OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Resolució 1030 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1030 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 14 de desembre de 1995. Després de recordar les resolucions anteriors 968 (1994) i 999 (1995) sobre la situació al Tadjikistan, el Consell va prorrogar el mandat de la Missió d'Observadors de les Nacions Unides a Tadjikistan (UNMOT) fins al 15 de juny de 1996 i dirigida al procés de reconciliació nacional al país.
A la capital Duixanbe havien començat les converses entre el govern i l'Oposició Tadjik Unida i això va ser acollit amb satisfacció pel Consell de Seguretat. La principal responsabilitat de les parts era resoldre les diferències ells mateixos, i el suport internacional depenia dels seus esforços en aconseguir-ho. Ambdues parts s'havien compromès a cercar la reconciliació pacífica a través de concessions i compromisos. El Consell també va cridar l'atenció sobre la inacceptabilitat de les hostilitats a la frontera amb l'Afganistan.
El mandat de la UNMOT es va estendre fins al 15 de juny de 1996 sobre la condició que l'Acord de Teheran i l'alto el foc es mantinguessin en vigor i les parts es comprometessin a la reconciliació nacional i la promoció de la democràcia. Es va demanar al Secretari General Boutros Boutros-Ghali que informés sobre la situació cada tres mesos.
Es va expressar preocupació pel lent progrés en les converses de pau i va subratllar la necessitat de la immediata implementació de mesures de foment de la confiança. Es va encoratjar el diàleg directe entre el President Emomalii Rahmon i el líder del Moviment de Renaixement Islàmic. Les parts, la UNMOT, les forces de pau de la Comunitat d'Estats Independents, les tropes de la frontera i la missió de l'Organització per a la Seguretat i la Cooperació a Europa també foren instades a treballar més de prop.

## Referències

* ↑ «UNMOT extended, continuation of dialogue urged». UN Chronicle, 1996.
* ↑ Gray, Christine D. International law and the use of force. Oxford University Press, 2000, p. 186. ISBN 978-0-19-876528-8.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1001 a la 1100 (1995 - 1997)
* Guerra Civil del Tadjikistan

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 1032 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1032 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 19 de desembre de 1995. Després de recordar totes les resolucions sobre Xipre en particular les resolucions 186 (1964) i 1000 (1995), el Consell va expressar preocupació per la falta de progrés en la disputa política a Xipre i va prorrogar el mandat de la Força de les Nacions Unides pel Manteniment de la Pau a Xipre (UNFICYP) fins al 30 de juny de 1996.
El Consell de Seguretat va demanar a les autoritats militars de les dues parts que s'asseguressin que no es produïssin incidents al llarg de la línia verda i que cooperessin amb la UNFICYP, especialment pel que fa a l'extensió de l'acord de supressió de 1989 per cobrir totes les àrees de la zona d'amortiment que encara no s'havia de complir. Es va demanar al secretari general Boutros Boutros Ghali que posés sota vigilància l'estructura i la intensitat de la força de pau amb intenció de reestructur-la si cal. També es va realitzar una revisió humanitària per part de la UNFICYP i el Consell va aprovar les seves recomanacions.
Es va instar a totes les parts implicades a comprometre's a una reducció de les tropes estrangeres a Xipre i reduir les despeses de defensa, com un primer pas cap a la retirada de les forces no xipriotes proposada en el "Conjunt d'Idees". La resolució va lamentar el fracàs de les parts, d'acord amb la Resolució 839 (1993), per entrar en discussions amb la finalitat de prohibir la munició real i disparar armes dins de la zona d'amortiment. Es va instar als líders de Xipre i Xipre del Nord a promoure la tolerància i la reconciliació entre les dues comunitats, acollint amb satisfacció els esforços del secretari general de mantenir contacte amb els dos líders. Va donar importància a l'aplicació de mesures de foment de la confiança de la Resolució 939 (1994).
Es va demanar al Secretari General que informés al Consell el 10 de juny de 1996 sobre els esdeveniments a l'illa.

## Referències

* ↑ United Nations, Office of Public Information. UN monthly chronicle, Volumes 32–33. United Nations, Office of Public Information, 1995, p. 24.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1001 a la 1100 (1995 - 1997)
* Invasió turca de Xipre

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Nara (riu)

El Nara - (rus) Нара - és un riu de Rússia, un afluent per l'esquerra de l'Okà, pertany a la conca hidrogràfica del Volga.
Neix al llac Poletskogo i discorre per les óblasts de Moscou i de Kaluga. Té una llargària de 158 km i una conca de 2.030 km². El riu roman glaçat des de novembre-desembre fins a abril. Els seus principals afluents són: Beriózovka, Serpeika, Txavra, Temenka, Txerníxnia, Ístia, Xatuka i Txernitxka. Passa per les ciutats de Naro-Fominsk i Sérpukhov.
# Companyia de Maria

«Companyia de Maria» té aquests significats:
* Companyia de Maria-Lestonnac, congregació religiosa femenina dedicada a l'ensenyament i fundada el 1605 per Santa Joana de Lestonnac
* Companyia de Maria Montfortana, congregació clerical masculina dedicada a l'apostolat i fundada el 1705 per Sant Lluís Maria Grignion de Montfort
* Companyia de Maria per a l'Educació dels Sordmuts, congregació clerical masculina dedicada a l'ensenyament dels sordmuts, fundada el 1840 per Antonio Provolo
* Companyia de Maria o Marianistes, congregació religiosa fundada per Guillaume-Joseph Chaminade
# Naiskos

El naiskos (en grec: ναΐσκος, templet; etimologia: νάος; diminutiu de naos, temple) és un petit temple o templet d'ordre clàssic amb columnes o pilars i frontó.
Sovint és utilitzat com a motiu artístic. No és estrany a l'art antic. Es pot trobar en l'arquitectura dels temples com a Egira o a l'oracle d'Apol·lo a Brankídia i especialment en l'arquitectura funerària dels cementiris de l'antiga Àtica com en relleus de tombes o petits santuaris com l'exemple del Ceràmic, d'Atenes i a les pintures de ceràmiques de figures negres i vermelles, com lutròfors i lècits. Encara que aquests vasos que mostren naiskos (plural, naiskoi) són de retrats d'homes que van morir, manquen de columnes i són pròpiament esteles de tombes.
També existeixen naiskoi del tipus figuretes i del tipus de templets en terracota, molts d'ells conservats al Museu del Louvre a París. Tots els naiskos, en qualsevol part, tenen un rerefons religiós, especialment amb relació al culte funerari grec.
Un estil similar, anomenat edicle, s'observa en l'art de l'antiga Roma.

## Enllaços externs

* Bochum von Johannes Bergemann - Die Datenbank der attischen Grabreliefs (alemany)
# Nairn McEwan

Nairn Alexander MacEwan (Dar es Salaam, 12 de desembre de 1941) fou un jugador i entrenador escocès de rugbi a 15. Com a jugador, MacEwan jugava com a flanker, i fou seleccionat per defensar Escòcia 20 vegades entre el 1971 i el 1975, inclòs un partit contra Anglaterra el 1972.
A diferència de la majoria de jugadors escocesos de primer nivell, MacEwan era Highlander, i vivia a les terres altes d'Escòcia. Com diu Allan Massie:
    "Hi ha hagut bons jugadors que no han estat seleccionat pels Lions: ... Nairn MacEwan, un gran mauler, l'entusiasme del qual era tant gran que viatjava milers de milles entre casa seva, a Inverness, i el seu clib, el Gala."
MacEwan va formar part del Highland RFC durant els seus "anys de glòria dels setanta, quan guiats i inspirats per ell, van anar pujant de divisió, tot i que després van tornar a caure, essent actualment un equip acostumat a la Segona Divisió."
Bill McLaren remarca que Bill Dickinson va incloure a MacEwan en "un dels conjunts més formidables de tots els temps", juntament amb altres grans jugadors escocesos com Ian McLauchlan, Sandy Carmichael, Alistair McHarg, Gordon Brown, Peter Brown o Rodger Arneil. Tot i així, l'ex-entrenador anglès John Burgess respongué així,
    "He vist aquest conjunt escocès en acció. Si és sang a les seves botes el que volen, això és el què aconsegueixen."
MacEwan fou nomenat el segon entrenador de la història de la selecció escocesa el 1977 (càrrec que en aquell moment no era retribuït), succeint així a Bill Dickinson, però les coses no li van sortir bé, aconseguint només guanyar un partit en tres anys. Jim Telfer el va succeir al seu torn.
MacEwan també va entrenar el conjunt italià Rugby Rovigo.

## Referències

* 1 2 3 Bath, p133
* 1 2 Player profile on scrum.com, retrieved 9 March 2010
* ↑ Massie, p183
* ↑ Massie, p131
* 1 2 McLaren, p181
* ↑ bath, p133

## Bibliografia

* Bath, Richard (ed.) The Scotland Rugby Miscellany (Vision Sports Publishing Ltd, 2007 ISBN 1-905326-24-6)
* McLaren, Bill Talking of Rugby (1991, Stanley Paul, London ISBN 0-09-173875-X)
* Massie, Allan A Portrait of Scottish Rugby (Polygon, Edinburgh; ISBN 0-904919-84-6)
| Precedit per: Bill Dickinson | Entrenador de la Selecció de rugbi d'Escòcia 1977-1980 | Succeït per: Jim Telfer |
# Northridge (Comtat de Clark)

Northridge és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 6.853 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Northridge tenia 6.853 habitants, 2.828 habitatges, i 2.101 famílies. La densitat de població era de 867,5 habitants per km².
Dels 2.828 habitatges en un 29% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,9% hi vivien parelles casades, en un 8,3% dones solteres, i en un 25,7% no eren unitats familiars. En el 23,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,42 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,84.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23% tenia menys de 18 anys, un 5,5% entre 18 i 24, un 24,4% entre 25 i 44, un 29,1% de 45 a 60 i un 18,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 50.100 $ i la renda mediana per família de 57.672 $. Els homes tenien una renda mediana de 42.410 $ mentre que les dones 24.485 $. La renda per capita de la població era de 21.555 $. Aproximadament l'1,2% de les famílies i el 2,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Northridge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Northridge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Northport (Nova York)

Northport és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 7.606 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Northport tenia 7.606 habitants, 2.952 habitatges, i 2.069 famílies. La densitat de població era de 1.271,3 habitants per km².
Dels 2.952 habitatges en un 32,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,8% hi vivien parelles casades, en un 8,5% dones solteres, i en un 29,9% no eren unitats familiars. En el 23,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,55 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,2% tenia menys de 18 anys, un 4,8% entre 18 i 24, un 30,1% entre 25 i 44, un 28,8% de 45 a 60 i un 12,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 86.456 $ i la renda mediana per família de 104.488 $. Els homes tenien una renda mediana de 78.715 $ mentre que les dones 50.119 $. La renda per capita de la població era de 43.694 $. Entorn de l'1,6% de les famílies i el 2,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.
* Estació de policia a Northport en Long Island, NY
* Carrer principal a Northport NY
* Associació Històrica de Northport, NY
* Monument a l'estació de Bombers de Northport, NY
* Port a Northport, NY

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Northport». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Northport». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Comunitat de comunes del País de Saint-Aubin-du-Cormier

La Comunitat de comunes del País de Saint-Aubin-du-Cormier (en bretó Kumuniezh-kumunioù Bro Sant-Albin-an-Hiliber) és una estructura intercomunal francesa, situada al departament de l'Ille i Vilaine a la regió Bretanya, al País de Fougères. Té una extensió de 173,26 kilòmetres quadrats i una població d'11.826 habitants (2006).

## Composició

Agrupa 11 comunes :
* La Chapelle-Saint-Aubert
* Gosné
* Livré-sur-Changeon
* Mézières-sur-Couesnon
* Saint-Aubin-du-Cormier
* Saint-Christophe-de-Valains
* Saint-Georges-de-Chesné
* Saint-Jean-sur-Couesnon
* Saint-Marc-sur-Couesnon
* Saint-Ouen-des-Alleux
* Vendel

## Vegeu també

* Intercomunalitats d'Ille i Vilaine

## Enllaços externs

* Comunitat de comunes del País de Saint-Aubin-du-Cormier
* (francès) (bretó) Geografia de Bretanya : portal geogràfic, cartogràfic i estadístic
# Comunitat de comunes del País de Saint-Méen-le-Grand

La Comunitat de comunes del País de Saint-Méen-le-Grand (en bretó Kumuniezh kumunioù Bro Sant-Meven) és una estructura intercomunal francesa, situada al departament de l'Ille i Vilaine a la regió Bretanya, al País de Brocéliande. Té una extensió de 184,97 kilòmetres quadrats i una població de 9.861 habitants (2006).

## Composició

Agrupa 9 comunes :
* Bléruais
* Le Crouais
* Gaël
* Muel
* Quédillac
* Saint-Malon-sur-Mel
* Saint-Maugan
* Saint-Méen-le-Grand
* Saint-Onen-la-Chapelle

## Vegeu també

* Intercomunalitats d'Ille i Vilaine

## Enllaços externs

* Comunitat de comunes del País de Saint-Méen-le-Grand
* (francès) (bretó) Geografia de Bretanya : portal geogràfic, cartogràfic i estadístic
# Nasciturus

Nasciturus (participi de futur en llatí del verb néixer, és a dir [el qui] naixerà) és la manera com es designa l'ésser humà ja concebut però no nascut. El nasciturus encara no és una persona física; encara no té personalitat jurídica. Tot i això, per l'expectativa que en algun moment serà persona, la llei l'empara en alguns drets. El món romà va admetre lliurement l'avortament. La consideració dels drets del nascut va sorgir només en relació a l'extrema importància que el món romà atribuïa als testaments i al dret successori tant des del punt de vista patrimonial com religiós.

## Drets civils a Espanya

El més important és el dret d'heretar del pare per part d'un fill pòstum. En aquest cas, els béns del pare quedarien en expectativa de si l'embaràs arriba a bon terme, i si el nen arriba a la personalitat jurídica. Fins fa poc aquest supòsit quedava supeditat al fet de néixer amb forma humana i viure fora de l'úter matern durant almenys 24 hores (article 30 del Codi civil). Això va ser així fins a la reforma de la llei 20/2011, de 21 de juliol.

## Referències

* ↑ Vegeu, entre d'altres, l'article 29 del Codi civil d'Espanya, segons el qual el naixement determina la personalitat. Altres ordenaments jurídics definiran la personalitat en les seves respectives normatives.
* ↑ I penati avevano la necessità che qualcuno ne mantenesse il culto
* ↑ La disposición final tercera de la Ley 20/2011 de julio, del Registro Civil. En vigor desde el 23 de julio de 2011.
# Nascut campió

Nascut campió (originalment en anglès, Born a Champion) és una pel·lícula dramàtica d'arts marcials estatunidenca del 2021 dirigida per Alex Ranarivelo i escrita per Sean Patrick Flanery i el mateix Ranarivelo. És protagonitzada per Flanery, Dennis Quaid i Katrina Bowden. La pel·lícula també inclou el lluitador d'arts marcials mixtes Edson Barboza, amb les aparicions de Renzo Gracie i Mickey Gall. S'ha subtitulat al català.

## Sinopsi

Mickey Kelley, un antic marine i un dels primers cinturons negres estatunidencs de jujutsu brasiler, s'allunya de tot el que estima i es dirigeix a un torneig no autoritzat d'arts marcials mixtes.

## Repartiment

* Sean Patrick Flanery com a Mickey Kelley
* Katrina Bowden com a Layla
* Dennis Quaid com a Mason
* Maurice Compte com a Rosco
* Currie Graham com a Burchman
* Costas Mandylor com a Dimitris
* Reno Wilson com a Terry Pittman
* Ali Afshar com el xeic
* Edson Barboza com a Marco Blaine

## Referències

* ↑ Renner, Brian. «Everything You Need to Know About Born A Champion Movie». Movieinsider.com. [Consulta: 18 desembre 2020].
* ↑ Wiseman, Andreas. «Mixed Martial Arts Pic 'Mickey Kelley' To Star Sean Patrick Flanery, Katrina Bowden, Dennis Quaid & MMA Fighters Renzo Grazie, Edson Barboza & Mickey Gall». Deadline Hollywood, July 16, 2019. Arxivat de l'original el 2019-07-16. [Consulta: 5 gener 2021].
* ↑ «Local Hollywood director wraps up latest Petaluma movie with Dennis Quaid in supporting role». Petaluma Argus-Courier, August 8, 2019. [Consulta: 5 gener 2021].
* ↑ «July 11 Arts and Entertainment Source: Movie producer returns to home Petaluma». Times-Herald, July 9, 2019. [Consulta: 5 gener 2021].
* ↑ Cruz, Guilherme. «Trailers, release date revealed for 'Born a Champion,' movie starring UFC fighter Edson Barboza». MMAFighting.com, December 1, 2020. [Consulta: 18 desembre 2020].
* ↑ Clements, Averi. «Jiu-Jitsu Black Belt Sean Patrick Flanery Stars In Upcoming MMA Movie "Born A Champion"». Jiu-Jitsu Times. Arxivat de l'original el 2022-01-25. [Consulta: 18 desembre 2020].
* ↑ «Born a Champion». Goita què fan, ara!. [Consulta: 18 desembre 2022].
# App Store

* Aquest article tracta sobre la botiga d'aplicacions genèrica. Si cerqueu la botiga d'aplicacions d'iOS, vegeu «App Store (iOS)».
App Store o botiga d'aplicacions (o mercat d'aplicacions) és un tipus de plataforma de distribució digital per a programari d'ordinador, sovint en un context mòbil. Les aplicacions proporcionen un conjunt específic de funcions que, per definició, no inclouen el funcionament de la pròpia màquina. El programari complex dissenyat per utilitzar-lo en un ordinador personal, per exemple, pot tenir una aplicació relacionada dissenyada per utilitzar-la en un dispositiu mòbil. Actualment, les aplicacions normalment estan dissenyades per executar-se en un sistema operatiu específic, com ara l'iOS, el MacOS, el Windows o l'Android contemporanis, però en el passat els operadors de telefonia mòbil tenien els seus propis portals per a aplicacions i continguts relacionats (per exemple, Vodafone live! o T-Zones)
Electronic AppWrapper va ser el primer catàleg comercial de distribució de programari electrònic per gestionar col·lectivament el xifratge i proporcionar drets digitals per a aplicacions i mitjans digitals en 1993.

## Referències

* ↑ Daniel Ralph; Paul Graham MMS: Technologies, Usage and Business Models. Wiley, 10 octubre 2003, p. 10-12. ISBN 9780470861165.
* ↑ Prakash, Anand «A STUDY ON IMPACT OF E-COMMERCE ON INDIA’s COMMERCE» (en anglès). International Research Journal of Management Science & Technology, 9, 1, 2018, pàg. 3. ISSN: 2250–1959 [Consulta: 10 desembre 2018].
# AppImage

AppImage és un format de distribució de programari portàtil en Linux que no ha de menester de permisos de superusuari per a instal·lar una aplicació. Intenta també permetre als desenvolupadors d'aplicacions el desplegament de binaris de forma agnòstica a la distribució de Linux, facilitant així un empaquetament a nivell upstream. Va aparèixer per primera vegada el 2004 sota el nom de klik i, seguint el seu desenvolupament, el 2011 va ser rebatejat com PortableLinuxApps i, finalment, més tard, el 2013, com a AppImage.

## Descripció
### Objectius

Els objectius d'AppImage són poder tenir un sistema de desplegament d'aplicacions a Linux basat en la simplicitat, la compatibilitat binària, l'agnosticisme de distribució, sense cap instal·lació ni cap permís de superusuari, portàtil, i que no toqui el sistema operatiu subjacent.

### Propietats

Amb AppImage no s'instal·la l'aplicació com es fa tradicionalment a Linux. En comptes de distribuir els fitxers de l'aplicació en els llocs apropiats del sistema de fitxers, el fitxer AppImage és una única imatge comprimida amb l'aplicació. Quan s'executa, el fitxer és muntat amb FUSE. Aquest comportament és compatible amb els predecessors d'AppImage: klik i PortableLinuxApps.
S'utilitza un fitxer per aplicació. Cada fitxer és autocontingut: inclou totes les biblioteques de les quals l'aplicació en depén que no siguin part ja del sistema base. Un AppImage versió 1.0 és un fitxer ISO 9660 Rock Ridge (que opcionalment pot estar comprimit amb zisofs), que conté un mínim AppDir i una menuda llibreria d'execució. La versió 2 pot utilitzar altres formats d'imatge, com ara SquashFS). Una aplicació pot afegir-se a un CD autònom només afegint un fitxer per CD.
Els fitxers AppImage són més simples que la instal·lació d'una aplicació. No calen eines d'extracció, ni cal modificar el sistema operatiu o l'entorn d'usuari. Els usuaris regulars en les distribucions de Linux comunes poden baixar-los, fer-los executables i llavors executar-los.

## Referències

* ↑ Mobily, Tony. «Free Software Magazine interview with Simon Peter». Free Software Magazine, 07-04-2006. Arxivat de l'original el 2007-03-30. [Consulta: 14 setembre 2019].
* ↑ Peter, Simon. «AppImageKit Documentation 1.0» (pdf). PortableLinuxApps.org. Arxivat de l'original el 2010-11-29. [Consulta: 29 juliol 2011].
* ↑ AppImage: Linux apps that run anywhere on youtube.com by Peter Simon (June 2016)
* ↑ «Archived copy». Arxivat de l'original el 2010-11-29. [Consulta: 3 agost 2011].
* ↑ «AppImage Specification README», 18-11-2021. [Consulta: 1r gener 2022].
* ↑ «The future of AppImage: Type 2 and new tools» (en anglès), 15-09-2016. [Consulta: 1r gener 2022].