacial Spitzer, de la NASA, va captar gas i pols interestel·lar sortint d'aquestes dues galàxies, principalment hidrogen molecular.
NGC 7320 presenta un petit desplaçament cap al roig (790 km/s), mentre que els altres membres presenten un gran desplaçament cap al roig (prop de 6600 km/s). A causa que el desplaçament cap el roig és proporcional a la distància, NGC 7320 està aproximadament a 39 milions d'anys llum de la Terra, distància significativament menor que els 210-340 milions d'anys llum de les altres quatre galàxies. Això podria indicar que el que estem observant no és un grup lligat de cinc galàxies, quatre efectivament ho serien i la cinquena seria una projecció. Aquest efecte seria similar al que es dona en les constel·lacions, on projectem els estels sobre un plànol i aquests estels no estan necessàriament a la mateixa distància.

## Membres

Membres del Quintet de Stephan (HCG 92) :
| Nom | Tipus | A.R.(J2000) | Dec. (J2000) | Redshift (km/s) | Magnitud aparent |
| NGC 7317 | I4 | 22$^h$ 35$^m$ 51.9$^s$ | +33° 56′ 42″ | 6599 ± 26 | +14.6 |
| NGC 7318A (UGC 12099) | I2 pec | 22$^h$ 35$^m$ 56.7$^s$ | +33° 57′ 56″ | 6630 ± 23 | +14.3 |
| NGC 7318B (UGC 12100) | SB(s)bc pec | 22$^h$ 35$^m$ 58.4$^s$ | +33° 57′ 57″ | 5774 ± 24 | +13.9 |
| NGC 7319 | SB(s)bc pec | 22$^h$ 36$^m$ 03.5$^s$ | +33° 58′ 33″ | 6747 ± 7 | +14.1 |
| NGC 7320 | (R)SAB(s)0/a | 22$^h$ 36$^m$ 20.4$^s$ | +33° 59′ 06″ | 5985 ± 9 | +16.7 |

## Altres imatges

* Imatge que inclou Rajos X

## Referències

* 1 2 «Catalogs of compact groups of galaxies from the enhanced SDSS DR12». The Astrophysical Journal Supplement Series, 2016, pàg. 23–23. DOI: 10.3847/0067-0049/225/2/23.
* 1 2 «[[d:Special:EntityPage/Q66381047|The L_X_-{sigma} relation for galaxies and clusters of galaxies]]» (en anglès). Letters of the Astrophysical Journal, 2001, pàg. 129–132. DOI: 10.1086/321710.
* ↑ «El Quinteto de Stephan» (en castellà). [Consulta: 18 juliol 2019].
# Principi de la còpia

El Principi de la còpia és el principal principi de la teoria empirista de David Hume en la qual es dividien els continguts del coneixement en:
* Impressions: Tot allò que coneixem d'una realitat immediata a través dels sentits. Són vives, fortes, actuals i immediates. Per exemple: la visió d'una poma.
* Idees: Són el record o la representació de les impressions. Per tant, són més febles que aquestes. Per exemple: el record de l'anterior poma.

## Principi de la còpia

A partir d'aquesta distinció, Hume elabora el criteri de veritat que utilitzarà sempre al llarg de la seva obra, que es formula així:
Només són veritat les idees que provenen d'una impressió.
Segons Hume, si no podem assegurar de quina impressió provenen és perquè es tracta d'un producte de la nostra imaginació.

## Conseqüències del principi

* No podem demostrar l'existència de Déu, com pretenia fer-ho Descartes, ja que no en tenim una impressió prèvia.
* Tot el nostre coneixement ha de provenir de l'experiència. És a dir, no podem fer cap suposició del futur, perquè no tenim cap impressió sobre aquest. Així i tot, tu saps (o creus saber) que si en una partida de billar fas xocar una bola contra l'altra, la segona es mourà. Segons Hume, aquesta creença es dona simplement per costum i en realitat podria no haver-hi necessàriament una connexió entre el xoc de la bola A i el moviment de la bola B.
La causalitat no és cap llei interna de les coses, prové de l'hàbit i el costum acumulat; no hi ha causalitat necessària, hi ha simplement successió temporal.

## Vegeu també

* David Hume
* Empirisme
# Priapichthys nigroventralis

Priapichthys nigroventralis és una espècie de peix de la família dels pecílids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 3 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Colòmbia.

## Referències

* ↑ «Priapichthys nigroventralis». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eigenmann, C. H.: Some results from an ichthyological reconnaissance of Colombia, South America. Part I. (Contrib. Zool. Lab. Ind. Univ. No. 127.). Ind. Univ. Studies No. 16 [sic No. 8]: 1-27. Any 1912.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès) i (txec)
# Ramon Alegre i Biosca

Ramon Alegre i Biosca (Barcelona, 14 de maig de 1981) és un jugador d'hoquei sobre herba català, guanyador d'una medalla olímpica. És germà del també jugador d'hoquei i medallista olímpic David Alegre.
Membre del Club Egara de la ciutat de Terrassa va participar, als 23 anys, en els Jocs Olímpics d'Estiu de 2004 realitzats a Atenes (Grècia), on va aconseguir guanyar un diploma olímpic en finalitzar quart amb la selecció espanyola d'hoquei sobre herba en la competició olímpica d'aquesta modalitat. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 2008 realitzats a Pequín (República Popular de la Xina) aconseguí guanyar la medalla de plata en finalitzar segon en la competició.
Al llarg de la seva carrera ha guanyat una medalla en el Campionat del Món d'hoquei sobre herba i dues en el Campionat d'Europa, així com quatre medalles en el Champions Trophy.
# Elacatinus pallens

Elacatinus pallens és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 1,9 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de les Bahames fins al nord de Sud-amèrica, incloent-hi el Carib.

## Referències

* ↑ Jordan D. S. 1904. Notes on the fishes collected in the Tortugas Archipelago. Bull. U. S. Fish Comm. v. 22 [1902]. 539-544.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Bussing, W.A., 1990, New species of gobiid fishes of the genera Lythrypnus, Elacatinus and Chriolepis from the eastern tropical Pacific., Revista de Biología Tropical, 38(1):99-118.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Larson, H.K. i E.O. Murdy 2001. Gobiidae. Gobies. p. 3578-3603. A K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 6. Bony fishes part 4 (Labridae to Latimeriidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Maugé, L.A. 1986. Gobiidae. p. 358-388. A J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Eleccions legislatives daneses de 1973

Les eleccions legislatives daneses de 1973 se celebraren el 4 de desembre de 1973. El partit més votat foren els socialdemòcrates, però no fou capaç de formar govern, i aleshores es formà un govern de coalició presidit pel cap del Venstre, Poul Hartling, fins que el 1975 hagué de dimitir i es convocaren noves eleccions.
| Partit | Líder | Vots | % | Escons | +/- |
| Socialdemokratiet | Anker Jørgensen | 783,145 | 25.6 | 46 | -24 |
| Fremskridtspartiet | Mogens Glistrup | 485,289 | 15.9 | 28 | Nou |
| Venstre | Poul Hartling | 343,717 | 11.2 | 20 | -7 |
| Det Radikale Venstre | Svend Haugaard | 216,553 | 7.1 | 13 | -7 |
| Det Konservative Folkeparti | Erik Ninn-Hansen | 279,391 | 9.2 | 16 | -15 |
| Centrum-Demokraterne | Erhard Jakobsen | 236,784 | 7.8 | 14 | Nou |
| Socialistisk Folkeparti | Sigurd Ømann | 183,522 | 6.0 | 11 | -6 |
| Kristeligt Folkeparti | Jacob Christensen | 123,573 | 4.0 | 7 | Nou |
| Danmarks Kommunistiske Parti (K) | | 110,715 | 3.6 | 6 | +6 |
| Danmarks Retsforbund (E) | | 87,904 | 2.9 | 5 | +5 |
| Venstresocialisterne (Y) | | 44,843 | 1.5 | 0 | - |
| Participació | Participació | 88,7% | 88,7% | 88,7% | 88,7% | 88,7% |
| Font | Font | Folketinget.dk | Folketinget.dk | Folketinget.dk | Folketinget.dk | Folketinget.dk |
# Echinodon

Echinodon (gr. 'dent punxeguda') és un gènere representat per una única espècie de dinosaure ornitisqui heterodontosàurid, que va viure des del Juràssic superior fins al Cretaci inferior (fa aproximadament 145 i 140 milions d'anys, en el Titonià i el Berriasià), en el que avui és Europa.
L'única espècie coneguda d'Echinodon és Echinodon becklesii, la qual va ser batejada en 1861 pel naturalista Richard Owen, qui va creure que es tractava d'una sargantana. El paleontòleg Paul Sereno el classifica en 1991, com un heterodontosàurid, però aquesta adjudicació és polèmica. David B. Norman i Paul M. Barrett escripta a Echinodon en el 2002, donant suport a la postura de Sereno, encara que emprant diferents proves.
# Rec Monar

* No s'ha de confondre amb Séquia Monar.
El rec Monar és un rec de Girona inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

La séquia Monar, al seu pas per la ciutat de Girona (no confondre amb la Séquia Monar a Sabadell), és de secció trapezoidal, amb una amplada mitjana de 4,60 m i va revestida. El rec agafa les aigües del Ter al municipi de Bescanó, a partir d'un embassament de 25 metres de llarg l'aigua passa per unes comportes a un túnel excavat a la roca. El seu recorregut total és de 6,13 km i passa pels termes de Bescanó, Salt i Girona. L'últim tram vist es troba a prop del riu Güell, i llavors queda cobert (fins a la urbanització del sector Devesa era visible fins a la via del tren) fins a desguassar a l'Onyar. L'objectiu inicial del rec va ser el regadiu, però actualment també subministra aigua i energia elèctrica.
La séquia Monar comença a la resclosa de la Pilastra, coneguda com de Cal Gegant, que pertany al terme municipal de Bescanó. Fa un recorregut total de 6 quilòmetres passant pel nord del nucli urbà de Salt i de Santa Eugènia (Girona), finalment desemboca al riu Onyar, a prop del Pont de Pedra de la ciutat de Girona.

## Història

En document del segle x (any 998) es parla d'una séquia que des de Montfullà arriba a Girona. En documents del segle xi, apareix amb el nom de "Regum Commitale". L'any 1358 va ser subhasta pel rei Pere III de Catalunya i Aragó (o Pere IV d'Aragó) i adjudicada a Berenguer Riera. L'any 1620, l'Ajuntament de Girona, va comprar el rec a la família de Cruïlles. Des de l'any 1182 hi ha referències a l'existència de molins fariners, papers i forges. A principis del segle xx, l'any 1919, es va reconstruir la presa d'inici, destruïda per una riada. L'any 1970 es va construir el sifó de pas, de formigó, sota el riu Güell.

## Referències

* 1 2 «Rec Monar». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 setembre 2016].
* ↑ «Les centrals elèctriques de la Séquia Monar». Pere Joan Sureda.
# Rec de Nèrvols

El Rec de Nèrvols és un curs d'aigua de l'Alta Cerdanya, a la Catalunya del Nord, que es forma en terme de Naüja i després travessa el terme de la Guingueta d'Ix, on s'aboca en el Segre.
Comença el seu curs a l'extrem nord-oest del terme de Naüja, per la unió del Rec de Puig Mentí amb el Rec de la Serra Mitjana. El seu curs és d'est a oest, molt lleugerament decantat al nord, llevat del tram final, en el qual es decanta cap cop més cap al nord-oest, fins que s'aboca en el Segre.
Entra en el terme de la Guingueta d'Ix pel seu extrem sud-est, al sud de l'Argelagosa, i al cap de poc rep per l'esquerra el Rec de Rigat, i al cap de poc, la Coma Cardera. Entra en el nucli urbà de la Guingueta d'Ix pel seu extrem sud-est, també, travessant el Camí d'Age i passant pel nord dels nous barris de la població situats a llevant de l'Estació de la Guingueta d'Ix i s'aboca en el Segre a prop al nord-est de la Casa del Comú de la Guingueta d'Ix i a ponent de la zona educativa i esportiva de la població. En conjunt, travessa una zona molt plana, de caràcter essencialment agrícola, llevant del darrer tram, en què entra en la població de la Guingueta d'Ix.

## Referències

* ↑ El Rec de Nèrvols en els ortofotomapes de l'IGN

## Bibliografia

* Becat, Joan. «74 - La Guingueta d'Ix». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan. «- Naüja». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Naüja i la Guingueta d'Ix». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
# Enakale

Enakale (en sumeri: 𒂗𒀉𒆗𒇷, EN.A.KAL-le), o Enakali) va ser el rei d'Umma en un període que es pot situar entre els anys 2500 aC i 2400 aC. Umma era una ciutat estat sumèria, durant el Període dinàstic arcaic (2900 aC - 2330 aC).
El seu predecessor, el rei Ush, va envair el territori de Lagaix després d'arrancar les fites frontereres que havia instal·lat Mesalim, rei de Sumer, intentant conquerir l'anomenat Gu-Edin, una fèrtil planura situada entre Umma i Lagaix, tal com es diu al Con d'Entemena. Eannatum I rei de Lagaix el va derrotar completament segons el que es pot llegir a l'Estela dels voltors, on diu que Ush va perdre 3.600 homes a la batalla. Immediatament va ser derrocat i mort pels seus súbdits.
El Con d'Entemena diu que Enakale va signar amb el rei Eannatum un tractat on es delimitaven les fronteres entre els dos estats. El fill i successor d'Enakale, Ur-Lumma, va desafiar a Eannatum I, però va ser derrotat per Entemena de Lagaix, el successor d'Eannatum.

## Referències

* ↑ Sallaberger, Walther (et al.) (eds.). History & philology. Turnhout: Brepols, 2015, p. 74-76. ISBN 9782503534947.
# El gat Silvestre

El gat Silvestre (Sylvester J. Pussycat, de nom complet en anglès) és un personatge de dibuixos animats dels estudis Warner Bros. que apareix a les sèries de curts d'animació Looney Tunes i Merrie Melodies i que ha guanyat tres Premis Oscar a millor curtmetratge animat. Silvestre és un gat de color negre i blanc, que té com a Nemesi a personatges com Tweety (amb qui més se'l relaciona) o Speedy González. El nom "Silvestre" és un joc de paraules amb el nom científic del gat salvatge, felis silvestris. Va rebre el seu nom definitivament quan Chuck Jones li va donar el nom de Sylvester, que es va utilitzar per primera vegada a la sèrie d'animació Scaredy Cat.
El personatge va aparèixer per primera vegada a un curtmetratge de Friz Freleng, Life With Feathers de 1945. Al curtmetratge de Freleng de 1947 Tweetie Pie va aparèixer per primera vegada junt a Tweety.Durant l'època daurada de l'animació americana Silvestre va aparèixer en 103 dibuixos animats només per darrere de les superestrelles Bugs Bunny, Porky Pig i Ànec Daffy. Tres dels seus dibuixos animats van guanyar premis de l'Acadèmia, el màxim per a qualsevol protagonitzat per un personatge de Looney Tunes: són Tweetie Pie, Speedy Gonzales i Birds Anonymous.

## Referències

* ↑ Jones, Chuck. Chuck Amuck: The Life and Times of an Animated Cartoonist (en anglès). Farrar, Straus and Giroux, 1999-12-03, p. 105. ISBN 978-1-4668-3602-0.
* ↑ Ferreira Costa, Alessandro «Pelos bastidores da história: Looney Tunes - arte e estilo». Cadernos de Historia, 2008, pàg. 66.
* ↑ Lieberman, Al. Marketing Del Entretenimiento (en castellà). Nobuko, 2006, p. 160. ISBN 978-987-584-051-5.
* ↑ Lenburg, Jeff. The encyclopedia of animated cartoons. New York : Facts on File, 1999, p. 140-142. ISBN 978-0-8160-3831-2.
# Elsa-Marianne von Rosen

Elsa-Marianne von Rosen (Estocolm, 21 d'abril de 1924 - Copenhaguen, 7 de setembre de 2014) va ser una ballarina, coreògrafa i actriu sueca que va ser popular per tota Escandinàvia.
Formada a Dinamarca, el 1947 va ser contractada pel Ballet Rus de Monte-Carlo i posteriorment pel Ballet Cullberg d'Estocolm, on va aconseguir papers principals. L'any 1960 va fundar el Scandinavian Ballet, que va actuar per tot Europa, i posteriorment va dirigir el Ballet de Göteborg (1970-76) i el de Malmö (1980-97).
També va actuar en diverses pel·lícules, i va aparèixer a la popular sèrie de televisió Tales of Hans Anderson. El 1971 va guanyar la beca danesa Tagea Brandt Rejselegat i el 1984 va ser guardonada amb la medalla Litteris et artibus, concedida per la casa reial de Suècia.

## Referències

* ↑ «Elsa-Marianne von Rosen». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# El Genetó

El Genetó (popularment es Genetó), dit també Caló del Genetó és un accident orogràfic artificial de la costa de Calvià situat a la localitat d'Illetes, entre la Punta de la Grava i Cala Brogit, que és apte pel bany.
Just a sobre hi ha l'Hotel Bonanza, propietat de la cadena hotelera Riu, que ocupa qualsevol possibilitat de connexió amb el Passeig d'Illetes, i així l'accés es fa resseguint la vorera de mar i descendint pel mirador que també porta a la Geneta. Es tracta d'una escullera artificial associada a l'hotel però de titularitat pública, que crea una zona arrecerada amb un petit redol d'arena dins l'aigua.

## Referències

* ↑ Mascaró Pasarius, Josep. «Sector nº 25». A: Mapa General de Mallorca. Palma: Esago, 1987. ISBN 8485562119.
* 1 2 «Caló des Genetó». Disfruta la playa. [Consulta: 27 juliol 2020].
* ↑ Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 6. Palma: Promomallorca, p. Genetó, es. ISBN 84-8661702-2.

## Enllaços externs

* Fitxa al web de l'ajuntament
# El Generó

El Generó és una masia de Taradell (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia de planta rectangular (9x16), coberta a dues vessants amb el carener perpendicular a la façana situada a migdia i consta de planta baixa, primer pis i golfes. La façana presenta un portal rectangular i a la meitat esquerre del mur s'hi adossa un cos amb portal a la planta i amb terrassa a nivell del primer pis, a la qual s'hi accedeix des d'un balcó de la casa. A les golfes hi ha tres obertures, dues d'arc de mig punt. A ponent observem un portal rectangular, tapiat a la planta, i diverses espieres i finestretes. A tramuntana s'hi adossa una construcció coberta a dues vessants i un cobert. A llevant hi ha un portal al primer pis, al qual s'hi accedeix a través d'una escala exterior. Aquest sector correspon a una ampliació de la casa. Malgrat estar deshabitada, l'estat de conservació és mitjà.

## Història

Masia que la trobem esmentada abans del 1325 i com la majoria de les masies del sector NE de la població pertanyia a la parròquia de Santa Eugènia de Berga tot i que avui estan enclavades dins del terme municipal de Taradell. Moltes d'aquestes masies havien nascut arran de l'establiment dels fadristerns dels masos en terres no llunyanes al mas patern. El Generó no patí el despoblament provocat per la pesta negra i el trobem registrat en els fogatges del segle xvi així com en el nomenclàtor de la província de Barcelona de 1860. Com podem observar per les dades constructives, la masia ha sofert diverses ampliacions que anirien des del segle xvii fins a les més recents en el segle xx.
Les dades constructives que es poden veure són: 1662, 1818 (finestra de la façana), 1928 (balcó) i 1939 (construcció de la llevant i teulada nova).

## Referències

* 1 2 3 «El Generó». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 8 octubre 2017].
# Espuri Cluvi

Espuri Cluvi (en llatí Spurius Cluvius) va ser un magistrat romà. Formava part de la família dels Cluvi, procedents de la Campània.
Va ser pretor l'any 172 aC i va tenir Sardenya com a província assignada.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita. XIII. 9,10