# Isòtops del radi

El radi (Ra) no té cap isòtop estable. Té 33 isòtops coneguts, quatre dels quals es poden trobar a la natura. El $^{226}$Ra és el més abundant. El $^{223}$Ra, el $^{224}$Ra, el $^{226}$Ra i $^{228}$Ra es produeixen per desintegració de l'urani o el tori.
El $^{226}$Ra és un producte de desintegració del $^{228}$U i és l'isòtop amb un període de semidesintegració més llarg de 1.602 anys, seguit del $^{228}$Ra amb 6,7 anys.
Els isòtops de radi de la cadena de desintegració radioactiva de l'actini i el tori es coneixien com:
* actini X, $^{223}$Ra
* tori X, $^{224}$Ra
* mesotori I, $^{228}$Ra

## Taula

| Símbol del núclid | Z(p) | N(n) | massa isotòpica(u) | període de semidesintegració | Espín nuclear |
| rang de variació natural (fracció molar) |||
| $^{202}$Ra | 88 | 114 | 202.00989(7) | 2.6(21) ms [0.7(+33-3) ms] | 0+ |
| $^{203}$Ra | 88 | 115 | 203.00927(9) | 4(3) ms | (3/2-) |
| $^{203m}$Ra | 220(90) keV | 220(90) keV | 220(90) keV | 41(17) ms | (13/2+) |
| $^{204}$Ra | 88 | 116 | 204.006500(17) | 60(11) ms [59(+12-9) ms] | 0+ |
| $^{205}$Ra | 88 | 117 | 205.00627(9) | 220(40) ms [210(+60-40) ms] | (3/2-) |
| $^{205m}$Ra | 310(110)# keV | 310(110)# keV | 310(110)# keV | 180(50) ms [170(+60-40) ms] | (13/2+) |
| $^{206}$Ra | 88 | 118 | 206.003827(19) | 0.24(2) s | 0+ |
| $^{207}$Ra | 88 | 119 | 207.00380(6) | 1.3(2) s | (5/2-,3/2-) |
| $^{207m}$Ra | 560(50) keV | 560(50) keV | 560(50) keV | 57(8) ms | (13/2+) |
| $^{208}$Ra | 88 | 120 | 208.001840(17) | 1.3(2) s | 0+ |
| $^{208m}$Ra | 1800(200) keV | 1800(200) keV | 1800(200) keV | 270 ns | (8+) |
| $^{209}$Ra | 88 | 121 | 209.00199(5) | 4.6(2) s | 5/2- |
| $^{210}$Ra | 88 | 122 | 210.000495(16) | 3.7(2) s | 0+ |
| $^{210m}$Ra | 1800(200) keV | 1800(200) keV | 1800(200) keV | 2.24 µs | (8+) |
| $^{211}$Ra | 88 | 123 | 211.000898(28) | 13(2) s | 5/2(-) |
| $^{212}$Ra | 88 | 124 | 211.999794(12) | 13.0(2) s | 0+ |
| $^{212m1}$Ra | 1958.4(5) keV | 1958.4(5) keV | 1958.4(5) keV | 10.9(4) µs | (8)+ |
| $^{212m2}$Ra | 2613.4(5) keV | 2613.4(5) keV | 2613.4(5) keV | 0.85(13) µs | (11)- |
| $^{213}$Ra | 88 | 125 | 213.000384(22) | 2.74(6) min | 1/2- |
| $^{213m}$Ra | 1769(6) keV | 1769(6) keV | 1769(6) keV | 2.1(1) ms | 17/2-# |
| $^{214}$Ra | 88 | 126 | 214.000108(10) | 2.46(3) s | 0+ |
| $^{215}$Ra | 88 | 127 | 215.002720(8) | 1.55(7) ms | (9/2+)# |
| $^{215m1}$Ra | 1877.8(5) keV | 1877.8(5) keV | 1877.8(5) keV | 7.1(2) µs | (25/2+) |
| $^{215m2}$Ra | 2246.9(5) keV | 2246.9(5) keV | 2246.9(5) keV | 1.39(7) µs | (29/2-) |
| $^{215m3}$Ra | 3756.6(6)+X keV | 3756.6(6)+X keV | 3756.6(6)+X keV | 0.555(10) µs | (43/2-) |
| $^{216}$Ra | 88 | 128 | 216.003533(9) | 182(10) ns | 0+ |
| $^{217}$Ra | 88 | 129 | 217.006320(9) | 1.63(17) µs | (9/2+) |
| $^{218}$Ra | 88 | 130 | 218.007140(12) | 25.2(3) µs | 0+ |
| $^{219}$Ra | 88 | 131 | 219.010085(9) | 10(3) ms | (7/2)+ |
| $^{220}$Ra | 88 | 132 | 220.011028(10) | 17.9(14) ms | 0+ |
| $^{221}$Ra | 88 | 133 | 221.013917(5) | 28(2) s | 5/2+ |
| $^{222}$Ra | 88 | 134 | 222.015375(5) | 38.0(5) s | 0+ |
| $^{223}$Ra | 88 | 135 | 223.0185022(27) | 11.43(5) d | 3/2+ |
| $^{224}$Ra | 88 | 136 | 224.0202118(24) | 3.6319(23) d | 0+ |
| $^{225}$Ra | 88 | 137 | 225.023612(3) | 14.9(2) d | 1/2+ |
| $^{226}$Ra | 88 | 138 | 226.0254098(25) | 1600(7) y | 0+ |
| $^{227}$Ra | 88 | 139 | 227.0291778(25) | 42.2(5) min | 3/2+ |
| $^{228}$Ra | 88 | 140 | 228.0310703(26) | 5.75(3) y | 0+ |
| $^{229}$Ra | 88 | 141 | 229.034958(20) | 4.0(2) min | 5/2(+) |
| $^{230}$Ra | 88 | 142 | 230.037056(13) | 93(2) min | 0+ |
| $^{231}$Ra | 88 | 143 | 231.04122(32)# | 103(3) s | (5/2+) |
| $^{231m}$Ra | 66.21(9) keV | 66.21(9) keV | 66.21(9) keV | ~53 µs | (1/2+) |
| $^{232}$Ra | 88 | 144 | 232.04364(30)# | 250(50) s | 0+ |
| $^{233}$Ra | 88 | 145 | 233.04806(50)# | 30(5) s | 1/2+# |
| $^{234}$Ra | 88 | 146 | 234.05070(53)# | 30(10) s | 0+ |

### Notes

* Els valors marcats amb # no estan derivats únicament de dades experimentals, sinó que en part es basen en tendències sistemàtiques. Els espins amb arguments d'assignació febles es troben entre parèntesis.
* Les incerteses es troben en forma concisa entre parèntesis després dels últims dígits corresponents. Els valors d'incertesa indiquen una desviació estàndard, tret de la composició isotòpica i la massa atòmica estàndard de la IUPAC, que utilitzen incerteses expandides.

## Referències

* Masses isotòpiques de l'Ame2003 Atomic Mass Evaluation Arxivat 2008-09-23 a Wayback Machine. by G. Audi, A.H. Wapstra, C. Thibault, J. Blachot and O. Bersillon in Nuclear Physics A729 (2003).
* Composicions isotòpiques i masses atòmiques estàndard de Atomic weights of the elements. Review 2000 (IUPAC Technical Report). Pure Appl. Chem. Vol. 75, No. 6, pp. 683-800, (2003) and Atomic Weights Revised (2005) Arxivat 2008-03-05 a Wayback Machine..
* Semivida, espín i dades d'isomers triades d'aquestes fonts:
** Audi, Bersillon, Blachot, Wapstra. The Nubase2003 evaluation of nuclear and decay properties, Nuc. Phys. A 729, pp. 3-128 (2003).
** National Nuclear Data Center, Brookhaven National Laboratory. Information extracted from the NuDat 2.1 database (retrieved Sept. 2005).
** David R. Lide (ed.), Norman E. Holden in CRC Handbook of Chemistry and Physics, 85th Edition, online version. CRC Press. Boca Raton, Florida (2005). Section 11, Table of the Isotopes.
Index de pàgines d'isòtops · Taula de núclids :
| Isòtop més lleuger | Isòtop actual | Isòtop més pesant |
| Isòtops del franci | Isòtops del radi | Isòtops de l'actini |