OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Frontera entre Sud-àfrica i Eswatini

La frontera entre Sud-àfrica i Eswatini és la línia fronterera de 430 kilòmetres que separa Eswatini de Sud-àfrica a l'Àfrica Meridional. Sud-àfrica envolta Swazilàndia al nord, oest, sud i sud-est, mentre que té frontera amb Moçambic al nord-est.

## Passos frontereres

Els passos fronterers són llistats de nord a sud en la taula de sota.
| Sud-àfrica | Sud-àfrica | Eswatini | Eswatini | Horaris | Coordenades | Notes |
| Carretera | Punt de pas | Carretera | Punt de pas | Horaris | Coordenades | Notes |
| R571 | Mananga | MR5 | Mananga | 07:00–18:00 | 25° 55′ 59″ S, 31° 45′ 41″ E﻿ / ﻿25.9331°S,31.7613°E﻿ / -25.9331; 31.7613﻿ (Pas fronterer Mananga) | El ferrocarril Durban–Komatipoort també hi creua |
| R570 | Jeppes Reef | MR1 | Matsamo | 07:00–20:00 | 25° 45′ 03″ S, 31° 28′ 03″ E﻿ / ﻿25.7507°S,31.4676°E﻿ / -25.7507; 31.4676﻿ (Pas fronterer Jeppe's Reef / Matsamo) | |
| R40 | Josefsdal | MR20 | Bulembu | 08:00–16:00 | 25° 56′ 41″ S, 31° 07′ 17″ E﻿ / ﻿25.9446°S,31.1215°E﻿ / -25.9446; 31.1215﻿ (Pas fronterer Josephsdal / Bulumbu) | |
| N17 | Oshoek | MR3 | Ngwenya | 07:00–22:00 | 26° 12′ 45″ S, 30° 59′ 21″ E﻿ / ﻿26.2125°S,30.9892°E﻿ / -26.2125; 30.9892﻿ (Pas fronterer Oshoek / Ngwenya) | |
| | Waverley | | Lundzi | 08:00–16:00 | 26° 19′ 39″ S, 30° 53′ 19″ E﻿ / ﻿26.3275°S,30.8885°E﻿ / -26.3275; 30.8885﻿ (Pas fronterer Waverley / Lundzi) | |
| R65 | Nerston | MR19 | Sandlane | 08:00–18:00 | 26° 34′ 11″ S, 30° 47′ 30″ E﻿ / ﻿26.5697°S,30.7918°E﻿ / -26.5697; 30.7918﻿ (Pas fronterer Nerston / Sandlane) | |
| | Emahlathini | MR4 | Sicunusa | 08:00–18:00 | 26° 51′ 38″ S, 30° 54′ 30″ E﻿ / ﻿26.8605°S,30.9084°E﻿ / -26.8605; 30.9084﻿ (Pas fronterer Emahlathini / Sicunusa) | |
| | Bothashoop | | Gege | 08:00–16:00 | 26° 58′ 25″ S, 30° 58′ 06″ E﻿ / ﻿26.9737°S,30.9684°E﻿ / -26.9737; 30.9684﻿ (Pas fronterer Bothashoop / Gege) | |
| R543 | Mahamba | MR9 | Mahamba | 07:00–22:00 | 27° 06′ 20″ S, 31° 04′ 09″ E﻿ / ﻿27.1055°S,31.0691°E﻿ / -27.1055; 31.0691﻿ (Pas fronterer Mahamba) | |
| | Onverwacht | MR21 | Salitje | 08:00–18:00 | 27° 18′ 58″ S, 31° 38′ 38″ E﻿ / ﻿27.3162°S,31.6438°E﻿ / -27.3162; 31.6438﻿ (Pas fronterer Onverwacht / Salitje) | |
| | Golela | MR8 | Lavumisa | 07:00–22:00 | 27° 19′ 02″ S, 31° 53′ 18″ E﻿ / ﻿27.3172°S,31.8884°E﻿ / -27.3172; 31.8884﻿ (Pas fronterer Golela / Lavumisa) | El ferrocarril Durban–Komatipoort també el travessa |

## Referències

* ↑ «South Africa». The World Factbook. Central Intelligence Agency.
* ↑ South Africa–Swaziland Boundary. International Boundary Study No. 137. United States Department of State. 1973-07-07. Consulta: 2013-04-26.
* ↑ Brownlie, Ian. «South Africa–Swaziland». A: African Boundaries: A Legal and Diplomatic Encyclopaedia. Londres: C. Hurst & Co., 1979, p. 1313–1343. ISBN 0903983877.
* ↑ «Sud-àfrican Ports of Entry». Department of Home Affairs. Arxivat de l'original el 28 d’agost 2015. [Consulta: 28 juliol 2013].
# Antoni Marí

«Antoni Marí» té aquests significats:
* Antoni Marí Calbet (Eivissa, 1932-2023), metge i polític eivissenc.
* Antoni Marí Ferrer (Sant Joan de Labritja, Eivissa, 1943, polític balear.
* Antoni Marí Marí (Sant Joan de Labritja, Eivissa, 1956), polític eivissenc.
* Antoni Marí i Muñoz (Eivissa, 1944), poeta, assagista i narrador que viu a Barcelona, on és catedràtic de Teoria de l'Art de la Universitat Pompeu Fabra.
# Stella

Stella és una pel·lícula estatunidenca de John Erman estrenada l'any 1990. És un remake, el tema ja l'havien portat a la pantalla l'any 1925 i 1937 (Stalla Dallas de King Vidor). Ha estat doblada al català. Té 2 nominacions als Premis Razzie: Pitjor actriu (Midler) i pitjor cançó original

## Argument

Stella és una dona amb un desig: que la seva filla arribi a dalt de tot, on ella no ha pogut arribar. Per a això, haurà de passar per una vida plena d'amargors.

## Repartiment

* Bette Midler: Stella Clara
* John Goodman: Ed Munn
* Trini Alvarado: Jenny Clara
* Stephen Collins: Stephen Dallas
* Marsha Mason: Janice Morrison
* Eileen Brennan: Mrs. Wilkerson
* Linda Hart: Debbie Whitman
* Ben Stiller: Jim Uptegrove
* William McNamara: Pat Robbins
* John Bell: Bob Morrison
* Ashley Peldon: Jenny (3 anys)
* Alisan Portar: Jenny (8 anys)
* Kenneth Kimmins: Guarda de Seguretat
* Bob Gerchen: Barman
* Willie Rosario: Cambrer

## Referències

* ↑ «Stella». esadir.cat.
* ↑ «Stella». The New York Times.
Viccionari
# Avarca menorquina

L'avarca (plural avarques) és un calçat tradicional de Menorca fet amb tires de cuir i una sola de cautxú de pneumàtic. Antigament era la sabata usada per la gent del camp, però actualment s'ha popularitzat com a calcer d'estiu fora i tot de Menorca.
L'origen de la paraula avarca és incert, tot i que probablement ve de la forma preromana abarka, del mateix significat i que es troba representada en el basc, així com en occità, galaicoportuguès i espanyol. La relació entre les paraules avarca i barca (com a nom d'embarcació) és improbable per raons fonètiques i semàntiques.

## Vegeu també

* Avarca

## Referències

* ↑ Avarques Arxivat 2010-10-27 a Wayback Machine. PDF
* ↑ «Diccionari català-valencià-balear, Institut d'Estudis Catalans». Arxivat de l'original el 2004-08-26. [Consulta: 24 maig 2010].
# Amity (Missouri)

Amity és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 70 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Amity tenia 70 habitants, 31 habitatges, i 23 famílies. La densitat de població era de 122,9 habitants per km².
Dels 31 habitatges en un 22,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,3% hi vivien parelles casades, en un 9,7% dones solteres, i en un 25,8% no eren unitats familiars. En el 25,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,26 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,65.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,4% tenia menys de 18 anys, un 8,6% entre 18 i 24, un 22,9% entre 25 i 44, un 24,3% de 45 a 60 i un 22,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.625 $ i la renda mediana per família de 28.333 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.667 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era d'11.388 $. Entorn del 16,7% de les famílies i el 18,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Amity». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Amity». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Joan Juan Cañellas

Joan Juan Cañellas (Santa Maria del Camí, 1902 - ?) va ser un ciclista mallorquí que va córrer a la dècada dels anys 20 del segle xx. Sense aconseguir cap victòria, va obtenir bons resultats en proves com la Volta a Catalunya o la Volta a Cantàbria.

## Palmarès

* 1924
** 4t a la Volta Ciclista a Catalunya
* 1925
** 3r a la Volta a Cantàbria
** 5è a la Volta Ciclista a Catalunya
* 1926
** 2n a la Volta a Cantàbria i vencedor d'una etapa
** 5è a la Volta Ciclista a Catalunya

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a Ciclistas de Mallorca
# Escàndol

Un escàndol és un esdeveniment que transcendeix a l'opinió pública amb una imatge negativa referida a afers morals o contra els principis que regeixen una comunitat. Els mitjans de comunicació tenen un paper destacat en la irrupció sobtada de l'afer entre la gent. En termes catòlics, el pecat d'escàndol és aquella conducta immoral que es duu a terme enfront dels altres de manera intencionada.
La majoria d'escàndols afecten l'esfera política (corrupció, tractats secrets filtrats o conductes impròpies dels dirigents), acadèmica (plagi, nepotisme, informació incorrecta), esportiva (dopatge, victòries il·lícites, ús de diners del mercat negre) o de personatges amb popularitat: vida privada immoral, aliances amb entitats de mala reputació. També són escàndols els crims que causen més alarma, com aquells relacionats amb grans sumes de diners o la pedofília, per exemple.
Viccionari
# Steklozavodski

Steklozavodski (en rus: Стеклозаводский) és un poble (un possiólok) del krai de Primórie, a l'Extrem Orient de Rússia, que en el cens del 2010 tenia 151 habitants.

## Referències

* ↑ Сборник «Муниципальные образования Приморского края»
# Harrisville (Rhode Island)

Harrisville és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Rhode Island. Segons el cens del 2000 tenia 1.561 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Harrisville tenia 1.561 habitants, 655 habitatges, i 417 famílies. La densitat de població era de 744,1 habitants per km².
Dels 655 habitatges en un 33% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,3% hi vivien parelles casades, en un 12,4% dones solteres, i en un 36,3% no eren unitats familiars. En el 32,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,38 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,4% tenia menys de 18 anys, un 8,1% entre 18 i 24, un 31,5% entre 25 i 44, un 20,5% de 45 a 60 i un 14,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.430 $ i la renda mediana per família de 51.141 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.731 $ mentre que les dones 26.420 $. La renda per capita de la població era de 21.969 $. Aproximadament el 9,7% de les famílies i el 13,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Harrisville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Harrisville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Audiòfil

Els audiòfils són persones que tenen un interès especial pels sistemes electrònics de reproducció del so amb la finalitat de buscar la màxima qualitat, podent centrar-se en el purament subjectiu en lloc del punt de vista científic-tècnic.
Moltes vegades els resultats d'una reproducció sonora d'alta fidelitat no satisfan a l'audiòfil, de manera que utilitza els mitjans de què disposa la tècnica elèctrica o electrònica per obtenir efectes en l'àudio que estiguin en consonància amb la seva preferència. Això pot iniciar tendències, en cert sector de audiòfils, com rebutjar tant els suports digitals (CD, MP3, etc.), com els equips digitals a l'hora d'escoltar música, optant per l'àudio emmagatzemat i tractat en suports més antics, com els cassettes, els discos de vinil o els magnetòfons i equips com els amplificadors valvulars.
Al voltant del món, molts audiòfils s'han proliferat com "artesans electrònics" que fabriquen els seus aparells, tant si és per obtenir una determinada coloració del so o mantenir la fidelitat en tota la cadena de reproducció, costi el que costi. Fins i tot es fan servir components del comerç normal adaptats per a satisfer les exigències de l'audiòfil, com cables, connectors i altaveus.

## Vegeu també

* Àudio
* Música
# San Giacomo delle Segnate

San Giacomo delle Segnate és un municipi situat al territori de la província de Màntua, a la regió de la Llombardia (Itàlia).
San Giacomo delle Segnate limita amb els municipis de Concordia sulla Secchia, Quistello i San Giovanni del Dosso.
Pertany al municipi la frazione de Malcantone

## Referències

* ↑ Comune di San Giacomo delle Segnate- Statuto.
# Amity (Oregon)

Amity és una població dels Estats Units a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2007 tenia 1.480 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Amity tenia 1.478 habitants, 471 habitatges, i 373 famílies. La densitat de població era de 951,1 habitants per km².
Dels 471 habitatges en un 45,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,6% hi vivien parelles casades, en un 11,7% dones solteres, i en un 20,6% no eren unitats familiars. En el 15,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,14 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,42.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,8% tenia menys de 18 anys, un 9,5% entre 18 i 24, un 29,4% entre 25 i 44, un 18,7% de 45 a 60 i un 8,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 99,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.556$ i la renda mediana per família de 42.375$. Els homes tenien una renda mediana de 30.417$ mentre que les dones 25.662$. La renda per capita de la població era de 13.563$. Aproximadament el 8,7% de les famílies i el 9,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Amity». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Amity». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Jacint de Cracòvia

Jacint, en polonès Jacek (1185, Kamień Śląski, Polònia - † 15 d'agost de 1257, Cracòvia) va ser un religiós dominic polonès, proclamat sant per Climent VIII el 1594.

## Biografia

Les notícies sobre la seva vida són tardanes, gairebé totes extretes dels documents redactats amb motiu de la seva canonització, ja al segle xvi. Per tant, són poc fiables en els detalls. Segons aquestes fonts, Jacint pertanyia a la noble família dels Odrowacz i havia nascut al castell de Lanka, a Kamień (Silèsia). Va estudiar dret canònic i teologia a Cracòvia, Praga i Bolonya i va ser ordenat sacerdot, essent canonge a la catedral de Cracòvia.
Va acompanyar al seu bisbe a Itàlia i, possiblement a Bolonyna el 1221 va conèixer Sant Domènec de Guzman, que hi celebrava el segon capítol general de l'orde dominic. Jacint va decidir fer-se dominic, encarregant-se de difondre l'orde per l'Europa oriental: va fundar-ne convents a Friesach, Cracòvia, Danzig i Kíev i va predicar a Polònia, Suècia, Noruega, Dinamarca, Escòcia i Rússia. També, per encàrrec de Gregori IX, va treballar per la unió de les esglésies d'Orient i Occident, anant a l'Imperi Romà d'Orient.
* Aparició de la Mare de Déu a Sant Jacint per Ludovico Carracci (París, Louvre)
* Miracle de Sant Jacint, fresc de Ventura Salimbeni, ca. 1600 a Santo Sepolcro de Siena
* Església dels dominics de Cracòvia, amb la tomba del sant

## Veneració

La devoció popular pel sant va iniciar-se poc després de la seva mort. A instància del rei de Polònia, Segimon III Vasa, el papa Climent VIII el va canonitzar el 17 d'abril de 1594. El culte del nou sant, afavorit per les monarquies catòliques, que volien mantenir bones relacions amb Polònia, va difondre's ràpidament entre els segles xvi i xvii. En 1686 Innocenci XI el va proclamar patró de Lituània.

## Iconografia

Va ser molt representat a l'art barroc, generalment agenollat mentre té la visió de la Mare de Déu que li garanteix la seva intercessió davant del seu Fill. També es representa amb l'ostensori a una mà i una escultura de la Mare de Déu a l'altra, ja que, segons una tradició, havia salvat les dues coses quan el seu convent va ser envaït pels tàrtars: va prendre els dos objectes i va fugir caminant per sobre les aigües del riu Dnièster.

## Bibliografia

* Innocenzo Cybo Ghisi, Vita e miracoli di san Giacinto confessore dell'Ordine de predicatori, Verona, 1594
* Marcantonio Baldi, Della vita, miracoli, & canonizatione di San Giacinto Pollaco dell'ordine di San Domenico, Venezia, 1594
# Escwine d'Essex

Escwine (també escrit Æscwine, Erkenswine o Erchenswine) va ser, segons la llista de genealogies anglosaxones, el primer rei d'Essex. La data aproximada del seu regnat va del 527 al 587. Els seus descendents són l'anomenada dinastia dels Aescingues.
Gairebé no hi ha proves de la seva existència. El seu nom, escrit Æscwine, apareix per primera vegada en la genealogia dels reis d'Essex, que es conserva en mal estat en la Biblioteca Britànica, un manuscrit anomenat MS 23211, probablement de finals del segle IX. En ell es diu que va ser el pare del rei Sledda i que ell era fill d'un tal Offa, fill de Bedca, fill de Sigefugl, fill de Swæppa, fill d'Antsecg, fill de Gesecg, fill de Seaxnet (després el van incloure en la mitologia dels saxons, a l'estil d'Evèmer), el qual en les posteriors genealogies era fill del déu Wodan.
Altra informació prové de cròniques escrites als segles xii i xiii, les quals sembla que es van fer servir pel omplir el buid històric del període anterior a la conquesta normanda de la Gran Bretanya. Aquestes obres són: Historia Anglorum de Henry de Huntingdon, Flores Historiarum de Roger de Wendover, i la Chronica Majora de Mateu de París. Aquests substitueixen el nom Æscwine pel d'Erkenwine o Erchenwine. Aquestes dues formes del nom no sembla que tinguin cap relació amb els noms emprats a Kent, el regne veí d'Essex. Basats en cap font d'informació, Roger de Wendover i Mateu de París afirmen que Erkenwine va fundar el regne l'any 527 i que el va governar fins al 587, any en què va morir i va ser succeït pel seu fill Sledda. Aquesta llargada del seu regnat resulta xocant pel que acostumaven a durar els regnats dels seus contemporanis. Altres genealogies alternatives són les de Guillem de Malmesbury i John de Worcester (Chronicon B), en les quals Sledda consta com a primer rei d'Essex.

## Referències

* 1 2 Lappenberg, 1845, p. 112.
* ↑ Sweet, 1885, p. 179.
* 1 2 3 Hodgkin, 1935, p. 276.
* ↑ Grimm, 1976, p. 1714.
* ↑ Thorpe, 1845, p. 250,288.
* ↑ Chadwick, 1905, p. 276.

## Bibliografia

* Chadwick, H M. Studies on Anglo-Saxon institutions. Cambridge University Press, 1905.
* Grimm, Jakob. Teutonic mythology, Volum 4. Peter Smith, 1976.
* Hodgkin, R H. A History of the Anglo-Saxons, Volum 1. Cambridge University Press, 1935.
* Lappenberg, Johann Martin. From earliest times to 800. Murray, 1845.
* Sweet, Henry. The Olest Englsh Texts. N Trubner & co., 1885.
* Thorpe, Benjamin. «Genealogy of the Kings of Essex». A: A History of England under the Anglo-Saxon Kings, volume 1, 1845.
# Tinejdad

Tinejdad (àrab: تنجداد, Tinjdād; amazic estàndard marroquí: ⵜⵉⵏⵊⴷⴰⴷ, Tinjdad) és una comuna rural de la província d'Errachidia, a la regió de Drâa-Tafilalet, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 8.942 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Alluaudia ascendens

Alluaudia ascendens és una espècie de plantes amb flors que pertany a la família de les didiereàcies.

## Descripció

Alluaudia ascendens creix com un arbre columnar, de 10 a 15 metres d'alçada, amb brots verticals que es ramifiquen al final. L'escorça és de color marró verdós apagat. Les espines quasi blanques són majoritàriament denses i d'entre 1 i 3 cm de llargada. Les fulles de tija curta, són obovades i en forma de cor, tenen vores i tenen de 10 a 20 mm de llargada i fins a 11 mm d'amplada.
Les flors són de color blanc a vermellós opac, apareixen en inflorescències ramificades i cimoses de fins a 12 centímetres de llargada.
El nombre de cromosomes és 2n = aproximadament 240 o aproximadament 256.

## Distribució

Alluaudia ascendens és comuna al sud de Madagascar a la zona entre Tsiombe i Taolanaro.

## Usos

La fusta d'Alluaudia ascendens s'empra localment en la construcció de cases. També s'utilitza com a combustible, sobretot en forma de carbó vegetal.

## Taxonomia

La primera descripció d'Alluaudia ascendens va tenir lloc com a "Didierea ascendens" el 1901 per Emmanuel Drake del Castillo i publicat a Comptes Rendus hebdomadaires des Séances de l'Academie des Sciences 133: 241. El 1903 el mateix autor va situar l'espècie en el gènere que havia establert recentment Alluaudia i publicat a Bulletin du Muséum d'Histoire Naturelle.

### Etimologia

Alluaudia: gènere que va ser dedicat a l'explorador francès François Alluaud (1861-1949).
ascendens: epítet llatí que vol dir "ascendent".

## Referències

* ↑ «Alluaudia ascendens». Tropicos.org. De: IPCN Chromosome Reports. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 15 gener 2021].
* ↑ «Didierea ascendens». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 15 gener 2021].
* ↑ «Alluaudia ascendens». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 15 gener 2021].
* ↑ «Dictionary of Botanical Epithets». [Consulta: 15 gener 2021].

## Bibliografia

* Rowley, Gordon Douglas. Urs Eggli. Sukkulenten-Lexikon Band 2 Zweikeimblättrige Pflanzen (Dicotyledonen) (en alemany). Stuttgart: Ulmer, 2002, p. 99. ISBN 3-8001-3915-4.
# Heteroconger mercyae

Heteroconger mercyae és una espècie de peix pertanyent a la família dels còngrids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 67,8 cm de llargària màxima.
* Nombre de vèrtebres: 204-213.

## Hàbitat

És un peix marí, associat als esculls i de clima tropical que viu entre 5-6 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic occidental: Papua Occidental (Indonèsia).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Allen, G.R. & Erdmann, M.V., 2009. Heteroconger mercyae, a new species of garden eel (Congridae: Heterocongrinae) from West Papua, Indonesia. aqua, International Journal of Ichthyology, 15 (3): 135-142.
* ↑ Bleeker, P., 1868. Description de trois espèces inédites des poissons des îles d'Amboine et de Waigiou. Versl. Akad. Amsterdam (Ser. 2) v. 2. 331-335.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 3 4 «Heteroconger mercyae» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Audiència provincial

Una audiència provincial és un òrgan judicial col·legiat que exerceix la seva jurisdicció en l'àmbit de cada província d'Espanya, de la qual pren el nom. Està regulada en els articles 80 a 83 de la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial. Les audiències provincials estan formades per un president i dos o més magistrats, sovint agrupats en seccions, que podran tenir fins a quatre magistrats. Les seccions es poden especialitzar en determinades classes d'assumptes, i poden tenir la seva seu fora de la capital provincial (per exemple, l'Audiència Provincial d'Alacant té seccions a Elx, i la d'Astùries té seccions a Gijón)).

## Competències

En l'ordre penal, corresponen a les audiències provincials:
* Les causes per delictes, quan no siguin atribuïdes als jutjats del penal.
* Els recursos contra les resolucions dels jutjats d'instrucció, del penal, de vigilància penitenciària, de violència sobre la dona i de menors.
En l'ordre civil, són competència de les audiències provincials:
* Els recursos contra les resolucions dels jutjats de primera instància i mercantils.
Coneixerà igualment de:
* Els conflictes de competències entre jutjats de la mateixa província.
* La recusació dels seus magistrats.
* El judici de jurat.

## Referències

* ↑ Pérez de Lama, Ernesto (dir.). Manual del Estado Español 1999. Madrid: LAMA, 1998, p. 695. ISBN 84-930048-0-4.

## Vegeu també

* Audiència Provincial de Barcelona
* Audiència Provincial de Girona

## Enllaços externs

* Ley Orgánica 6/1985, de 1 de julio, del Poder Judicial BOE (castellà) PDF