OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Akysis galeatus

Akysis galeatus és una espècie de peix de la família dels akísids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir els 2,8 cm de llargària total.
* Nombre de vèrtebres: 30-33.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: Sumatra (Indonèsia).

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Bleeker P. 1858. De visschen van den Indischen Archipel. Beschreven en toegelicht. Siluri. Acta Soc. Sci. Indo-Neerl. v. 4. i-xii + 1-370.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313. ISBN 0-86622-131-X.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1-4051-2494-6.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Ng, H.H. i M. Kottelat 1998. The catfish genus Akysis Bleeker (Teleostei: Akysidae) in Indochina, with descriptions of six new species. J. Nat. Hist. 32:1057-1097.
* Page, L.M., Hadiaty, R.K., López, J.A., Rachmatika, I. & Robins, R.H. 2007. Two New Species of the Akysis variegatus Species Group (Siluriformes: Akysidae) from Southern Sumatra and a Redescription of Akysis variegatus Bleeker, 1846. Copeia, 2: 292–303.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Giuseppe Zinanni

Comte Giuseppe Ginanni o Zinanni (pronunciació italiana: [dʒuˈzɛppe dʒiˈnanni; dzi-]; 7 de novembre de 1692 Ravenna – 23 d'octubre de 1753, a la mateixa ciutat) va ser un naturalista italià.

## Biografia

Ginanni va escriure el primer llibre íntegrament dedicat als ous i nius d'ocells Dell Uova e dei Nidi degli Uccelli (Venècia, 1737), il·lustrada amb 34 làmines en blanc i negre. Els ocells els va dividir en tres grups: aus terrestres rapinyaires (uccelli terrestri rapaci), altres aus terrestres (uccelli terrestri no rapaci), i aus aquàtiques (uccelli aquatica). Cada làmina oològica representava entre un a nou ous de 106 espècies en total. Els exemplars il·lustrats es troben al museu de Giuseppe Ginanni conegut com a Piccolo Museo di cose naturali. Posteriorment va publica un llibre sobre els cargols, i un altre sobre llagostes Osservazioni gîomali sopra le Cavalette. împr. cum libro ejus.

## Fonts

* Cesare Conci and Roberto Poggi (1996), Iconography of Italian Entomologists, with essential biographical data. Memorie della Società Entomologica Italiana, 75 : 159-382. (ISSN 0073-8747

## Notes i referències

* Jean Anker (1938). Bird Books and Bird Art. An Outline of the Literary History and Iconography of Descriptive Ornithology Levin & Munksgaard (Copenhagen).

## Enllaços externs

* Libero
* Delle uova e dei nidi degli uccelli / Giuseppe Ginanni. Appresso Antonio Bortoli, 1737. 185 pàgs.Original Universidad Complutense de Madrid (digital. 2010) En línia Google.Books
# Detenció

«Detenció» té aquests significats:

## Dret

* Detenció (dret civil), la detenció d'un bé
* Detenció preventiva, mesura administrativa de curta durada executada per la policia
* Detenció o presó provisional, empresonament d'una persona imputada en esperar el judici o la fi de la instrucció
* Detenció protectiva o Schutzhaft, a Alemanya de 1916 a 1945, detenció sense procés o imputació d'oponents al règim
* Detenció d'immigrants, l'empresonament de persones no autoritzades d'entrar en un país

## Arts

* Detenció (curtmetratge)
* Detention (pel·lícula del 2003)
* Detention (episodi de Cold Case), episodi 58 (Temporada 3, episodi 12) del drama TV de la CBS Cold Case.
* Detention (sèrie de televisió)
* Detention (convenció), la 17a Convenció Mundial de Ciència-ficció, celebrada en Detroit en 1959

## Vegeu també

* Presó
# Anguix

Anguix és un municipi de la província de Burgos a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Forma part de la comarca de Ribera del Duero.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 187 | 162 | 151 | 142 |
# Schnals

Schnals (italià Senales) és un municipi italià, dins de la província autònoma de Tirol del Sud. És un dels municipis del districte i de Vinschgau. L'any 2007 tenia 1.395 habitants. Comprèn les fraccions de Karthaus (Certosa), Katharinaberg (Monte Santa Caterina) i Unser Frau (Madonna). Limita amb els municipis de Kastelbell-Tschars (Castelbello-Ciardes), Latsch (Laces), Mals (Malles Venosta), Moos in Passeier (Moso in Passiria), Naturns (Naturno), Partschins (Parcines), Schlanders (Silandro), i Sölden (Àustria).

## Situació lingüística

| Pertinença lingüística (cens 2001) | 97,29% alemany |
| Pertinença lingüística (cens 2001) | 2,71% italià |
| Pertinença lingüística (cens 2001) | 0,00% ladí |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Hubert Josef Variola | SVP |
# Riolites de Gréixer

Les riolites de Gréixer són un conjunt d'afloraments de roques volcàniques calco-alcalines de composició riolítica d'edat Autunià (Carbonífer-Permià) situats a la Serra del Moixeró, entre Gréixer (Berguedà) i Coll de Pi (Cerdanya). Es tracta d'una caldera volcànica d'esfondrament formada durant les erupcions ignimbrítiques que van generar els dipòsits piroclàstics de Castellar de n'Hug i que en els darrers estadis de la seva formació es va reomplir de laves riolítiques. Aquesta estructura, de la qual es pot observar una secció completa est-oest, tenia un mínim de 14 km de diàmetre i una profunditat de més d'un quilòmetre.

## Referències

* ↑ «Riolites de Gréixer». Arxivat de l'original el 2018-11-17. [Consulta: 17 novembre 2018].
* ↑ Martí, Joan. Geozona 140 Riolites de Gréixer. Generalitat de Catalunya, 2007.
# Schönengrund

Schönengrund és un municipi del cantó d'Appenzell Ausser-Rhoden (Suïssa).

## Enllaços externs

* Web oficial del municipi
# Agrella borda

L'Agrella borda o vinagrella borda (Rumex bucephalophorus) és una espècie de la família de les poligonàcies. El nom de l'espècie prové de 'boukephalos' i 'phorus', el primer terme significa cap de bou i el segon portar, fent referència a l'aparença de les seues flors.

## Descripció

Planta molt variable, normalment anual, erecta, fins a 40 centímetres d'alçada. La tija és única o pot estar dividida en diverses més, però normalment no està ramificada. Les fulles alternes, les inferiors de fins a 2 centímetres de llarg, ovalades o lanceolades amb òcrea. Les flors són petites i hermafrodites o femenines, en grups de 2 a 3 a les aixelles de les fulles. El peduncle és fi i rodó o ample i pla. 6 fulles periàntiques verdes en 2 cercles, les externes petites i després corbades, les internes amb apèndixs en forma de ganxo, engrandits durant el període de fructificació i envoltant la nou. Tenen 6 estams i un pistil amb 3 grans estigmes.

## Hàbitat

En sòls sorrencs i secs, en erms i amb freqüència en superfícies conreades i prop del litoral.

## Distribució

S'estén per tot el Mediterrani fins a Canàries.

## Subespècies

* Rumex bucephalophorus subsp. bucephalophorus
* Rumex bucephalophorus subsp. aegaeus
* Rumex bucephalophorus subsp. canariensis
* Rumex bucephalophorus subsp. gallicus
* Rumex bucephalophorus subsp. hispanicus
* Rumex bucephalophorus var. aegaeus
* Rumex bucephalophorus var. subaegaeus

## Galeria

* Agrella borda (Albufeira, Portugal)
* Detall de les flors
* Detall de les flors

## Referències

* http://www.floradecanarias.com/rumex_bucephalophorus.html
# Giuseppe Vitali

Giuseppe Vitali (Ravenna, 26 d'agost de 1875 - Bolonya, 29 de febrer de 1932) va ser un matemàtic italià.

## Vida i obra

Fill d'una família humil de ferroviaris, el seu pare va ser destinat a Lecco, quan ell encara era a l'escola. Va acabar les seus estudis secundaris a Ravenna vivint a casa d'un oncle. El curs 1895 va freqüentar els cursos de matemàtiques de la universitat de Bolonya, i l'any següent va obtenir una beca per la Scuola Normale Superiore de Pisa, en la qual es va graduar el 1899. Després d'un any com assistent d'Ulisse Dini a Pisa, va ser professor de matemàtiques de secundària successivament a Voghera i a Gènova fins al 1922.
El 1923 va ser nomenat professor d'anàlisi matemàtica a la universitat de Mòdena. A finals de 1926, un ictus el va deixar paralitzat de la part dreta del seu cos, però tot i així va poder seguir amb la seva activitat científica. El 1930 va passar a la càtedra de Bolonya, però el 1932, mentre passejava amb el seu col·lega Ettore Bortolotti, va sofrir un nou atac i va caure fulminat.
En morir va deixar inacabat un tractat titulat Moderna teoria delle funzioni di variabile reale que va ser acabat i publicat per Giovanni Sansone (1935) qui, a més, li va afegir un segon volum.
La major part de l'obra de Vitali està lligada a l'anàlisi real, havent enunciat un bon nombre de teoremes que porten el seu nom, sobre convergència, continuïtat i cobertura de les funcions reals. També se li deu el descobriment del primer conjunt de nombres reals no mesurable: el conjunt de Vitali.

## Referències

* ↑ Borgato, 2012, p. 32.
* ↑ Tonolo, 1932, p. 67.
* ↑ Tonolo, 1932, p. 68.
* ↑ Tonolo, 1932, p. 73.
* ↑ Tonolo, 1932, p. 74.
* ↑ Tonolo, 1932, p. 81.
* ↑ Pepe, 1985, p. 187.

## Bibliografia

* Borgato, M. T.; Vaz Ferrerira, A. «Giuseppe Vitali: ricerca matematica e attività accademica dopo il 1918». A: A. Guerraggio (ed.). La matematica italiana tra le due guerre mondiali (en italià). Pitagora, 1987, p. 43-58. ISBN 9788837104092.
* Borgato, Maria Teresa. «Giuseppe Vitali: Real and Complex Analysis and Differential Geometry». A: Salvatore Coen (ed.). Mathematicians in Bologna 1861–1960 (en anglès). Birkhäuser, 2012. ISBN 978-3-0348-0226-0.
* Pepe, Luigi «Giuseppe Vitali e l'analisi reale» (en itali+a). Rendiconti del Seminario Matematico e Fisico di Milano, Vol. 54, Num. 1, 1985, pàg. 187-201. DOI: 10.1007/BF02924857. ISSN: 1424-9294.
* Tonolo, Angelo «Commemorazione di Giuseppe Vitali» (en itali+a). Rendiconti del Seminario Matematico della Università di Padova, Vol. 3, 1932, pàg. 67-81. ISSN: 0041-8994.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Giuseppe Vitali» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* Tricomi, F.G. «Vitali, Giuseppe». Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 10 novembre 2019]. (anglès)
* Lampariello, Giovanni. «VITALI, Giuseppe». Enciclopedia Italiana, 1938. [Consulta: 10 novembre 2019]. (italià)
# Democracia Regionalista de Castilla-León

Democracia Regionalista de Castilla y León (DRCL) fou un partit regionalista de Castella i Lleó. Es presentà a les eleccions municipals de 1995 i va assolir-hi 4.986 vots (0,36%) i un total de 36 regidors. Fou un dels partits que posteriorment donaren origen a Unidad Regionalista de Castilla-León.
# Anguistri

Anguistri (grec: Αγκίστρι) és una de les Illes Saròniques, que pertany a la prefectura de l'Àtica, Grècia. És al golf Sarònic, a l'oest de l'illa d'Egina.

## Geografia

Està situada al golf Sarònic, a 3,5 quilòmetres a l'oest del port de l'illa d'Egina. Hi ha quatre nuclis de població a l'illa:
* Milos o Megalochori: El poble més habitat de l'illa, situat a l'extrem nord d'aquesta. Té port i platges, així com hotels i apartaments turístics. Acull el despatx de l'alcalde del municipi d'Anguistri.
* Skala: A vint minuts caminant des de Milos per la carretera de la costa. Situada a una platja de sorra, és predominantment turística, amb diferents hotels, restaurants i botigues. Acull el port natural on hi ha el moll d'on surt el ferry cap a l'illa d'Egina i el Pireu.
* Limenaria: A deu minuts conduint des de Milos, és un poble residencial sense instal·lacions turístiques.
* Metochi: Situat sobre els turons propers a Milos i Skala. És el punt d'inici de diverses rutes per l'illa.

## Història

Es considera que Anguistri havia estat coneguda antigament com a Cecrifalea (Κεκρυφάλεια) mencionada per Plini, i altres historiadors com Tucídides i Diodor. Segons aquests dos últims a prop de Cecrifalea va tenir lloc una batalla naval al 459 aC on els atenencs van derrotar les flotes d'Egina, Epidaure i Corint. No s'han fet excavacions arqueològiques a l'illa, però certes àrees de l'illa mostren rastres d'assentaments antics.

## Referències

* ↑ «Milos - Megalochori» (en anglès). agistrigreece.com.
* ↑ «Metochi» (en anglès). agistrigreece.com.
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, I, 105
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XI, 78
# (244) Sita

(244) Sita és un asteroide pertanyent al cinturó d'asteroides descobert el 14 d'octubre de 1884 per Johann Palisa des de l'observatori de Viena, Àustria. Està possiblement nomenat per Sita, una deessa de la mitologia hindú.

## Característiques orbitals

Situada forma part de la família asteroidal de Flora.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 17 octubre 2023].
* ↑ Schmadel, Lutz D. Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* ↑ Hirayama, Kiyotsugu «Families of Asteroids» (en anglès). Japanese Journal of Astronomy and Geophysics, 1, 1922, pàg. 55-94 [Consulta: 1r agost 2015].

## Enllaços externs

* «(244) Sita» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 4 juny 2015].
Viccionari
# Riolobos

Riolobos és un municipi de la província de Càceres, a la comunitat autònoma d'Extremadura (Espanya).

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 1490 | 1477 | 1421 | 1372 | 1316 | 1268 | 1225 |
# Schönefeld

Schönefeld és un municipi alemany que pertany a l'estat de Brandenburg. Situat al sud-est de Berlín, limita amb Mittenwalde al sud, amb Blankenfelde-Mahlow a l'oest i amb Schulzendorf i Zeuthen a l'est.
En aquesta localitat està emplaçat l'aeroport de Berlín-Brandenburg, que dona servei a Berlín i a l'estat de Brandenburg.

## Districtes

Comprèn els districtes de:
* Großziethen
* Kiekebusch
* Selchow
* Waltersdorf
* Waßmannsdorf

## Evolució demogràfica

* Evolució demogràfica en els límits de 2020
* Evolució actual i les previsions demogràfiques
| Any | Població |
| 1875 | 2 903 |
| 1890 | 3 415 |
| 1910 | 3 613 |
| 1925 | 3 918 |
| 1933 | 4 278 |
| 1939 | 5 811 |
| 1946 | 6 397 |
| 1950 | 6 446 |
| 1964 | 6 117 |
| 1971 | 5 605 |
| 1981 | 6 068 |
| 1985 | 5 857 |
| 1989 | 5 449 |
| Any | Població |
| 1990 | 5 312 |
| 1991 | 5 128 |
| 1992 | 5 450 |
| 1993 | 6 023 |
| 1994 | 6 456 |
| 1995 | 7 619 |
| 1996 | 8 772 |
| 1997 | 9 752 |
| 1998 | 10 496 |
| 1999 | 11 059 |
| Any | Població |
| 2000 | 11 218 |
| 2001 | 11 405 |
| 2002 | 11 667 |
| 2003 | 11 843 |
| 2004 | 11 993 |
| 2005 | 12 274 |
| 2006 | 12 354 |
| 2007 | 12 462 |
| 2008 | 12 831 |
| 2009 | 13 060 |
| Any | Població |
| 2010 | 13 256 |
| 2011 | 13 317 |
| 2012 | 13 453 |
| 2013 | 13 760 |
| 2014 | 13 895 |
| 2015 | 14 190 |
| 2016 | 14 423 |
| 2017 | 14 625 |
| 2018 | 15 472 |
| 2019 | 16 270 |
| Any | Població |
| 2020 | 17 017 |

## Referències

* ↑ Les fonts de dades es poden trobar en els Wikimedia Commons Population Projection Brandenburg at Wikimedia Commons
# Molí d'en Miró

El Molí d'en Miró és una obra de Boadella i les Escaules (Alt Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Situat a llevant del nucli urbà del veïnat de les Escaules, integrat al municipi de Boadella. Ubicat al peu de la carretera GIV-5041i a tocar el curs del riu la Muga.

## Descripció

Edifici aïllat de planta rectangular format per tres cossos adossats, amb les cobertes de teula d'una i dues vessants i distribuït en planta baixa i pis, o bé dos pisos. En general, les obertures de la construcció són rectangulars i amb els emmarcaments arrebossats. Destaca, de la façana de migdia, un arc de mig punt bastit amb maons i actualment tapiat. La construcció conserva part de l'estructura de l'antic molí, amb voltes d'arc rebaixat i de mig punt bastides en pedra i maó. A escassa distància de la construcció, dins del curs del riu, hi ha la resclosa.
La construcció, actualment en rehabilitació, presenta els paraments arrebossats i pintats.

## Història

Com a conseqüència dels efectes que va provocar la fil·loxera a les vinyes de la comarca a finals del segle xix, des d'aquest moment fins a l'actualitat, la fabricació de ciment ha estat una de les activitats econòmiques més importants al municipi de les Escaules, proveint de pedra i ciment a tota la província de Girona i també a França.
Es té constància de l'existència d'aquest molí de ciment l'any 1894, ja que l'empresari Jaume Riera Bofill va demanar permís per a construir ponts o passos al riu Muga, al llarg del camí que connectava les Escaules i Ponts de Molins. El motiu principal era millorar les vies de comunicació per a la fabrica de ciment anomenada el Molí d'en Miró.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Molí d'en Miró». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 15 octubre 2017].
# Agrella

«Agrella» té aquests significats:
* Agrella o Rumex acetosa, planta de la família de les poligonàcies i del gènere Rumex
* Agrella, nom vernacle per a qualsevol planta del gènere Oxalis
* Agrella borda (Rumex bucephalophorus), espècie de la família de les poligonàcies
* Agrella de fulla rodona (Rumex scutatus) és una planta amb flor de la família Polygonaceae
* Agrella de galàpet (Rumex patientia), planta vivaç de port herbaci
* Agrella de mar (Rumex maritimus), herbàcia anual que habita en zones molt humides, com bancs inundats que creix pel vessant nord de l'Europa Central i les àrees circumpolars
* Agrella graminera (Rumex acetosella), planta de la família de les poligonàcies
# Giuseppe Zaccaria

Giuseppe Zaccaria (Granadero, Faenza, 10 de gener de 1842 - ?), fou un pedagog i escriptor italià. Mestre en diversos instituts i inspector d'escoles a Fermo. Va fundar la biblioteca circulant d'Impruneta. Va deixar escrites un bon nombre d'obres de pedagogia publicades entre 1865 i 1878.

## Referències

* ↑ Enciclopedia Hispano-Americana (en castellà), 1909. «editada entre 1909 i 2004 en 72 volums originals i 34 apèndixs.»
# Democracy Now!

Democracy Now! (literalment en català, "Democràcia ara!") és una noticier de redifusió web progressista i sense ànim de lucre que actua en més de 1.250 xarxes de ràdió, televisió, televisió per satèl·lit i televisió per cable a tot el món. El programa de notícies d'una hora guardonat és rebut per periodistes d'investigació Amy Goodman and Juan Gonzalez. La programació està fonamentada totalment en contribucins dels oïdors, televidents i fundacions i no accepta publicitat subscripció corporativa, o finançament governamental.
Democracy Now! es va fundar el 19 de febrer de 1996 a WBAI-FM a la ciutat de Nova York per part dels periodistes progressistes Amy Goodman, Juan Gonzalez, Larry Bensky, Salim Muwakkil i Julie Drizin. Originàriament va emetre des de cinc estacions de Pacifica Radio. Goodman és el principal hoste dels programes, amb Juan Gonzalez com freqüent co-hoste.

## Referències

* 1 2 Stelter, Brian «A Grass-Roots Newscast Gives a Voice to Struggles». The New York Times, 23-10-2011 [Consulta: 23 octubre 2011]. «...a producer said: "I don't get it. Why wasn't I arrested?" Ms. Goodman asked him, "Were you out on the streets?" No, he said, he had been in the studio the whole time. "I’m not being arrested here either," she said she told him. "You’ve got to get out there."»
* 1 2 3 Democracy Now! – About us
* ↑ «Investigative Journalist Amy Goodman to Open 68th Season of The Forum». Arxivat de l'original el 2012-08-05. [Consulta: 1r setembre 2014].
* ↑ Long Island University Announces Winners Of 2010 George Polk Awards In Journalism
* ↑ «The First Democracy Now! Show». Democracy Now!. [Consulta: 5 març 2008].
* ↑ «About Democracy Now!». Democracy Now!. [Consulta: 28 maig 2007].

## Enllaços externs

* Democracy Now! - Lloc web oficial
* Plantilla:Internet Archive collection
* "Democracy Now! History in the Making" Arxivat 2012-06-29 a Wayback Machine., An article by Angela Alston about the innovative distribution of the Democracy Now! TV show, published in The Independent (June 2002)
# Altxa

Altxa (en rus: Алча) és un poble (un possiólok) de l'óblast d'Astracan, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 1.014 habitants.

## Referències

* ↑ Карта села Бирючек в Астраханской области
* ↑ «Всероссийская перепись населения 2010 года. 1. Численность и размещение населения Астраханской области». Arxivat de l'original el 2018-08-27. [Consulta: 18 març 2019].
* ↑ Расстояние от Бирючека до Камызяка
# (245) Vera

(245) Vera és un asteroide pertanyent al cinturó d'asteroides descobert per Norman Robert Pogson el 6 de febrer de 1885 des de l'observatori de Madrás, a l'Índia.
Es desconeix la raó del nom.

## Característiques orbitals

Vera està situat a una distància mitjana de 3,099 ua del Sol, podent allunyar-se fins a 3,699 ua i apropar-se fins a 2,499 ua. Té una excentricitat de 0,1936 i una inclinació orbital de 5,159°. Triga a completar una òrbita al voltant del Sol 1993 dies.

## Vegeu també

* Llista d'asteroides del (201) al (300)
* Cossos menors del Sistema Solar

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 17 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Schmadel, Lutz D. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició. Springer, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* 1 2 «(245) Vera» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 22 juliol 2015].
Schmadel, Lutz D. (2003). «(245) Vera» (anglès).

## Enllaços externs

* «(245) Vera» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 22 juliol 2015].
Viccionari
# Rione

Rione (en plural rioni) és el nom donat als barris de moltes ciutats d'Itàlia. Els més coneguts són els Rioni de Roma. A diferència d'un quartiere (paraula que en italià també significa barri), un rione és normalment una subdivisió administrativa oficial. La paraula deriva del llatí regio (regió).

## Vegeu també

* Rioni de Roma

## Referències

* ↑ Marvin Pulvers. Roman fountains: 2000 fountains in Rome : a complete collection. L'Erma di Bretschneider, 2002, pàg. 48. ISBN 9788882651763 [Consulta: 18 gener 2011].