OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Chela fasciata

Chela fasciata és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 6 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Índia.

## Referències

* ↑ Hamilton F. [Buchanan] 1822. An account of the fishes found in the river Ganges and its branches. Edimburg i Londres. Fishes Ganges. i-vii + 1-405.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Menon, A.G.K., 1999. Check list - fresh water fishes of India. Rec. Zool. Surv. India, Misc. Publ., Occas. Pap. Núm. 175, 366 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Talwar, P.K. i A.G. Jhingran, 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. vol 1. A.A. Balkema, Rotterdam. 541 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Chela laubuca

Chela laubuca és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 17 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pakistan, l'Índia, Bangladesh, Sri Lanka, Myanmar, Malàisia, Indonèsia, Nepal i Indoxina, incloent-hi els rius Mekong i Chao Phraya.

## Referències

* ↑ Hamilton F. [Buchanan] 1822. An account of the fishes found in the river Ganges and its branches. Edimburg i Londres. Fishes Ganges. i-vii + 1-405.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ «Chela laubuca». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Pethiyagoda, R., 1991. Freshwater fishes of Sri Lanka. The Wildlife Heritage Trust of Sri Lanka, Colombo. 362 p.
* ↑ Talwar, P.K. i A.G. Jhingran, 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. vol 1. A.A. Balkema, Rotterdam. 541 p.
* ↑ Shrestha, J., 1994. Fishes, fishing implements and methods of Nepal. Smt. M.D. Gupta, Lalitpur Colony, Lashkar (Gwalior), India. 150 p.
* ↑ Kottelat, M., A.J. Whitten, S.N. Kartikasari i S. Wirjoatmodjo, 1993. Freshwater fishes of Western Indonesia and Sulawesi. Periplus Editions, Hong Kong. 221 p.
* ↑ Kottelat, M., 2001. Fishes of Laos. WHT Publications Ltd., Colombo 5, Sri Lanka. 198 p.
# Clifton (Kansas)

Clifton és una ciutat dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 557 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Clifton tenia 557 habitants, 240 habitatges, i 149 famílies. La densitat de població era de 537,6 habitants per km².
Dels 240 habitatges en un 28,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,1% hi vivien parelles casades, en un 6,7% dones solteres, i en un 37,9% no eren unitats familiars. En el 35,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,32 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,6% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 21,9% entre 25 i 44, un 20,1% de 45 a 60 i un 23,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 77,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.750 $ i la renda mediana per família de 34.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.458 $ mentre que les dones 16.167 $. La renda per capita de la població era de 13.962 $. Entorn del 16,2% de les famílies i el 21% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Clifton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Clifton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Chicacole

Chicacole és una ciutat i municipi d'Andhra Pradesh, al districte de Srikakulam, avui anomenada Srikakulam a la riba del Nagavali. Després de la caiguda dels Gajapati d'Orissa, sota l'emperador Akbar el Gran, Chicacole o Srikakulam va esdevenir el centre d'uns dels sarkars d'Orissa també anomenat Kalinga Dandapat; Srikakulam fou anomenada Gulshanabad (ciutat jardí) i fou capital dels fawjdars o governadors mogols, el més conegut dels quals fou Sher Mohammad Khan (Sher Khan) conegut també com a Sher-e-Gulshanabad (Lleó de Gulshanabad) que va deixar algunes construccions. El nizam d'Hyderabad va ocupàr la zona entre Rajahmundry i Srikakulam al segle XVII. Els britànics la van anomenar Chicacole. El 15 d'agost de 1950 fou erigida en capital del nou districte de Srikakulam a Andhra Pradesh, en part format per territoris separats del districte de Vishakapatnam al qual pertanyia la ciutat.
# Cinclosoma pintat

El cinclosoma pintat (Cinclosoma ajax) és un ocell de la família dels cinclosomàtids (Cinclosomatidae).

## Hàbitat i distribució

Viu al terra dels boscos, localment a les terres baixes de l'oest, centre i sud-est de Nova Guinea.

## Referències

* ↑ «Cinclosoma pintat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2021 (català)
# Clara Clementina de Maillé

Clara Clementina de Maillé - Claire-Clémence de Maillé (francès) - (Brézé, regne de França, 25 de febrer de 1628 - Châteauroux, 16 d'abril de 1694) era una noble francesa, filla del marquès de Brézé Urbain de Maillé-Brézé (1598-1650) i de Nicole du Plessis-Richelieu (1587-1635), i neboda del Cardenal Richelieu.
Com a protegida del Cardenal Richelieu, es va encomanar la seva educació a Madamme Boutillier. De molt jove va ser promesa en matrimoni al príncep Lluís, amb la pretensió del cardenal d'introduir un membre de la seva família a la Cort reial. De fet, el cardenal, en no tenir descendència el rei Lluís XIII de França va maniobrar per tal que algun dia el tron passés a mans del príncep Lluís, de manera que la seva neboda hauria esdevingut reina.
Quan Clara Clementina tenia 13 anys, es va forçar el matrimoni al qual també s'hi oposava el príncep. Malgrat ser menystinguda per ell, després de la caiguda en desgràcia per la participació en la revolta de la Fronda ella va continuar la revolta tot i que el seu marit havia estat arrestat i reclòs a Vincennes.
Finalment la princesa va haver de sotmetre's a la reina regent, Anna d'Àustria i a Mazarino el 1651. Els prínceps de Condé es van instal·lar al Castell de Chantilly i no van poder tornar a la Cort fins al 1660. El 1671 fou tancada pel príncep a Châteauroux, arran d'un escàndol amorós de la princesa, on va romandre fins a la seva mort.

## Matrimoni i fills

L'11 de maig de 1641 es va casar amb el príncep Lluís II de Borbó-Condé (1621-1686), fill del príncep Enric II (1588-1646) i de l'aristòcrata francesa Carlota Margarida de Montmorency (1594-1650). El matrimoni va tenir quatre fills, tres dels quals moriren prematurament:
* Enric (1643-1709), casat amb Anna Enriqueta de Baviera (1648-1723).
* Lluís, (1652-1653).
* una filla, (1657-1660).

## Bibliografia

* Charles Asselineau Vie de Claire-Clémence de Maillé-Brézé, Princesse de Condé, Léon Techener, Paris 1872
# Claudia Bandion-Ortner

Claudia Bandion-Ortner (Graz, 30 de novembre de 1966) és una jutgessa i política austríaca, que va ser ministra de justícia.

## Biografia

Bandion-Ortner va néixer a Graz el 30 de novembre de 1966. Es va graduar a la Universitat Karl-Franzens de Graz el 1989 amb un màster en dret.

## Carrera

Bandion-Ortner va començar la seva carrera com a jutgessa al tribunal regional per a assumptes penals de Viena. Després es va convertir en jutgessa en cap. Va ser nomenada ministra de justícia del gabinet de coalició liderat per Werner Faymann el 15 de gener de 2009, en substitució de Johannes Hahn. Tot i que era una figura independent, el Partit Popular, soci del Partit Socialdemòcrata a la coalició, la va proposar per al càrrec. El seu mandat va durar fins al 20 d'abril de 2011 quan va renunciar al càrrec i Beatrix Karl la va succeir al càrrec.
Després d'abandonar el càrrec, Bandion-Ortner va ser la consellera principal de l'acadèmia internacional contra la corrupció a Laxenburg, als afores de Viena, d'agost de 2011 a agost de 2012. El novembre de 2012, Bandion-Ortner va ser nomenada secretària general adjunta del centre internacional del Rei Abdullah bin Abdulaziz per al diàleg interreligiós i intercultural (KAICIID), amb seu a Viena.

## Vida personal

Bandion-Ortner està casada i té un fill.

## Referències

* 1 2 «Mag. Claudia Bandion-Ortner». Parlament. [Consulta: 14 juliol 2013].
* 1 2 3 4 «Deputy secretary-general». KAICIID. Arxivat de l'original el 25 de juliol 2013. [Consulta: 14 juliol 2013].
* ↑ «9 sentenced to prison in Austrian bank fraud case». , 04-07-2008.
* ↑ «Austria - Ministries, political parties, etc.». Rulers. [Consulta: 14 juliol 2013].
* ↑ «New justice minister gets parliamentary christening». , 22-01-2009.
* ↑ Marcelo Jenny European Journal of Political Research Political Data Yearbook, 51, 1, 01-12-2012, pàg. 36. DOI: 10.1111/j.2047-8852.2012.00002.x.
* ↑ AFP «UN-backed anti-corruption academy opens in Vienna». EU Business. AFP, 02-09-2010 [Consulta: 14 juliol 2013].
* ↑ «Còpia arxivada». International Vienna, 2, 2013. Arxivat de l'original el 14 de juliol 2013 [Consulta: 14 juliol 2013]. Arxivat 14 de juliol 2013 at Archive.is
* ↑ «KAICIID: Historic Day for International Interreligious and Intercultural Dialogue». PR Newswire Europe, 02-11-2012 [Consulta: 14 juliol 2013]. Arxivat 29 April 2014$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2014-04-29. [Consulta: 6 desembre 2021].
* ↑ Stephanie Levett «Long Live SPÖVP!». The Vienna Review, 01-12-2008 [Consulta: 14 juliol 2013]. Arxivat 2 April 2015$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2015-04-02. [Consulta: 6 desembre 2021].
# Colentina

«Colentina» té aquests significats:
* Riu Colentina és un afluent del riu Dâmboviţa que passa per Bucarest.
* Llac Colentina és un llac de Bucarest.
* Colentina (Bucarest) és un barri de Bucarest.
# Collada d'Altars

La Collada d'Altars és un coll a 2.404,2 msnm situat en la carena que separa els termes municipals de la Torre de Cabdella, en el seu terme primigeni, i de Sort (antic terme de Llessui). Separa, per tant, les comarques del Pallars Jussà i del Pallars Sobirà.
És al costat sud del Bony d'Altars i al nord de lo Tossal. La collada separa la Serra d'Altars, al nord, de la Serra del Rei, al sud. És a llevant i damunt del poble d'Aiguabella, i a l'est-sud-est del d'Espui.

## Enllaços externs

* La Collada d'Altars en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Collada d'Erdo

La Collada d'Erdo és un coll a 1.404,9 m. alt. del terme municipal de Sarroca de Bellera, en el Pallars Jussà.
Està situada al nord-oest d'Erdo i al sud-est de Buira, i hi passava un dels vells camins de bast entre aquests dos pobles (un altre passava per la propera Collada del Santet, situada a prop i al sud-oest de la d'Erdo. És al capdamunt -nord-oest- de les Costes d'Erdo, al vessant sud-occidental dels Tossalets.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Complement sintàctic

Un complement, en la sintaxi tradicional, és aquella paraula o conjunt de paraules que depenen d'una altra, anomenada nucli. És, per tant, un tipus de funció sintàctica.
En català, els complements es poden classificar segons diversos criteris:
* Segons la seva estructura (si és una paraula aïllada, un sintagma….)
* Segons de quin tipus de paraula depenen: (complement del nom, complements verbals, complement de l'adjectiu....)
* Segons si aporta una restricció específica o no (criteri que serveix per destriar els modificadors de la resta)
Els complements poden portar al seu terme altres components, ja que una de les categories de les llengües naturals és la seva recursivitat.
Algunes gramàtiques distingeixen entre complements i adjunts (especialment les d'influència de la teoria de les valències), els primers són obligatoris perquè la frase tingui sentit complet i els adjunts aporten informació suplementària. Aquesta distinció, però, no és acceptada unànimement.
# Complement directe

El complement directe (CD), també anomenat «objecte directe», «implement» o «acusatiu», és una de les funcions de la sintaxi tradicional.
Ja conec la nova professora.
He vist una llebre.
veu activa: la ràdio ha difós la notícia - veu passiva: la notícia ha estat difosa per la ràdio

## El complement directe amb a en català

En català el complement directe no porta preposició, tret d'aquests casos:
* Obligatòriament:
   * Davant del segon terme d'un CD recíproc
       Se saludaren l'un a l'altre.
   * Quan el CD és un pronom personal tònic (altrament dit fort)
       T'estime a tu.
   * Quan hi ha dislocació del CD al començament o al final de l'oració (en aquest cas ha de ser reprès per un pronom a la seua posició normal)
       Al Joan, no l'he vist.
* Opcionalment:
   * Davant els indefinits tothom, tots, ningú, el relatiu el qual (i variants) i el relatiu o interrogatiu qui, per evitar possibles ambigüitats
       Ha vist tothom. (subj. o CD) ≠ Ha vist a tothom. (CD)
   * En altres casos d'ambigüitat
       T'estime com en Joan. ≠ T'estime com a en Joan.

## Pronominalització del complement directe

Es pot substituir per diversos pronoms febles o clítics:
* Si el CD és de 1a o 2a persona serà substituït pels pronoms em o et, en singular, o ens o us, en plural, en la variant que corresponga.
    Ton pare no ens va veure.
* Si el CD és de 3a persona, poden donar-se els casos següents:
* CD determinat per un article determinat, un possessiu o un demostratiu: el, els, la, les.
       He agafat els dispositius. = Els he agafat.
       Ja vaig veure aquella sèrie. = Ja la vaig veure
* CD indeterminat: en.
       He comprat llibres de poesia. = N'he comprat.
       No hi ha farina? = No n'hi ha?
* CD quantificat o qualificat per un numeral, indefinit, adverbi o adjectiu, el qual no queda substituït amb el pronom i, doncs, cal esmentar-lo (subratllat): en.
       He dut tres bosses de llepolies. = N'he dut tres.
       Porta molts braçalets. = En porta molts
   * CD substantiu + adjectiu (en funció de predicatiu): en substitueix el nom i apareix la preposició de davant l'adjectiu.
       Miquel venia llibres antics. = Miquel en venia d'antics.
   * CD clàusula subordinada substantiva o pronom açò, això o allò: ho.
       Ja sap què s'ha decidit a la reunió. = Ja ho sap.
       No li digues això. = No li ho digues.
   * CD recíproc o reflexiu: es.
       Joan mirà Pere i Pere mirà Joan. = Joan i Pere es miraren.
       La Mercè es venta

## Referències

* ↑ «Complement directe». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Font: Joan Campos Aucejo, D'ací i d'allà: curs de valencià (grau superior), p. 126.

## Bibliografia

* Joan Rafael Ramos, Introducció a la sintaxi, València, Tàndem, 1998.
* Maria Josep Cuenca, Sintaxi catalana, Barcelona, UOC, 2005.
# Clariallabes brevibarbis

Clariallabes brevibarbis és una espècie de peix de la família dels clàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 29 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: Gabon.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Boulenger G. A. 1900. Matériaux pour la faune du Congo. Poissons nouveaux du Congo. Sixième Partie. Mormyres, Characins, Cyprins, Silures, Acanthoptérygiens, Dipneustes. Ann. Mus. Congo (Ser. Zool.) v. 1 (fasc. 5). 129-164.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Teugels, G.G. 1992. Clariidae, p. 468-495. A C. Levêque, D. Paugy, i G.G. Teugels (eds.) Faune des poissons d'eaux douces et saumâtres d'Afrique de l'Ouest Tom 2. Coll. Faune Tropicale núm 28. Musée Royal de l'Afrique Centrale, Tervuren, Bèlgica i O.R.S.T.O.M., París, França.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Compromís de Barrantes

El Pacte de Barrantes, o Compromís de Barrantes, fa referència a l'acord signat el 25 de setembre de 1930 per diverses figures del galleguisme (Castelao, Otero Pedrayo) i del republicanisme de l'època (Casares Quiroga, Víctor Casas, Villar Ponte, Portela Valladares) al pazo de Barrantes (situat a Ribadumia, Pontevedra). El Pacte de Barrantes va ser, juntament amb el Pacte de Lestrove, pel que es va acordar la constitució de la Federación Republicana Gallega, al març de 1930, i amb el Banquet de Barxa, un dels esdeveniments que preludiaren la proclamació de la Segona República en l'àmbit gallec. En el document signat s'afirmava que la causa fonamental dels problemes de Galícia radicava en el centralisme polític i que la solució passava per la seva autonomia política i administrativa. Les forces compromeses en el pacte van fixar objectius comuns, com la liquidació del caciquisme, la lluita contra tot règim polític que no emanés de la sobirania popular, la consecució de l'autonomia, la cooficialitat del gallec i castellà, la galleguización de la universitat i l'ensenyament en general, l'alliberament de la terra i la dignificación social de les classes treballadores. A través del Pacte es va consagrar, segons alguns historiadors, la unificació del republicanismo gallec entorn de la figura de Casares Quiroga. Uns altres consideren que el galleguisme del document es mostra renuent a decantar-se clarament pel règim republicà i que va significar una passa enrere en l'afirmació republicana com condicionament de l'autonomia integral per a Galícia. Els subscriptors del compromís representaven des d'una bona part de la intel·lectualitat de l'època fins a elits professionals urbanes, passant per sectors polítics d'àmbit local.
# Com fer l'amor amb un negre sense cansar-se

Com fer l'amor amb un negre sense cansar-se (títol original: Comment faire l'amour avec un nègre sans se fatiguer) és una pel·lícula quebequesa realitzat per Jacques W. Benoît, estrenada l'any 1989, amb Isaac de Bankolé sobre un guió de Dany Laferrière estrenada de la seva novel·la homònima. Ha estat doblada al català.

## Argument

Un estiu càlid a Mont-real. Dos homes negres, Man i Bouba, comparteixen un apartament. Man és un autor ambiciós, que escriu sobre La Gran Novel·la. Bouba és un filòsof amateur que cita l'Alcorà. El costum de Man de relacionar-se amb joves dones blanques posa gelosos molts joves homes blancs.

## Repartiment

* Isaac de Bankolé: Vell
* Roberta Weiss: Miz Literatura
* Maka Kotto: Bouba
* Myriam Cyr: Miz Suïcida
* Jacques Legras: Venedor de màquines d'escriure
* Casa-Josée Gauthier: Miz Mistique
* Suzanne Almgren: Miz Duras
* Alexandra Innes: Miz Oh My God
* Nathalie Coupal: Miz Desenganyada
* Isabelle El Ecuyer: Miz Rousse
* Patricia Tulasne: Miz Feminista
* Tracy Ray: Miz Guili-Guili
* Dominique James: Miz Osiris
* Nathalie Talbot: Miz Bicicleta
* Fayolle Jean: Ballarí de la discoteca
* Luc-Martial Dagenais: Client de l'oficina de correus

## Referències

* ↑ «Com fer l'amor amb un negre sense cansar-se». esadir.cat.
* ↑ «Comment faire l'amour avec un nègre sans se fatiguer». Allociné.
# Club Polideportivo Granada 74

El Club Polideportivo Granada 74 és un club de futbol espanyol, de la ciutat de Granada. Per a la temporada 2009-10 no ha inscrit cap equip sènior, encara que les categories inferiors continuen la seva activitat.

## Història

El CP Granada 74 es fundà en el popular barri de la Chana de Granada, passant després a Almanjayar. Històricament ha sigut el segon equip de la ciutat, a l'ombra del Granada CF. Inicià la seva anada esportiva en la temporada 1974-75 i després de 20 anys en les categories regionals, la temporada 94-95 debutà en la Tercera divisió espanyola de futbol. Es va mantenir en aquest categoria deu temporades consecutives, sent campió en 2003 i disputant sense èxit diferents promocions d'ascens a la Segona divisió B.
A les acaballes de la temporada 2004/05 tornà novament al futbol regional, a la Primera categoria andalusa, encara que aconseguí un nou ascens a la Tercera divisió dues temporades més tard. Tot i això, la seva història canviaria radicalment en aquest mateix any. El 6 de juny de 2007 el seu president, Carlos Marsá, un inversor madrileny instal·lat des de molts anys enrere a Granada, adquirí el CF Ciudad de Murcia S.A.D., de la Segona Divisió i el transferí a Granada, creant així el Granada 74 CF S.A.D. en adoptar el nom i els distintius de l'històric club granadenc. No obstant això, l'antic CP Granada 74 no desapareix, sinó que es converteix en filial del nou Granada 74 de Segona divisió.
A la temporada 2007/08 el nou Granada 74 de Segona Divisió descendeix a la Segona Divisió B després de finalitzar 21é. L'històric CP Granada 74, a tercera divisió, es manté en la categoria en finalitzar 11é. En la temporada 2008/09, tant el primer equip, a Segona B, com el filial a tercera, descendeixen a tercera i a primera andalusa respectivament, per mèrits esportius. El Granada 74 CF, a més, descendeix una altra categoria, a primera andalusa, per impagaments i finalment desapareix. L'històric CP Granada 74 es desvincula de l'antic Ciudad de Murcia, però tampoc aconsegueix formar un equip sènior per a la pròxima campanya. No obstant l'escola segueix el seu funcionament.

## Equips

A la temporada 2009/2010 el club compta amb vint equips de futbol base. L'equip Juvenil A milita en la Lliga Nacional Juvenil, i a més el club compta amb una estructura al barri granadí de Zaidín, anomenat Granada 74-Zaidín.

## Referències

* ↑ El Granada 74 no paga i es veu abocat a la desaparició

## Enllaços externs

* Club Polideportivo Granada 74 - Lloc web oficial