OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Partit Comunista del Nepal (Marxista-Leninista-Maoista)

El Partit Comunista del Nepal (Marxista-Leninista-Maoista) o Communist Party of Nepal (Marxist-Leninist-Maoist) fou un partit polític comunista del Nepal fundat el 1981 per Krishna Das Shrestha que de fet s'havia escindit del Partit Comunista de Nepal a la regió de Bagmati el 1969 i des de llavors actuava de fet amb autonomia.
Si bé al principi fou anomenat Partit Comunista del Nepal (Marxista-Leninista) l'existència d'un altra partit amb igual nom va portar vers el 1990 a adoptar el nom de Partit Comunista del Nepal (Marxista-Leninista-Maoista).
El 1989 es va integrar al Moviment Popular d'Unitat Nacional i el 1991 va formar part del Samyukta Jana Morcha que després va abandonar.
El 6 d'abril de 1992 va participar activament a la vaga que va causar 14 morts.
Després es va aliar al Samyukta Jana Morcha, al Partit dels Treballadors i Camperols del Nepal, al Partit Comunista del Nepal original ara conegut com a facció del 15 de setembre de 1949, i a la Lliga Comunista del Nepal. El 2002 va ser part del Front Unit de l'Esquerra.
El 2005 es va unir a un grup escindit anteriorment, el Nepal Samyabadi Party (Marksbadi-Leninbadi-Maobadi) de Nanda Kumar Prasai, i va formar el Partit Comunista de Nepal (Unificat-Marxista-Leninista-Maoista) o Communist Party of Nepal (Unified Marxist-Leninist-Maoist).
# Partit Comunista del Nepal (Manandhar)

Partit Comunista del Nepal (Manandhar) fou un partit polític del Nepal format el 1979 com escissió del Partit Comunista del Nepal (Rayamjhi), escissió encapçalada per Bisnu Bahadur Manandhar.
Va canviar el seu nom a Partit Comunista del Nepal (Democràtic) o Communist Party of Nepal (Democratic) el 1991.
# Partit Comunista del Nepal (Janamukhi)

El Partit Comunista del Nepal (Janamukhi) fou un partit polític comunista de Nepal que hauria existit per poc temps el 1990. No és conegut de quin partit es va escindir.
El 20 de novembre de 1990 el Partit Comunista de Nepal (Mashal), el Partit Comunista de Nepal (IV Congrés), la Organiztació de Treballadors Proletaris o Proletarian Workers Organisation i el Partit Comunista del Nepal (Janamukhi), van constituir el Partit Comunista del Nepal (Centre d'Unitat).
# Partit Independent de Moçambic

El Partit Independent de Moçambic (PIMO) és un petit partit polític de Moçambic fundat en 1992, de tendència islamista.
Atès que la llei electoral de Moçambic prohibeix els partits amb orientació regional o religiosa, el partit tractava d'ocultar la seva orientació islàmica superficial, raó per la qual en les seves sigles canvià la "I" en PIMO d'islamista per "independent", ja que les autoritats l'amenaçaren amb dissoldre'l si es manifestava públicament com a islamista.
En el seu acte de presentació, el partit basa els seus principis en l'Islam, exigeix un comportament moral i critica la corrupció al país.
El seu president, Yaqub Sibindy, ha estat candidat presidencial a les eleccions generals de Moçambic de 1994, on va obtenir només l'1,03 % dels vots, i a les eleccions generals de Moçambic de 2004, on va obtenir el 0,91 % dels vots.

## Referències

* ↑ http://www.eisa.org.za/PDF/rr22.pdf
* ↑ http://www.poptel.org.uk/mozambique-news/newsletter/aim166.html
* ↑ http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51486.htm
# Partit Independent de l'Est

El Partit Independent de l'Est (francès: Parti des Indépendants de l'Est) fou un partit polític de Luxemburg.

## Història

Liderat per Othon Decker, aquest partit va participar per primera vegada en les eleccions generals de 1919, on va rebre el 3% dels vots, aconseguint guanyar un diputat. A les eleccions generals de 1925 el partit va canviar el nom pel d'Esquerra Independent (luxemburguès: Onofhängeg Lénkspartei), encara dirigit per Decker. Aquell any el suport al partit va créixer fins al 5%, aconseguint així dos diputats. Aquests resultats els va mantenir a les eleccions generals de 1928, i no es va presentar a les eleccions parcials de 1931.
A les eleccions de 1934 va canviar de nom a Partit d'Independents de l'Est. El seu percentatge de vots va créixer fins a l'11,6%, aconseguint així tres escons a la Cambra de Diputats. En les eleccions de 1937 no hi va participar, essent com eren parcials només realitzades al nord del país.
Després de la Segona Guerra Mundial el partit només va rebre l' 1.6% dels vots en les eleccions generals de 1945, aconseguint així un únic escó. Ja no es tornà a presentar en cap altra elecció, passant a partir d'aleshores a presentar-se conjuntament amb el Partit Socialista dels Treballadors.

## Referències

* 1 2 Nohlen, D & Stöver, P (2010) Elections in Europe: A data handbook, p1249 ISBN 978-3-8329-5609-7
* ↑ Nohlen & Stöver, p1250
# Roger Rio

Roger Rio (Dunkerque, 13 de febrer de 1913 - Le Petit-Quevilly, 23 d'abril de 1999) fou un futbolista francès. Fou el pare de Patrice Rio, també futbolista.

## Selecció de França

Va formar part del FC Rouen i de l'equip francès a la Copa del Món de 1934.

## Referències

* ↑ «World Cup Trivia - Fathers, Sons and Brothers, Uncles and Nephews». RSSSF, 02-10-2014. Arxivat de l'original el 26 febrer 2015.
* ↑ Roger Rio Fitxa i estadístiques a la FIFA
# Paratimroseïta

La paratimroseïta és un mineral de la classe dels sulfats

## Característiques

La paratimroseïta és un tel·lurat de fórmula química Pb₂Cu₄(TeO₆)₂(H₂O)₂. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2009. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 3.
Les mostres que van servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troben conservades a les col·leccions mineralògiques del Museu d'Història Natural del Comtat de Los Angeles, a Los Angeles (Califòrnia) amb els números de catàleg: 62263 i 62534.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la Mina Aga, situada a lalocalitat de Baker, dins el districte miner de Silver Lake del comtat de San Bernardino (Califòrnia, Estats Units), on s'han trobat uns pocs cristalls que s'entrecreixen en grups irregulars, fins i tot també botrioides. També ha estat descrita al Bird Nest drift, un indret molt proper a la localitat tipus.

## Referències

* ↑ «Paratimroseite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 16 gener 2022].
# Paratooïta-(La)

La paratooïta-(La) és un mineral de la classe dels carbonats.

## Característiques

La paratooïta-(La) és un carbonat de fórmula química (REE,Ca,Na,Sr)₁₂Cu₂(CO₃)$_{16}$. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2005. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. Es troba en forma de feixos de cristalls radials tabulars de fins a 200 micres.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la paratooïta-(La) pertany a «05.AD - Carbonats sense anions addicionals, sense H₂O, amb elements de les terres rares (REE)» juntament amb els següents minerals: sahamalita-(Ce), petersenita-(Ce), remondita-(Ce) i remondita-(La).

## Formació i jaciments

És un mineral secundari que es troba en una pissarra dolomítica tallada per filons de quars que contenen calcopirita i magnetita. Va ser descoberta a la mina de coure de Paratoo, a Yunta, a la província d'Olary, a Austràlia Meridional (Austràlia), l'únic indret on se n'ha trobat, associada a altres minerals com: kamphaugita-(Y), donnayita-(Y), bastnäsita-(La), malaquita, nontronita i limonita.

## Referències

* ↑ «Paratooite-(La)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 13 maig 2016].
* 1 2 «Paratooite-(La)» (en anglès). Handbook of Mineralogy. Arxivat de l'original el 1 d’abril 2016. [Consulta: 13 maig 2016].
# Paratiroide

Les glàndules paratiroides (o, senzillament, paratiroides) són petites glàndules endocrines al coll que produeixen l'hormona paratiroidal. Els éssers humans tenen quatre glàndules paratiroides, que normalment es troben darrere de la glàndula tiroide, i, en rars casos, dins de la glàndula tiroide o al pit. Les glàndules paratiroides controlen la quantitat de calci en la sang i dins dels ossos.
# Russ-Baikal

L'equip Russ-Baikal, conegut posteriorment com a Russ-Gigi Design-Cedico, va ser un equip ciclista rus de ciclisme en ruta que va competir de 1992 a 1993.

## Principals resultats
### A les grans voltes

* Giro d'Itàlia
** 0 participacions
* Tour de França
** 0 participacions
* Volta a Espanya
** 1 participacions (1992)
** 0 victòria d'etapa:

## Enllaços externs

* Plantilles a memoire-du-cyclisme.eu
* Plantilles i resultats a firstcycling.com
* Plantilles i resultats a cyclebase.nl
# Francisco Vidal Gormaz

Francisco Vidal Gormaz (1 de juliol de 1837 – Santiago de Xile, 3 de març de 1907) va ser un militar i geògraf xilè.

## Referències

* ↑ «Francisco Vidal Gormaz (1837- 1907)». Memòria chilena. Biblioteca Nacional de Chile. [Consulta: 30 desembre 2016].

## Enllaços externs

* http://www.armada.cl/site/tradicion_historia/historia/biografias/239fvida.htm Arxivat 2009-01-08 a Wayback Machine.
* http://www.latercera.cl/medio/articulo/0,0,38035857_172985985_182498837,00.html Arxivat 2007-10-17 a Wayback Machine.
* http://www.shoa.cl Arxivat 2021-10-10 a Wayback Machine.
* http://www.quepasa.cl/medio/articulo/0,0,38035857_172985985_182498837,00.html Arxivat 2007-04-30 a Wayback Machine.
# Annemarie Estor

Annemarie Estor (24 d'abril 1973) és una poetesa i assagista en llengua neerlandesa. Alterna la seva residència entre Anvers (Bèlgica) i Aragó. El 2018 va rebre el premi de poesia Jan Campert per la seva obra Niemandslandnacht (Nit a la terra de ningú.

## Obres destacades

* De oksels van de bok, premi Herman de Coninck 2013
* Niemandslandnacht (2017), premi Jan Campert 2018
* «Weerloos» (Sense defenses, 2010)

## Referències

* ↑ «Jan Campert-prijs 2018: Annemarie Estor». Eregalerij van de Nederlandse cultuur. Stichting Dutch Heights, 2018.
* ↑ «Juryverslag Herman de Coninckprijs 2013» (pdf) (en neerlandès), 2013. Arxivat de l'original el 2019-04-10. [Consulta: 10 abril 2019].
* ↑ Estor, Annemarie «Weerloos» (en neerlandès). Tirade, 54, 432-436, 2010, pàg. 94.
# La Vau d'Aurèla

Laval-d'Aurelle és un municipi francès situat al departament de l'Ardecha i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 62 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Laval-d'Aurelle era de 62 persones. Hi havia 21 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols), 4 parelles sense fills, 9 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 37 habitatges, 24 eren l'habitatge principal de la família i 13 eren segones residències. 35 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 24 habitatges principals, 16 estaven ocupats pels seus propietaris, 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 5 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 5 en tenien tres, 6 en tenien quatre i 12 en tenien cinc o més. 17 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 11 habitatges hi havia un automòbil i a 12 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Laval-d'Aurelle el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 4 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 8 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 8 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 31 persones, 19 eren actives i 12 eren inactives. De les 19 persones actives 16 estaven ocupades (11 homes i 5 dones) i 3 estaven aturades (2 homes i 1 dona). De les 12 persones inactives 3 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 7 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Laval-d'Aurelle hi havia 9 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Laval-d'Aurelle a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Laval-d'Aurelle a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Antoni Forcades Ferraté

Antoni Forcades Ferraté (Reus, 28 de novembre de 1875 - Calafell, 30 de juliol de 1936) va ser un religiós català de l'orde de Sant Joan de Déu.
Fill d'una família humil i molt religiosa, els altres tres germans seus van entrar de nens en ordes catòliques, però ell va quedar-se amb la família fins que va haver d'anar al servei militar. Va ser exclòs per ser baix de talla i amb 24 anys va entrar a l'orde Hospitalari de sant Joan de Déu, el 1899. Una vegada fet el noviciat i els vots, va anar a prestar servei a Ciempozuelos i a l'asil de la Línea de la Concepción. Després va anar al manicomi de Sant Boi de Llobregat, a l'asil de Barcelona i a l'Institut Benèfic per a epilèptics de Carabanchel. El 1906 va ser enviat a Mèxic i prestà serveis al manicomi de Zapopán, a l'hospital de San Martín de Guadalajara i a la ciutat de Mèxic. Va viure les revolucions del país i les persecucions religioses, i tornà a l'estat espanyol, on el 1918 va ser destinat a l'hospital de Sevilla. Després va ser a Gibraltar, Barcelona, Santa Águeda d'Arrasate i Calafell, al Sanatori Marítim Antituberculós de Sant Joan de Déu.
Els primers dies de la guerra civil de 1936, el 25 de juliol, un grup d'homes armats van ocupar el Sanatori i es van fer càrrec de la seva organització. Van agafar els 15 religiosos que hi havia i fent-los treure els hàbits que portaven els van deixar marxar. però al cap de poc, els van detenir i els van portar al Vendrell, on van ser objecte de burles a la plaça del poble. El 30 de juliol, a les dues de la tarda, van ser portats en camió a la carretera de Barcelona i van ser metrallats arrenglerats a la cuneta. Els van enterrar al cementiri de Calafell, però més tard, l'orde de Sant Joan va recollir totes les despulles i les van traslladar a Sant Boi, a la casa de l'orde, on van ser col·locats en un mausoleu. El 25 d'octubre de 1992, el papa Joan Pau II va beatificar tots els membres de l'orde morts el 1936.

## Referències

* ↑ «Antoni Forcades Ferraté». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1991. p. 278
* ↑ «71 Hospitalarios de San juan de Dios Mártires de España» (en castellà). Catholic.net. [Consulta: 10 juliol 2018].
# Granell

«Granell» té aquests significats:
* Biografies:
** Amado Granell Mesado (Borriana, 1898 - 1972)
** Empar Granell i Tormos (Borriana, 1945 -2010), mestra valenciana
** Enrique Granell (Barcelona, 1955), arquitecte i professor d'història de l'art i arquitectura
** Jeroni Granell, diversos personatges
** Juan Granell Pascual (Borriana, 1912 - Madrid, 1962), polític valencià
** Marc Granell i Rodríguez (València, 1953), poeta i traductor valencià
** Miquel Granell i Forcadell (Amposta, 1865 – Madrid, ?), pedagog espanyol
* Topònims:
** Granell és un barri de Sueca (Ribera Baixa).

## Referències

* ↑ «Granell». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Pati de butaques

La platea o pati de butaques és, a les arts escèniques, l'espai dedicat als espectadors, asseguts o drets, a la planta baixa de la sala d'espectacles o de l'edifici teatral. En un teatre a la italiana la platea sol trobar-se al davant de l'escenari i rodejada per les llotges o altres localitats que se situen al primer pis, segon pis, etc. Les localitats del prosceni són les que estan tocant a l'escenari i en algun pis, superior a la planta baixa.
La platea pot estar formada per bancs i fileres de cadires o butaques, o també pot no tenir-ne. Per exemple es solen retirar quan a la sala es fan concerts de certs tipus de música o en segons quina mena d'espectacles teatrals. Els seients poden estar separats per un passadís central per facilitar-ne l'accés. La numeració és de nombres parells a l'esquerra i senars a la dreta.

## Referències

* ↑ «Platea». TermCat. [Consulta: 8 juliol 2021].
# Oleksandr Xeidik

Oleksandr Volodímirovitx Xeidik (en ucraïnès Олександр Володимирович Шейдик; Rivne, 13 de setembre de 1980) és un ciclista ucraïnès, que fou professional del 2008 al 2014.

## Palmarès

* 2007
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Sèrbia
* 2010
** Vencedor de 2 etapes del Tour de Szeklerland
** Vencedor d'una etapa a la Volta als Pirineus
** Vencedor d'una etapa al Gran Premi d'Adiguèsia
* 2016
** 1r a la Volta a la Corunya i vencedor d'una etapa

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Bioespeleologia

La Bioespeleologia és una especialitat científica que té per objecte l'estudi dels éssers vius que habiten el domini subterrani.
Tot i que com a especialitat nasqué el 1831 amb la primera descripció d'un ésser viu cavernícola, el coleòpter troglobi Leptodirus hohenwarti procedent de la cova d'Adelsberg, a la regió de Carniola a Eslovènia, pel comte Franz von Hohenwart, el terme de 'Bioespeleologia', però, no fou utilitzat fins al 1904 per l'espeleòleg francès Armand Viré. El 1907 els naturalistes i zooòlegs Emil Racoviță i René Jeannel crearen 'Biospeleologica', una organització que tenia per finalitat l'elaboració d'un projecte d'història natural del domini subterrani. Darrerament, la bioespeleologia s'ha convertit en una branca de la biologia i una ciència del carst sòlidament consolidada. A Catalunya les primeres exploracions bioespeleològiques foren obra de René Jeannel i Racovitza, que a partir del 1905 dugueren a terme diverses campanyes d'exploració a tota la península Ibèrica. Més endavant, seguiren exploracions de Cándido Bolívar Pieltáin, Frederic Bonet i encara en una darrera etapa de Ricard Zariquiey i Álvarez i Francesc Español i Coll. Al Museu de Zoologia de Barcelona es pot trobar una important col·lecció de coleòpters cavernícoles.

## Referències

* ↑ «Bioespeleologia». Diccionari.cat - Gran Diccionari de la Llengua Catalana [Consulta: 31 juliol 2022].
* ↑ «Bioespeleologia». Gran Enciclopèdia Catalana [Consulta: 31 juliol 2022].
* ↑ Pomares, Cristian «Bioespeleologia: la vida a les cavitats». Reboll: butlletí del Centre d’Història Natural de la Conca de Barberà, Vol. 1, Núm. 2, 1991, pàgs. 9-18 [Consulta: 31 juliol 2022].
# Al·lanita-(Y)

L'al·lanita-(Y) és un mineral de la classe dels silicats, que pertany al grup de l'al·lanita. Va rebre el seu nom l'any in 1810 per Thomas Thomson en honor de Thomas Allan (1777-1833), mineralogista escocès qui primer va observar el mineral. L'any 1966 va rebre el sufix "-(Y)" per Alfred Abraham Levinson per designar que aquesta espècie és la que té l'itri com a element dominant.

## Característiques

L'al·lanita-(Y) és un element químic de fórmula química {CaY}{Al₂Fe$^{2+}$}(Si₂O₇)(SiO₄)O(OH). Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 5,5 a 6,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, l'al·lanita-(Y) pertany a «09.B - Estructures de sorosilicats amb grups barrejats de SiO₄ i Si₂O₇; cations en coordinació octaèdrica [6] i major coordinació» juntament amb els següents minerals: al·lanita-(Ce), al·lanita-(La), clinozoisita, dissakisita-(Ce), dol·laseïta-(Ce), epidota, epidota-(Pb), khristovita-(Ce), mukhinita, piemontita, piemontita-(Sr), manganiandrosita-(La), tawmawita, manganipiemontita-(Sr), ferrial·lanita-(Ce), clinozoisita-(Sr), manganiandrosita-(Ce), dissakisita-(La), vanadoandrosita-(Ce), uedaïta-(Ce), epidota-(Sr), al·lanita-(Nd), ferrial·lanita-(La), åskagenita-(Nd), zoisita, macfal·lita, sursassita, julgoldita-(Fe$^{2+}$), okhotskita, pumpel·lyïta-(Fe$^{2+}$), pumpel·lyïta-(Fe$^{3+}$), pumpel·lyïta-(Mg), pumpel·lyïta-(Mn$^{2+}$), shuiskita, julgoldita-(Fe$^{3+}$), pumpel·lyïta-(Al), poppiïta, julgoldita-(Mg), ganomalita, rustumita, vesuvianita, wiluïta, manganovesuvianita, fluorvesuvianita, vyuntspakhkita-(Y), del·laïta, gatelita-(Ce) i västmanlandita-(Ce).

## Referències

* ↑ «Allanite-(Y)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 28 juliol 2016].
# Frontera entre Suècia i Estònia

La frontera entre Suècia i Estònia és totalment marítima, situada completament en el Mar Bàltic. Va formar part de la frontera externa de la Unió Europea a partir de l'1 de gener de 1995, data d'adhesió de Suècia, abans de convertir-se en una frontera interna. després de l'adhesió d'Estònia l'u de maig de 2004.
La línia es troba equidistant de les illes sueques de Gotland i Gotska Sandön amb l'illa estoniana de Saaremaa.
La línia de delimitació de la plataforma continental i les zones econòmiques exclusives de Suècia i Estònia segueix les línies rectes (línies geodèsiques) que connecten els punts corresponents a les coordenades geogràfiques següents:
* Punt A : 58°01,440' de latitud N 20°23,755' de longitud E
* Punt B : 58°11,981' de latitud N 20°22,280' de longitud E
* Punt C : 58°28,979' de latitud N 20°26,367' de longitud E
* Punt D : 58°46,812' de latitud N 20°28,448' de longitud E
El trifini Letònia-Estònia-Suècia ha estat definit en un acord trilateral celebrat el 30 d'abril de 1997: Aquest punt correspon al punt A i està situat exactament en les coordenades 58°01,440' de latitud N i 20°23,755' de longitud E.
El trifini Finlàndia-Estònia-Suècia ha estat definit en un acord trilateral signat el 16 de gener de 2001: Aquest punt està situat exactament en les coordenades 58°01,440' de latitud N i 20°23,755' de longitud E.

## Referències

* ↑ Accord entre le Gouvernement du Royaume de Suède et le Gouvernement de la République d'Estonie relatif à la délimitation des zones maritimes dans la mer Baltique, p 68
* ↑ ccord entre le Gouvernement du Royaume de Suède, le Gouvernement de la République d'Estonie et le Gouvernement de la République de Lettonie relatif au point de la frontière maritime commune dans la mer Baltique, p. 56
* ↑ Accord entre le Gouvernement du Royaume de Suède, le Gouvernement de la République d'Estonie et le Gouvernement de la République de Finlande relatif au point de la frontière maritime commune dans la mer Baltique, p. 50
# Arnau de Grevalosa

Pere I de Grevalosa noble català, Senyor de Castellar, viu a Manresa, el 1283 assisteix com a representant de Manresa a les corts de Barcelona, convocades pel rei Pere el Gran. El 1297 Arnau fa donació dels seus béns al seu fill Pere. Ja gran, Arnau es casa amb Sibíl·lia de Cirera i rep una dot 150 florins d'or d'Aragó per part dels Cirera. Aquesta dot era a canvi de drets i empenyoraments que portaran conflictes armats entre els hereus dels Grevalosa i els Cirera.

## Referències

* ↑ B. Mestre, ms, Fr. X. de Garma

## Bibliografia

* Llibre del Veguer de Manresa, Arxiu Comarcal del Bages
* Llibre dels Grevalosa, Arxiu Comarcal del Bages
# Refugi antiaeri de Castelló de la Plana

El refugi antiaeri de Castelló de la Plana es situa a la Plaça Tetuan de la ciutat de Castelló de la Plana, a la Plana Alta. Va ser un refugi usat durant la Guerra Civil entre 1937 i 1938.

## Referències

* ↑ «Refugi Antiaeri». [Consulta: 18 gener 2023].