OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Província d'Albacete

Albacete (en castellà, Albacete) és una província espanyola que es troba a la part sud-est de l'Altiplà Central Ibèric, a la comunitat autònoma de Castella - la Manxa, a elevada altitud sobre el nivell del mar. Limita pel nord amb la província de Conca, a l'est amb el País Valencià, al sud amb Múrcia i Andalusia, i a l'oest amb la província de Ciudad Real.
Fins al 1982 va ser part d'una mateixa regió juntament amb Múrcia. Després, per motius contraposats va passar a formar part de Castella-la Manxa.
La província té una població de 392.110 habitants (2007) en una extensió de 14.858 km², i la seva capital és la ciutat d'Albacete.

## Comarques d'Albacete

* Llanos de Albacete
* Campos de Hellín
* La Manxa del Xúquer- Centre
* La Manchuela
* Monte Ibérico-Corredor de Almansa
* Sierra del Segura

## Clima

Continental, amb temperatures sovint extremes:l'hivern hi és molt fred i l'estiu molt calorós. A més a més, el clima és en general prou sec, excepte a la zona sud-oest de la província, que és molt muntanyosa.

## Vegeu també

* Províncies d'Espanya

## Referències

* ↑ «Nomenclàtor mundial - Oficina d'Onomàstica - Secció Filològica - Institut d'Estudis Catalans». [Consulta: 6 maig 2024].

## Enllaços externs

* Diputació provincial d'Albacete (castellà)
* Carnestoltes a Villarrobledo (castellà)
# Província d'Alonso de Ibáñez

La província d'Alonso de Ibáñez és una de les 16 províncies del Departament de Potosí, a Bolívia. La seva capital és Sacaca.
# Plélan-le-Grand

Plélan-le-Grand (en bretó Plelann-Veur) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ille i Vilaine. L'any 2006 tenia 3.394 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 2.271 | 2.336 | 2.284 | 2.349 | 2.566 | 2.940 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1979-1995 | Marie-Joseph Bissonnier | Divers droite |
| 1995-2008 | Joël Turquety | Divers droite |
| 2008- | Laurent Peyrègne | |
# Plèuston

S'anomena plèuston al grup de plantes i animals, que tenen com a hàbitat la superfície de les aigües tant en mitjans marítims com continentals (llacs, basses, rierols, etc.). El plèuston està format tant per organismes vius macroscòpics com microscòpics.
Alguns exemples de plantes de tipus plèuston són alguns cianobacteris, les falgueres Azolla i Salvinia i les angiospermes dels gèneres Lemna, Wolffia, Pistia, Camalote i Hydrocharis.
Entre els animals es troben per exemple els insectes de l'ordre Hemiptera i de la família Gerridae (sabaters) que tenen la particularitat de poder caminar sobre la superfície de l'aigua sense enfonsar-se. Això és possible atesa una cera repel·lent a l'aigua que tenen a les extremitats i que impedeix que es trenqui la tensió superficial de la superfície aquosa. Un altre exemple és la borm de vela, que és un sifonòfor, que té una bufeta d'aire (anomenada neumatòfor o vela) la qual li permet surar a la superfície de l'oceà.

## Nèuston

El nèuston és el conjunt d'organismes microscòpics que componen el plèuston, i que, per tant, es troben just a la interfície aigua-aire. S'anomena epinèuston als organismes que viuen en la fase aèria (sobre la pel·lícula d'aigua), i hiponèuston als de la fase aquosa (just per sota l'aigua). El terme nèuston té les seves arrels en l'adjectiu grec νευστός "neustós" ("piscina") que deriva del verb νεύειν neúein ("inclinar").
A partir dels anys 1960 va comenzar a estudiar-se aquesta capa i el medi que la compon. De vegades es formen unes fines pel·lícules blavoses formades per fitoplàncton i bacteris amb una activitat molt elevada, la durada no excedeix d'unes poques hores. Aquestes formacions esporàdiques s'anomenen slicks i poden degradar el petroli cru en aigües contaminades.
Entre els organismes més comuns que componen el medi neustònico es troben les bacteris, els copèpodes i algunes algues diatomees. Entre els depredadors destaca el zooplàncton.

## Referències

* 1 2 Dajoz, Roger; Leiva Morales, María José. Tratado de Ecología. Mundi-prensa Libros, 2003, p. 586. ISBN 9788471148285 [Consulta: 3 febrer 2010].
* 1 2 Fraume Restrepo, Nestor Julio. Diccionario ambiental. 2ª. ECOE, 2007, p. 303. ISBN 9789586484626 [Consulta: 3 febrer 2010].
* ↑ Hardy, J. T. «The sea surface microlayer: Biology, chemistry and anthropogenic enrichment» (en anglès). Progress In Oceanography, 11, 4, 1982, pàg. 307-328. DOI: 10.1016/0079-6611(82)90001-5.
* ↑ Enciclopedia Microsoft Encarta Online 2007. «Neuston». Arxivat de l'original el 2008-03-16. [Consulta: 3 febrer 2010].
# Pont-Melvez

Pont-Melvez (en bretó Pont-Melvez) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Costes del Nord. L'any 1999 tenia 631 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.084 | 948 | 754 | 666 | 636 | 631 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Gérard Le Vincent | |
# Pont-Péan

Pont-Péan (en bretó Pont-Pagan, en gal·ló Pont-Riaunt) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ille i Vilaine. L'any 2006 tenia 3.715 habitants. Fou creat l'u de gener de 1986 en separar-se de Saint-Erblon.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.271 | 1.355 | 1.287 | 1.565 | 2.011 | 3.213 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | André Gérard | Divers gauche |
| 2008- | Jean-Luc Gaudin | PS |
# Shabbetai Donnolo

Shabbetai Donnolo (en hebreu: שבתי דונולו) va néixer l'any 913 a Oria, Itàlia. Va ser capturat per pirates sarraïns a l'edat de 12 anys, i va ser rescatat pels seus familiars, va passar la resta de la seva vida al sud d'Itàlia. Donnolo va estudiar medicina, farmacologia, astronomia i astrologia. Era bon coneixedor del Talmud i coneixia l'hebreu, l'arameu, l'italià, el grec, i el llatí. Donnolo va ser possiblement la primera persona que va escriure sobre medicina en l'Europa cristiana. La seva obra, el Séfer ha-Mirkachot, en català: el "Llibre dels Remeis", també conegut com a Séfer ha-Yakar, és un resum dels seus 40 anys d'experiència mèdica. L'obra incloïa més de 100 remeis amb instruccions específiques per preparar els compostos. Sembla que no estava familiaritzat amb la medicina àrab, ja que no fa esment d'ella en el seu llibre. La seva reputació com a metge va quedar amagada pels seus escrits cosmològics, el més important dels quals és el Séfer Hakhmoni. La farmacologia i la medicina al segle x estaven molt unides amb l'astrologia i la cosmologia. Donnolo tenia la idea d'un Univers divinament creat, amb l'home fet a la imatge de Déu. Donnolo va escriure en hebreu. Va morir l'any 982, va ser respectat i honrat, per les seves contribucions a la medicina.

## Referències

* ↑ «913 - 982 SHABBETAI (Abraham) DONNOLO (Italy)» (en anglès). Jewish history, 06-04-2019. Arxivat de l'original el 2019-07-04. [Consulta: 6 abril 2019].
# Portal de la vila fortificada (Tiurana)

El Portal de la vila fortificada és una obra de Tiurana (Noguera) declarada bé cultural d'interès nacional.

## Descripció

L'antiga vila de Tiurana quedà negada a conseqüència de la construcció de la presa del Pantà de Rialb. Alguns dels elements arquitectònics més destacats del poble foren traslladats, entre els quals aquest portal, format per un arc de mig punt amb grans dovelles i fet amb pedra de carreu. A la clau hi ha un escut molt desgastat; a més, falta la filera de pedres que rematarien l'arc. Actualment conforma l'accés al cementiri de la nova Tiurana.

## Història

Tiurana va ser infeudada, sota el comtat d'Urgell, pel rei Pere el Gran, al Comte Ermengol, l'11 de desembre de 1278. El 7 d'agost de 1414, arran de l'espoliació de dit comtat pel rei Ferran d'Antequera, la vila de Tiurana, juntament amb la de Vilaplana, fou concedida al donzell Pere Blan, nebot de l'arquebisbe de Tarragona i el que notificà oficialment a Ferran la seva elecció a Casp.
Tiurana i Vilaplana "son de Don Andrés Blan", segons un document, el primer terç del segle xvii.
A una relació datada el 1831, Tiurana és senyoriu del Baró de Tiurana, Dux d'Híxar.
Aquest arc es trobava a la part nord del carrer Major, el més antic del poble, que junt amb un altre que hi havia a la part sud eren els únics accessos a Tiurana. Aquests arcs i les cases formaven un poble tancat. La data de construcció d'aquest arc coincideix amb la del carrer, és a dir, era una de les obres més antigues que hi havia al poble.

## Referències

* ↑ «El portal de la Creu». tiurana.cat. [Consulta: 20 agost 2020].
* 1 2 3 4 5 «Portal de la vila fortificada». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 setembre 2017].
# Sense control

Sense control (títol original: Derailed) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Bob Misiorowski l'any 2002. Ha estat doblada al català.

## Argument

Jacques Kristoff és un agent especial que ha d'escortar Galina, una lladre professional, en un tren que va de Bratislava a Múnic. El tren on es troba igualment la família de Kristoff, és segrestat per terroristes que busquen recuperar una arma bio-química robada per Galina. El virus es difon al tren, obligant les autoritats a considerar la seva destrucció si Kristoff no arriba a aturar-lo.

## Distribució

* Jean-Claude Van Damme: Jacques Kristoff
* Tomas Arana: Mason Cole
* Laura Elena Harring: Galina Konstantin
* Susan Gibney: Madeline Kristoff
* Lucy Jenner: Natasha
* Jessica Bowman: Bailey Kristoff
* Kristopher Van Varenberg: Ethan Kristoff
* John Bishop: Texas Bob
* Dayton Callie: Lars
Kristopher Van Varenberg que interpreta el fill de Jacques Kristoff al film és el propi fill de Jean Claude Van Damme.

## Referències

* ↑ S.A., (ASI) Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals,. «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules > Sense control». [Consulta: 13 setembre 2018].
* ↑ «Derailed» (en anglès). [Consulta: 13 setembre 2018].
# Siebenschneiderstein

El Siebenschneiderstein (Söbenschniedersteen, traduïble com a "Pedra dels Set Sastres") és un bloc erràtic glacial a l'illa de Rügen. Es troba a uns 22 metres de distància dels penya-segats de Gellort a la platja de la Mar Bàltica, a un quilòmetre al nord-oest del cap Arkona. Té una massa de 165 tones i un volum de 61 m³. Pertany, tal com una vintena més de blocs erràtics, al llistat de geòtops legalment protegits de l'illa de Rügen.
La roca no és el bloc erràtic més gran de Rügen (el bloc Buskam en fa 600 m³), però és el quart més gran i marca el punt nord de l'illa i, per tant, el punt més al nord d'Alemanya de l'Est.

## Referències

* 1 2 3 [https://www.umweltkarten.mv-regierung.de/atlas/meta/boegen/bk/G2_068.pdf Findling Söbenschniederst. at www.umweltkarten.mv-regierung.de. Retrieved 20 Jun 2019.
# Sieben Sommersprossen

Sieben Sommersprossen (en alemany Set pigues) és una pel·lícula romàntica d'Alemanya Oriental dirigida per Herrmann Zschoche, estrenada el 1978.

## Argument

Després d'haver viscut una vegada a la mateixa casa, Karoline, de 14 anys, i Robbi, de 15, es retroben després d'un llarg període de separació al campament d'estiu. A poc a poc, tots dos experimentaran el seu primer amor junts, mentre que el cap de la colònia prohibeix estrictament qualsevol relació física entre els joves. Durant aquest temps, dos dels monitors més joves de la colònia decideixen proposar als joves participar en un assaig de Romeu i Julieta.

## Repartiment

* Kareen Schröter: Karoline Hinze
* Harald Rathmann: Robert
* Christa Löser: Sig.ra Kränkel
* Evelyn Opoczynski: Bettina
* Jan Bereska: Benedikt
* Barbara Dittus: mare de Karoline
* Hilmar Baumann: pare de Robert
* Janine Beilfuß: Marlene
* Carola Spindler: Doris
* Sabine Schmich: Johanna
* Michael Böttcher: Paulchen
* René Rudolph: Micha

## Rodatge

Els exteriors van ser filmats a Brandenburg. L'escena del bany es va rodar al Spree en un lloc anomenat Werder a la ciutat de Tauche. El casal d'estiu es troba a Gräbendorf, al municipi de Heidesee, així com al Schloss Groß Rietz a Rietz-Neuendorf.

## Acollida

Segons Bernard Eisenschitz, la pel·lícula representa "un ciutadà conscient que busca el primer amor" i representa "una bufetada a la vella podrida alemanya, que transposa Romeu i Julieta a un campament d'estiu».
Va vendre 1,1 milions d'entrades quan es va estrenar a la República Democràtica Alemanya. La seva representació del primer amor adolescent i en particular l'escena de naturisme al riu de personatges joves la van convertir en una pel·lícula de culte per al públic.

## Referències

* ↑ «Sieben Sommersprossen». defa-stiftung.de.
* 1 2 3 «Valse avec la censure». monde-diplomatique.fr, 01-02-2020.
* ↑ «Filming and production». imdb.com.
* ↑ Iris Stoff. «Die Nacktszenen wurden in Werder gedreht», 09-06-2011.

## Enllaços externs

* Tràiler de la pel·lícula a YouTube
# Potentia

«Potentia» té aquests significats:
Nom llatí de dues ciutats d'Itàlia:
* Potentia (Picè)
* Potentia (Lucània) moderna Potenza (Basilicata)
Nom llatí d'un riu d'Italia:
# Pseudauchenipterus affinis

Pseudauchenipterus affinis és una espècie de peix de la família dels auqueniptèrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 12 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Brasil (riu Mucuri a Porto Alegre i riu São Mateus).

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Bleeker P., 1862-1863. Atlas ichthyologique des Indes Orientales Néêrlandaises, publié sous les auspices du Gouvernement colonial néêrlandais. Tom II. Siluroïdes, Chacoïdes et Hétérobranchoïdes. Amsterdam. Atlas Ichthyol. v. 2 . 1-112.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Steindachner, F., 1877. Die Süsswasserfische des südöstlichen Brasilien (III). Sitzungsberichte der Kaiserlichen Akademie der Wissenschaften. Mathematisch-Naturwissenschaften Classe v. 74 (1. Abth.): 559-694, Pls. 1-13.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Ferraris, C.J. Jr., 2003. Auchenipteridae (Driftwood catfishes). p. 470-482. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de l'Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Americà d'Història Natural. Museu Americà d'Història Natural, Central Park West, NY 10024-5192 (Estats Units).
* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Smilin' Through (pel·lícula de 1932)

Smilin' Through és una pel·lícula estatunidenca estrenada el 1932, basada en l'obra de Jane Cowl i Jane Murfin, també anomenada Smilin' Through. La pel·lícula va ser nominada per l'Oscar a la millor pel·lícula el 1932. Va ser adaptada de l'obra Cowl and Murfin de James Bernard Fagan, Donald Ogden Stewart, Ernest Vajda i Claudine West. La pel·lícula va ser dirigida per Sidney Franklin (que també havia dirigit una versió anterior el 1922) protagonitzada per Norma Shearer, Fredric March, Leslie Howard i Ralph Forbes.

## Argument

John ha portat una vida solitària durant trenta anys des de la mort de Moonyeen Clara. Però ara Owens, un amic proper, insisteix que cuidi de la seva neboda, Kathleen, òrfena des que els seus pares es van perdre en el mar. Els anys passen, i la nena Kathleen es converteix en una bella jove que és la viva imatge de Moonyeen... Luxosa producció del famós productor Irving Thalberg, en persona, per a major glòria de la seva esposa, la ja en aquell moment estrella Norma Shearer.

## Box office

El film va guanyar 1.004.000 dòlars als EUA i Canadà i 1.029.000 arreu el món, resultant uns beneficis de 529.000 dòlars.

## Repartiment

* Norma Shearer: Kathleen
* Fredric March: Kenneth Wayne
* Leslie Howard: Sir John Carteret
* O.P. Heggie: Dr. Owen
* Ralph Forbes: Willie Ainley
* Beryl Mercer: Mrs. Crouch
* Margaret Seddon: Ellen
* Forrester Harvey: Infermer

## Referències

* 1 2 3 «The Eddie Mannix Ledger». Margaret Herrick Library, Center for Motion Picture Study [Los Angeles].
* ↑ The New York Times. Smilin' Through (en anglès). The New York Times.
# Smilisca baudinii

Smilisca baudinii és una espècie de granota que viu a l'àrea compresa entre el sud de Texas, Sonora i Costa Rica.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Santos-Barrera et al (2004). Smilisca baudinii. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 30 d'abril del 2008 (en anglès).
# Sheikhal

Sheikhal (també Sheikhaal, Sheekhaal, Sheikal, Shikal; àrab: شيخال) o Fiqi Omar és un clan somali que viu a Somàlia i a l'Ogaden i nord-est de Kenya.
El seu ancestre fou Fiqi Omar (Umar al-Rida), company del xeic Yusuf Al Kawneyn, predicador de l'islam a les terres dels somalis al segle xiii. Fiqi Omar es considerava descendent del califa Abu Bakr.

## Subclans

* Aw-Qutub
* Rer Aw Xasan
Aw Axmed Loobage
* Aw Cismaan Gandarshe
* Jaziira (Baaba Xassan)
* Qallu
* Teedan
* Abiib
* Cali cafiif
* Gudle
* Cabdi shekh
* Cabdi sufi
* Seka-when
* Cabdisamad
* Sheikh Hayti
# Prefectura de Meknès

La prefectura de Meknès (en àrab عمالة مكناس, ʿamālat Miknās, en amazic ⵜⴰⵎⵖⵓⵔⵜ ⵏ ⴰⵎⴽⵏⴰⵙ, tasga n Ameknas) és una de les prefectures del Marroc, fins 2015 part de la regió de Meknès-Tafilalet i actualment de la de Fes-Meknès. Té una superfície de 1.787 km² i 801.896 habitants censats en 2012. La capital és Meknès.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1994 | 2004 | 2012 |
| 608.441 | 713.609 | 801.896 |
| 1994, 2004 : cens oficial ; 2012 : càlcul. |||

## Divisió administrativa

La prefectura de Meknès consta de 6 municipis i 15 comunes:
| Nuclis de població | Habitants | Habitants |
| Nuclis de població | 2 setembre 1994 | 2 setembre 2004 |
| Meknès (M) | 392.972 | 469.169 |
| Al Machouar - Stinia (M) | 8.061 | 5.387 |
| Boufakrane (M) | 4.223 | 6.326 |
| Toulal (M) | 12.668 | 13.852 |
| Moulay Idriss Zerhoun (M) | 12.519 | 12.611 |
| Ouislane (M) | 28.687 | 47.824 |
| Ain Jemaa | 12.942 | 13.146 |
| Ain Karma-Oued Rommane | 9.133 | 9.738 |
| Ain Orma | 3.707 | 3.716 |
| Ait Ouallal | 5.532 | 5.455 |
| Dar Oum Soltane | 5.353 | 6.104 |
| Dkhissa | 11.353 | 13.531 |
| Majjate | 10.841 | 8.514 |
| M'Haya | 16.896 | 21.112 |
| Oued Jdida | 12.703 | 13.634 |
| Sidi Slimane Moul Al Kifane | 8.934 | 15.136 |
| Charqaoua | 5.154 | 5.540 |
| Mrhassiyine | 8.212 | 7.774 |
| N'Zalat Bni Amar | 9.471 | 8.609 |
| Oualili | 6.594 | 6.151 |
| Sidi Abdallah Al Khayat | 10.097 | 10.014 |
| Total | 608.441 | 713.609 |

## Referències

* ↑ «Cens general de població 2004» ( PDF) (en (francès)). Arxivat de l'original el 2010-06-01. [Consulta: 16 juliol 2016].
# Prefectura de Kanem

La prefectura de Kanem fou una subdivisió administrativa del Txad que va existir fins al 2002 quan fou substituïda per una regió amb el mateix nom i pràcticament identica.
Tenia una superfície de 114.520 km² i una població (1993) de 279.927 habitants. La capital era Mao.
# Prefectura de M'diq-Fnideq

La prefectura de M'diq-Fnideq (en àrab عمالة المضيق الفنيدق, ʿamālat al-Maḍīq al-Fnīdaq; en amazic ⵜⴰⵎⵖⵓⵔⵜ ⵏ ⵝⴰⵖⵎⴰⵝ-ⴼⵏⵉⴷⵇ, tamnbaḍt n Ṯaɣmaṯ-Fnidq) és una de les prefectures del Marroc, fins 2015 part de la regió de Tànger-Tetuan i actualment de la nova regió de Tànger-Tetuan-Al Hoceima. Té una superfície de 178 km² i 209.897 habitants censats en 2014. La capital és M'Diq.

## Divisió administrativa

La prefectura de M'diq-Fnideq consta de 3 municipis i 2 comunes:
| Nuclis de població | Habitants 1994 | Habitants 2004 | Habitants 2014 |
| M'Diq (M) | 21.093 | 36.596 | 56.227 |
| Fnideq (M) | 34.486 | 53.559 | 77.436 |
| Martil (M) | 23.143 | 39.011 | 64.355 |
| Allyene | 5.654 | 6.126 | 6.583 |
| Belyounech | – | – | 5.296 |
| Total | 84.376 | 135.292 | 209.897 |

## Referències

* ↑ Note sur les premiers résultats du Recensement Général de la Population et de l'Habitat 2014
* ↑ «Cens general de població 2004» ( PDF) (en (francès)). Arxivat de l'original el 2010-06-01. [Consulta: 16 juliol 2016].
# Sit de Somàlia

El sit de Somàlia (Emberiza poliopleura) és un ocell de la família dels emberízids (Emberizidae).

## Hàbitat i distribució

Habita àrids matollars xèrics de l'est del Sudan del Sud, Etiòpia i Somàlia, cap al sud, fins al nord-est d'Uganda, nord i est de Kenya i nord-est de Tanzània.

## Referències

* ↑ «Sit de Somàlia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 28/02/2023(català)
* ↑ BirdLife International. «Somali Bunting. Emberiza poliopleura». Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura. Rev. 20/02/2023 (anglès)
# Sit de Tristram

El sit de Tristram (Emberiza tristrami) és un ocell de la família dels emberízids (Emberizidae).

## Hàbitat i distribució

Habita el dens sotabosc dels boscos de coníferes del nord-est de la Xina i sud-est de Sibèria. Al hivern arriba fins al sud de la Xina i el nord del Sud-est asiàtic.

## Referències

* ↑ «Sit de Tristram». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 28/02/2023(català)
* ↑ BirdLife International. «Tristram's Bunting». Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura. Rev. 20/02/2023 (anglès)