OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gobernador Gregores

Gobernador Gregores és una petita ciutat de la Patagònia argentina. Està situada a la província de Santa Cruz, al departament Río Chico, del qual n'és cap.
És ubicada al centre de la província de Santa Cruz, a la riba del riu Chico, principal riu de la regió, a uns 280 metres d'alçada i rodejada d'altiplans, de tal manera que està relativament protegida dels forts vents patagons. La ciutat de tan sols 4.497 habitants és una de les principals ciutats de la regió, i és punt de pas obligat si es vol fer la Ruta Nacional 40, la carretera que creua de Nord a Sud la Patagònia argentina.

## Història

Les primeres construccions modernes foren establertes durant el segle xix, eren hotels de pas utilitzats pels transportistes de llana i el correu que anava dels Andes a la Costa atlàntica. El primer propietari del primogeni poble fou un ferrer austríac anomenat José Kuney Posne, que instal·là l'any 1922 una ferreteria i un taller. Poc a poc els voltants s'anaren poblant, s'establiren "estancias" dedicades a la cria de bestiar oví per a la producció de llana i més endavant s'hi sumaren pobladors agricultors així com altres comerciants. L'any 1925, el govern de l'aleshores "Territorio Nacional" batejà aquest nucli primogeni com a "Cañadón León" per la proximitat del poblament amb aquest canyó. Durant la governació del capità Juan Manuel Gregores (1932 - 1945), es varen realitzar les primers gran obres públiques del poblat així com la parcel·lació i planificació de la ciutat (unes 1.000 hectàrees) l'any 1938. Gràcies a les obres impulsades per aquest governador fou molt recordat, i l'any 1958 els pobladors volgueren rebatejar la ciutat en el seu nom actual, en honor seu.

## Demografia

Evolució poblacional de Gobernador Gregores segons els diferents censos nacionals :
| | 1947 | 1960 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2010 |
| Població | 524 | 772 | 1.144 | 1.362 | 1.847 | 2.519 | 4.497| |
| Variació | - | +47,33% | +48,18% | +19,06% | +35,61% | +36,38% | +78,52% |

## Notes

* ↑ Dades de l'INDEC.

## Referències

* ↑ «Gobernador Gregores». Secretaría de Energía. Presidencia de la Nación. [Consulta: 13 setembre 2020].
* ↑ «Ciudad de Gobernador Gregores». Patagonia.com.ar. [Consulta: 13 setembre 2020].
* ↑ «Gobernador Gregores». InterPatagonia. [Consulta: 13 setembre 2020].
# Garatges de la Hispano Igualadina

Els Garatges de la Hispano Igualadina són una obra modernista del municipi d'Igualada (Anoia) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici d'estil modernista on el més interessant és la majòlica que trobem a la façana amb el nom de l'empresa "Hispano Igualadina". És important destacar el color de la façana en la qual l'arquitecte juga principalment amb el blanc de l'estucat del fons i el vermell del totxo amb una composició d'estructura força amanerada, i la cornisa de coronament que amaga la teulada a dues vessants.
Des de l'any 2017 són el local dels Moixiganguers d'Igualada.

## Referències

* ↑ «Garatges de la Hispano Igualadina». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 octubre 2014].
* ↑ Anoia Diari, 20 març 2017, Els Moixiganguers obren les portes del nou local amb una intensa diada
# Satoru Iwata

Satoru Iwata —岩田 聡, Iwata Satoru— (6 de desembre de 1959 - 12 de juliol de 2015) fou el quart president de companyia de videojocs japonesa Nintendo. Va succeir Hiroshi Yamauchi l'any 2002. Al contrari que el seu predecessor, que governava la firma sol, Iwata va estar acompanyat per un consell executiu de sis membres.
Nascut el 1959, va desenvolupar a una edat primerenca un interès per la tecnologia. Després d'acabar els seus estudis universitaris, va aconseguir una feina a HAL Laboratories, una empresa subsidiària de Nintendo.
Dels tres presidents de les tres companyies que competeixen actualment al món del videojoc, Iwata és l'únic que ha participat en el procés del disseny i elaboració de jocs. Era un dels responsables de títols molt importants com ara Super Smash Bros o Super Mario World 2, entre molts d'altres.
Nintendo, el dia 12 de juliol de 2015, anuncià en un comunicat oficial que Satoru Iwata havia mort a l'edat de 55 anys a causa d'un càncer, causant una gran tragèdia als fans de l'empresa de videojocs.

## Bibliografia

* Iwata, Satoru «Ask Iwata. Estas fueron las palabras de Satoru Iwata, el legendario CEO de Nintendo» (en castellà). Planeta Cómic [Barcelona], 2021. ISBN 978-84-1342-594-8

## Referències

* ↑ Kiyoshi Takenaka «Satoru Iwata - the man behind Nintendo's casual gaming boom». News Limited, 09-12-2008 [Consulta: 27 març 2012]. Arxivat 7 October 2013$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2013-10-07. [Consulta: 1r febrer 2014].
* ↑ Szczepaniak, John «Before They Were Famous». Retro Gamer. Imagine Publishing, 35, pàg. 76.
* ↑ «Iwata Asks: New Super Mario Bros. Wii: It All Began in 1984». [Consulta: 22 novembre 2013].
* ↑ «Iwata Asks : Special Edition Interview: Turning the Tables: Asking Iwata». [Consulta: 22 novembre 2013].
* ↑ «Notification of Death and Personnel Change of a Representative Director (President)» (en anglès). Nintendo, 12-07-2015. [Consulta: 13 juliol 2015].
# Satoru Noda

Satoru Noda (Hokkaido, 19 de març de 1969) és un futbolista japonès.

## Selecció japonesa

Va formar part de l'equip olímpic japonès a la Copa d'Àsia de 1988.

## Referències

* ↑ worldfootball.net
# Scorpaenopsis orientalis

Scorpaenopsis orientalis és una espècie de peix pertanyent a la família dels escorpènids.

## Descripció

* Fa 27,8 cm de llargària màxima.
* Nombre de vèrtebres: 24.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima temperat que viu entre 8-20 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord-occidental: el Japó.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Heckel J. J., 1837. Ichthyologische Beiträge zu den Familien der Cottoiden, Scorpaenoiden, Gobioiden und Cyprinoiden. Ann. Wien. Mus. Naturges. v. 2. 143-164.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Randall, J. E. & W. N. Eschmeyer, 2001. Revision of the Indo-Pacific scorpionfish genus Scorpaenopsis, with descriptions of eight new species. Indo-Pac. Fishes Núm. 34: 1-79, I-XII.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Gneu Genuci Augurí

Gneu Genuci Augurí (en llatí Cnaeus Genucius Augurinus) va ser tribú amb poder consular els anys 399 aC i 396 aC. Formava part de la família Augurí, una branca de la gens Genúcia.
Era plebeu el que fa pensar que era de la branca de la família que per matrimoni o per decisió pròpia van deixar de ser patricis l'any 439 aC. El 396 aC va morir en una emboscada dels faliscs i capenats.

## Referències

* ↑ Liv. V. 13, 18; Diod. XIV. 54, 90.
* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 419.
# Cari fottutissimi amici

Cari fottutissimi amici és una pel·lícula italiana del 1994 dirigida per Mario Monicelli.
La pel·lícula està ambientada a la Toscana l'agost de 1944, just a l'alliberament pels Aliats.
Presentat al 44è Festival Internacional de Cinema de Berlín, li va valer a Monicelli la Menció d'Honor per la seva direcció.

## Argument

Florència, agost de 1944. El teatre d'operacions bèl·liques s'ha traslladat més al nord i, enmig de la devastació, un exboxejador genovès d'edat avançada aplega un grup de joves amb l'objectiu de fundar una companyia d'espectacle de boxa itinerant, perè poder reunir diners i alguns subministraments actuant a les fires del poble.
Sortint de Florència amb una vella camioneta fins a Gassogeno, en diversos moments del viatge, també s'uneix a l'estrafolària companyia un conductor de tanc negreamericà que va escapar d'un camp de presoners i amb aspiracions de desertor, una antiga auxiliar, l'exnòvia d'un partisà comunista i fins i tot un gos. Entre festes patronals i d'alliberament, reunions improvisades, nits a la intempèrie, camperols armats i casaments partisans, el grup intentarà finalment tornar a Florència.

## Repartiment

* Paolo Villaggio: Ginepro Parodi dit "Dieci"
* Paolo Hendel: ragionier Fortini
* Massimo Ceccherini: Gino Martini
* Beatrice Macola: Rosa dita "Testa di rapa"
* Novello Novelli: zingaro
* Antonella Ponziani: Wilma
* Eva Grimaldi: Topona
* Elijah Raynard Childs: Washington Kelly
* Vittorio Benedetti: Callicchero
* Stefano Davanzati: Drago
* Giuseppe Oppedisano: Taddei
* Sergio Pierattini: poeta
* Marco Graziani: Fortunato Calamai
* Alessandro Paci: carabiniere
* Sun Shonik: Border Collie dit "Sughero"

## Referències

* ↑ Dear Goddamned Friends a Variety Distribution
* ↑ «Berlinale: 1994 Prize Winners». berlinale.de. Arxivat de l'original el 26 juliol 2011. [Consulta: 11 juny 2011].

## Enllaços externs

* Escena final de la pel·lícula a YouTube
# San Godenzo

San Godenzo és un comune (municipi) de la ciutat metropolitana de Florència, a la regió italiana de la Toscana, situat uns 35 km al nord-est de Florència, als Apenins septentrionals.
San Godenzo limita amb els municipis de Dicomano, Londa, Marradi, Portico e San Benedetto, Premilcuore, Santa Sofia i Stia.
Situat al peu del Monte Falterona, és un dels accessos al Parc Nacional de Foreste Casentinesi, Monte Falterona i Campigna.
A la frazione de Castagno d'Andrea hi va néixer el pintor renaixentista Andrea del Castagno.
# Alzi (Còrsega)

Alzi (en cors Alzi) és un municipi francès, situat a la regió de Còrsega, al departament d'Alta Còrsega. L'any 1999 tenia 17 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 37 | 39 | 24 | 17 | 11 | 17 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001- | Ginette Durastanti | | |

## Personatges il·lustres

* François Marcantoni, antic resistent i mafiós
# Artur Ferran i Albareda

Artur Ferran i Albareda (Barcelona, 21 d'abril de 1888 - 21 de març de 1977) fou un fotògraf català, impulsor de la coneguda Foto Ferran.

## Biografia

Artur Ferran i Albareda va néixer al carrer Sant Pere Mitjà de Barcelona, fill de Casimir Ferran i Giné, natural de Barcelona, i d'Encarnació Albareda i Simón, també de Barcelona. Es formà com ebenista d'ofici però la seva gran passió va ser la fotografia. Aquest interès el portà a la professionalització quan va obrir amb un soci, l'estudi fotogràfic Americà del carrer Aribau de Barcelona. Per raons personals els dos socis van decidir separar-se i llavors Ferran s'especialitzà en fotografia industrial i comercial, tenint la seu al seu pis del carrer Muntaner número 30.
Com a fotògraf no solament s'encarregava de la presa de vistes, sinó que intervenia directament en tot el procés, des de la fabricació dels químics, revelat i copiat, fins a les relacions amb els clients i empreses en general, dedicant molt de temps a la formació del seu fill Francesc Xavier.
Es va casar amb Soledat Brugués i Solé (1888-1981). Artur Ferran morí a Barcelona l'any 1977.

## Fons

El seu fons es conserva a l'Arxiu Nacional de Catalunya. Està compost pel material produït per Artur Ferran i el seu fill Francesc Xavier Ferran i Brugués al llarg de la seva vida professional. Amb un total de 12.057 negatius fotogràfics de gran format (10x15,13x18 i 18x24) que corresponen a les tasques com a especialistes en fotografia comercial i industrial que exerciren des del seu taller del carrer Muntaner de Barcelona. Les seves fotografies, de gran qualitat, recullen una mostra quasi exhaustiva, de les principals empreses catalanes del primer terç del segle xx, en sectors tan diversos com la construcció, comerç, indústria automobilística, banca o ràdio i amb clients tan reconeguts com el Balneari Blancafort, els Magatzems Capitolio, Mirúrgia, Radio Barcelona, Banco Español de Crédito, Unión Suiza o La voz de su Amo. Igualment s'inclouen 155 negatius i 28 còpies en paper corresponents al material que Francesc Xavier Ferran i Brugués va produir durant la guerra civil espanyola l'any 1937, per a l'exposició que el Comissariat de Propaganda de la Generalitat de Catalunya organitzà a l'Avinguda de la Llum.

## Referències

* 1 2 3 «Artur Ferran i Albareda». Arxiu Nacional de Catalunya. [Consulta: 18 juny 2013].
* ↑ Arxius: butlletí del Servei d'Arxius. Generalitat de Catalunya, Departament de Cultura, 1995, p. 36– [Consulta: 18 juny 2013].
* ↑ Registre de Naixements de l'Ajuntament de Barcelona, any 1888, número de registre 2269.
* ↑ «Necrològica». La Vanguardia, 08-10-1981, pàg. 26.
* ↑ Registre de Defuncions de l'Ajuntament de Barcelona, any 1977, tom 0296, plana 551.

## Enllaços externs

* Fons Foto Ferran a l'Arxiu Nacional de Catalunya.
# Asimina triloba

Asimina triloba (en anglès es diu Pawpaw) és una espècie de planta del gènere Asimina, nativa de l'est de Nord-amèrica, des del sud d'Ontario i Nova York a Nebraska, Florida i l'est de Texas. S'aclimata al clima europeu puix que resisteix a temperatures relativement baixes.

## Descripció

És un arbust gros o un arbre petit de fins a 11 m d'alt.
És caducifoli de fulles laceolades de 15-30 cm de llarg amb un àpex agut.
Les flors són de color vermell fosc de 2-5 cm de diàmetre amb tres sèpals i sis pètals i fan olor pudenta.
El fruit és comestible, una baia grossa verd groguenc de 5-15 cm de llarg amb diverses llavors marrons.

## Referències

* Flora of North America: Asimina triloba
* USDA Plants Profile: Asimina triloba
* Asimina triloba images at bioimages.vanderbilt.edu Arxivat 2009-04-18 a Wayback Machine.
* Natural Heritage Information Centre / Centre d'information des heritages naturelles — Asimina triloba Arxivat 2009-05-08 a Wayback Machine.. Ontario Ministry of Natural Resources / Ministère des richesses naturelles. Queen's Printer for Ontario, 2002. Accessed 4 May 2006.
# Apòfisi (desambiguació)

«Apòfisi» té aquests significats:
* Medicina:
** Apòfisi, una projecció de teixit que sorgeix d'una massa més grossa
** Apòfisi xifoide, petita extensió cartilaginosa de la part inferior de l'estèrnum
** Apòfisi espinosa, procés ossi que apunta cap enrere i cap avall des de la unió de les làmines vertebrals
** Apòfisi coronoide, protuberància posterior que neix de les branques ascendents del maxil·lar inferior
** Apòfisi mastoide, projecció arrodonida de l'os temporal darrere del conducte auditiu extern
* Botànica:
** Apòfisi, inflament de la capsa amb esporangis en certes molses
** Apòfisi, protuberància piramidal de l'estròbil
* Geologia: Apòfisi, ramificació d'un batòlit o d'un lacòlit
# Auld Lang Syne (pel·lícula)

Auld Lang Syne és una pel·lícula muda de 2 bobines de la Vitagraph feta a partir d'un guió de Beta Breuil i estrenada el 7 de novembre de 1911. Va ser protagonitzada per Maurice Costello i Florence Turner i ambientada en el paisatge escocès.

## Argument

En els highlands escocesos viuen dos grangers del mateix clan que són amics de sempre: Tammas i Geordie. Tots dos estan molt enamorats de Jenny i tots dos decideixen declarar-li el seu amor. Jenny tria Tammas i es prometen però quan aquests es troben i Tammas li explica la gran notícia, Geordie perd el món de vista i es barallen. El dia del casament no conviden a Geordie i aquest des de casa seva veu la feliç parella entrar a la seva nova llar. Pensatiu i trist, omple la seva copa i s'asseu a reflexionar davant la finestra. El gos, davant la xemeneia observa la seva tristesa. Aixeca el got i brinda pels dies d'”Auld Lang Syne". Somia en com podia haver estat la seva vida i es perd en somiejos, mentre que la llum de foc, intensificada per la foscor, llueix en la seva cara. (fi de la primera bobina)
Han passat cinc anys d'ençà del casament. Jenny i Tammas tenen una nena de quatre anys. L'enemistat entre Tammas i Geordie persisteix però estan molt ocupats en les feines de les seves granges. Un dia, la nena desapareix pel bruguerar. Jennys el crida per tot arreu però no apareix. A la nit, quan Tammas torna de treballar al camp, troba la seva esposa que enmig de llàgrimes li explica que la filla ha desaparegut. Enmig de la foscor, amb l'ajut d'una torxa, el matrimoni busca en va la nena durant tota la nit. Desconsolats tornen a casa. De bon matí, Geordie, quan surt amb el seu ramat d'ovelles i troba la torxa abandonada. No comprèn el motiu fins que Jean, el seu gos, torna amb el Tam o' shanter de la nena, insistint que el segueixi. Allà descobreix la nena i la retorna amb els seus pares emocionats. Tammas i Geordie es reconcilien i tornen a ser amics. Jenny porta una ampolla en la que emplenen dues tasses i beuen i aparquen les seves diferències amb les paraules "Auld Lang Syne", pels vells temps.

## Repartiment

* Maurice Costello (Tammas)
* Florence Turner (Jenny)
* Harry T. Morey (Geordie)
* Alec B. Francis (el pare)
* Helene Costello (la nena)
* Teft Johnson (Tammas)
* Jean (el gos)

## Referències

* ↑ «Vitagraph. Five a week». The Moving Picture World 10, 5, 04-11-1911, pàg. 349.
* ↑ «Licensed Film Stories – Auld Lang Syne». The Moving Picture World 10, 5, 04-11-1911, pàg. 412.
* ↑ «Reviews of Notable Films Auld Lang Syne». The Moving Picture World 10, 5, 04-11-1911, pàg. 366.
* ↑ The Globe-Trotter «Alec Budd-Francis, of the Éclair Company». Motion Picture Story Magazine, 01-02-1913, pàg. 119.
* ↑ «"Auld Lang Syne"». New Ulm Review XXXIII, 10., 06-03-1912, pàg. 5.
# Attapeu

Attapeu (Laosià: ອັດຕະປືປື), també escrit com Attopu o Attapu, és la capital de la província d'Attapeu, Laos. Es la capital de província que es troba mes al sud entre les capitals provincials de Laos oposades a Phongsali en el nord.
L'aeroport internacional d'Attapeu és localitzat aproximadament a 28 quilòmetres d'Attapeu. L'aeroport va obrir el maig de 2015 però no va rebre vols fins que l'abril de 2016 les línies aèries van introduir vols des de Vientiane via Pakse. Tanmateix, la línia aèria es va retirar del mercat l'octubre de 2016 a causa de la baixa demanda de passatgers. TTR Weekly va atribuir la situació de l'aeroport a la manca d'atraccions turístiques properes, encara que l'activitat comercial ha augmentat a causa de la seva proximitat a Vietnam.

## Referències

* ↑ Latsaphao, Khonesavanh «Attapeu airport potential examined during PM's visit». Vientiane Times, 18-10-2016 [Consulta: 15 gener 2017].
* ↑ «Vientiane–Attapeu flights starting to takeoff». Vientiane Times, 05-10-2016 [Consulta: 15 gener 2017].
* ↑ «Vientiane–Attapeu flights' wings clipped». Vientiane Times, 11-01-2017 [Consulta: 15 gener 2017].
* ↑ Ngamsangchaikit, Wanwisa «No services to Attapeu airport Arxivat 2017-08-17 a Wayback Machine.». TTR Weekly, 15-06-2015 [Consulta: 15 gener 2017].

## Vegeu també

* Regne de Champasak
# Ascarídids

Els ascarídids (Ascarididae) són una família de nematodes de l'ordre Ascaridida. Els membres d'aquesta família són paràsits intestinals que infecten totes les classes de vertebrats, incloent-hi l'ésser humà. Inclou molts gèneres, els més ben coneguts són:
* Amplicaecum
* Angusticaecum
* Ascaris
* Baylisascaris
* Crossophorus
* Dujardinascaris
* Hexametra
* Lagaochilascaris
* Ophidascaris
* Parascaris
* Polydelphis
* Seuratascaris
* Toxascaris
* Toxocara
* Travassoascaris

## Referències

* ↑ Okulewicz A, Lonc E «New/old opinions on the systematics and phylogenesis of the nematodes, with the special regard to Ascaridida, Ascaridoidea». Wiad Parazytol., 47, 3, 2001, pàg. 263–268. PMID: 16894732.
* ↑ Nadler SA, Carreno RA, Mejia-Madrid H, Ullberg J, Pagan C, Houston R, Hugot JP «Molecular phylogeny of clade III nematodes reveals multiple origins of tissue parasitism». Parasitology, 134, 2007, pàg. 1421–1442. DOI: 10.1017/S0031182007002880.
* ↑ Anderson RC (2000). Nematode Parasites of Vertebrates. Their Development and Transmission, 2nd ed. CAB International, Wallingford, Oxon, UK, pp. 245-315. ISBN 0-85199-421-0

## Enllaços externs

* Uniprot Taxonomy
* BioLib
* The Taxonomicon
# Aziz Behich

Aziz Behich (turc: Aziz Behiç; Melbourne, Austràlia, 16 de desembre de 1990) és un futbolista australià que juga al Bursaspor Kulübü turc i per la selecció australiana a la posició de lateral esquerre. D'ascendència turco-xipriota, Behich és fill d'immigrants xipriotes a Austràlia.

## Referències

* ↑ Turkish Football. «Beşiktaş reach agreement in principle with Melbourne Heart's Aziz Behich». Arxivat de l'original el 15 desembre 2012. [Consulta: 23 juliol 2012].
Aziz Behich amb la selecció australiana - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol d'Austràlia – Copa del Món de Futbol 2018
1 Ryan •
2 Degenek •
3 Meredith •
4 Cahill •
5 Milligan •
6 Jurman •
7 Leckie •
8 Luongo •
9 Juric •
10 Kruse •
11 Nabbout •
12 Jones •
13 Mooy •
14 Maclaren •
15 Jedinak  •
16 Behich •
17 Arzani •
18 Vukovic •
19 Risdon •
20 Sainsbury •
21 Petratos •
22 Irvine •
23 Rogic •
Entrenador: Bert van Marwijk
Selecció de futbol d'Austràlia – Copa del Món de Futbol 2022
1 Ryan •
2 Degenek •
3 Atkinson •
4 Rowles •
5 Karačić •
6 Tilio •
7 Leckie •
8 Wright •
9 Maclaren •
10 Hrustic •
11 Mabil •
12 Redmayne •
13 Mooy •
14 McGree •
15 Duke •
16 Behich •
17 Devlin •
18 Vukovic •
19 Souttar •
20 Deng •
21 Kuol •
22 Irvine •
23 Goodwin •
24 King •
25 Cummings •
26 Baccus •
Entrenador: Arnold :
# Bandera de Rocallaura

La bandera oficial de Rocallaura té la següent descripció:
    Bandera apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres de llarg, verd fosc, amb els dos caps de bou grocs, posats de cara i junyits pel jou negre de l'escut, tot el conjunt d'alçària 1/4 de la del drap i amplària 22/39 de la llargària del mateix drap, equidistant de les vores superior i inferior i a 2/30 de la de l'asta, i amb l'últim terç vertical blanc.
Va ser aprovada el 4 de gener de 2008 i publicada en el DOGC el 21 de gener del mateix any amb el número 5052.

## Vegeu també

* Escuts i banderes de l'Urgell

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ GAP/53/2008, de 4 de gener, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de la bandera de l'entitat municipal descentralitzada de Rocallaura.» (pdf). DOGC num. 5052, 21-01-2008. [Consulta: 5 octubre 2010].
# Barra de torsió

Una barra de torsió és un element d'acer que connecta els eixos de la suspensió amb la finalitat de reduir el moviment del xassís causat per una forta demanda en els girs. L'objectiu és mantenir sense canvis la geometria del cotxe, amb un augment en l'estabilitat. Pot ser muntada davant o darrere, a més de ser connectada a un tercer punt, establint una triangle que augmenta el seu efecte. Cotxes que la inclouen des de fa algun temps el nou Fiesta i l'Omega 3.0 i 4.1.
La barra de torsió és també un tipus de ressort, on els impactes són absorbits en torçar-se la barra d'acer recta sobre el seu eix longitudinal. Aquest tipus de suspensió es pot trobar a les suspensions del darrere de l'escarabat de VW, entre altres vehicles.
Les barres de torsió poden anar muntades longitudinalment o transversalment a l'eix del cotxe. En un muntatge típic la barra de torsió està subjecta al xassís i connectada a la boixa de la roda. En altres casos l'extrem posterior de la barra està fix al xassís i el davanter al braç de la suspensió.

## Vegeu també

* Barra estabilitzadora

## Referències

* ↑ «Barra de torsió». amuro.net. Arxivat de l'original el 24 de juliol 2010. [Consulta: 5 juny 2010].
* ↑ «Barra de torsió». km77.com. [Consulta: 5 juny 2005].
* ↑ «barra de torsió». suspensió-parts.es. Arxivat de l'original el 18 de juny 2010. [Consulta: 5 juny 2010].

## Enllaços externs

* Sistemes de suspensió en els automòbils
# Awa

«Awa» té aquests significats:
* Awa o Auwa, estat tributari tributària de Jodhpur, principat del que formava un jagir
* Awa o Avaj, vila d'Iran
* Awa o Aba de Sava, vila de Pèrsia en el del districte de Djafarabad
* Awa (ciutat), ciutat del Japó en la prefectura de Tokushima
* Districte d'Awa (Chiba), districte del Japó en la prefectura de Chiba
* Districte d'Awa (Tokushima), antic districte del Japó en la prefectura de Tokushima
* Província d'Awa (Chiba), antiga província del Japó a l'atual prefectura de Chiba
* Província d'Awa (Tokushima), antiga província del Japó a l'actual prefectura de Tokushima
* Awa (illa), illa del Japó
* Principat d'Awa, estat tributari de l'Índia als districtes d'Etah, Aligarh, Mainpuri, Agra, i Muttra, a les províncies Unides d'Agra i Oudh
* A-WA, banda musical femenina israeliana