OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Solutrià mitjà

El Solutrià mitjà deriva del solutrià inferior i és un període dins la cultura anomenada Solutrià, que es caracteritza per puntes amb forma de fulles de llorer i peces fabricades amb retoc bifacial de vegades força aplanades.

## Referències

* Alimen, Maria-Henriette; Marie-Joseph, Steve. Prehistoria (en castellà). Mexico DF, Madrid i Buenos Aires: Siglo XXI, 1970 (Historia universal, volum 1). ISBN 84-323-0034-9.
# Dia Internacional de la Treballadora Sexual

El Dia Internacional de la Treballadora Sexual es una commemoració que recorda a la discriminació de las prostitutes i de la seva vida, i de les seves condicions de treball. El punt de partida del Día Internacional de la Traballadora Sexual es la memòria del 2 de juny de 1975, en que mes de 100 prostitutes van ocupar l'Església de Saint-Nizier de Lió, França, amb el fi de cridar l'atenció de la seva situació. El día de la commemoració se celebra anualment des del 1976, el 2 de juny.

## Orígens

Al començament de la dècada de 1970, els organismes que vigilen el compliment de la llei a França mantenien a les prostitutes sota constant pressió. Les represàlies de la policia van obligar a les dones a treballar més en secret. Com a resultat, la protecció per part del públic va anar desapareixent i va portar a més violència contra les adolescents. Després de dos assassinats i la manca de voluntat del govern per millorar la situació de les prostitutes, les professionals del sexe a Lió van ocupar finalment una de les esglésies locals - Saint-Nizier - i es van declarar en vaga. Després de vuit dies de la vaga l'església va ser ocupada per la policia. Aquest succés és considerat com el punt de partida del moviment de les prostitutes i dels drets de les treballadores sexuals.

## Efemèrides relacionades

* 3 de març - Dia Internacional dels Drets dels Treballadors Sexuals
* 17 de desembre - Dia Internacional de la No Violència contra els Treballadors Sexuals

## Referències

* ↑ Internationaler Hurentag -Kirche soll Prostituierte nicht ausgrenzen (en alemany)
* ↑ 17. Dezember, Internationaler Tag gegen Gewalt an SexarbeiterInnen! (International Day of violence against sexworkers) Arxivat 2017-11-07 a Wayback Machine. (en alemán)
# Coll de Roca Gelera

El Coll de Roca Gelera és una collada de 1.093 metres d'altitud, en el límit dels termes comunals d'Eus, a la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord, i de Campossí i Sornià, a la comarca occitana de la Fenolleda. Està situat al nord-oest del d'Eus i al sud del de Campossí. És al nord-oest del Pic de Bau i al sud-est de la Roca Gelera.

## Referències

* ↑ El Coll de Roca Gelera en els ortofotomapes de l'IGN
# Pere Lluís Escrivà

Pere Lluís Escrivà o Pedro (Pirro) Luis Escrivà (València cap a 1490 - ?) va ser un important arquitecte militar al servei de Carles V. Provenia d'una família noble. Va entrar a l'Orde cavalleresc de Sant Joan de Jerusalem. Va participar com a militar en la revolta dels Comuneros i el setge de Nàpols de 1528. Va defensar Nàpols davant el francès Lautrec. Va aprendre de l'enginyer militar Gabriele Tadino, i és l'autor d'una Apologia publicada el 1538. Se li atribueix erròniament l'autoria de l'obra Veneris Tribunal (1537) dedicada a Francesco Maria della Rovere.
Les fortificacions més notables d'Escrivà van ser el Forte spagnolo de L'Aquila i el Castel Sant'Elmo; aquest darrer presenta una planta estelada.
Una altra obra d'Escrivà és la Torre di Martinsicuro continuada per Martin da Seguera.

## Bibliografia

* Cobos Guerra, Fernando. «Pedro Luis Escrivá y el primer tratado de fortificación moderna. Nápoles, 1538». A: Alicia Cámara Muñoz and Bernardo Revuelta Pol (eds.). Ingenieros del Renacimiento (en castellà). Fundación Juanelo Turriano, 2014, p. 25-5. ISBN 9788493775483.
* López-Martínez, Amelia. "Luis Escrivá, caballero valenciano, autor del Veneris tribunal. El problema de la identidad". Voz y Letra: Revista de literatura, vol. 15, nº 1, 2004.

## Enllaços externs

* Brevi nozioni biografiche
# Beata Lluïsa de Savoia

* Per a altres significats, vegeu «Lluïsa de Savoia».
Ludovica o Lluïsa de Savoia (Bourg-en-Bresse, Savoia, 28 de juliol de 1462 - Orbe, Vaud, Suïssa, 24 de juliol de 1503) va ésser una princesa de Savoia, que en enviduar va fer-se clarissa. És venerada com a beata per l'Església catòlica.

## Biografia

Ludovica era filla d'Amadeu IX de Savoia (1435-1472) i de Violant de Valois (1434-1478). Amb la seva germana Maria i la seva mare, va ésser presonera al castell de Rouvres (Dijon), per ordre de Carles I de Borgonya el Temerari. Hi conegué el seu guia espiritual, Jean Perrin.
Per intervenció del seu oncle Lluís XI de França, van ésser alliberades, però el duc de Borgonya feu empresonar llavors el promès de Ludovica, Hug de Châlon. Quan aquest fou alliberat, es casaren el 24 d'agost de 1479 i visqueren al castell de Nozeroy. El matrimoni va ésser feliç, malgrat que Hug era catorze anys major que Lluïsa; tots dos eren molt religiosos i devots, fent nombroses obres de caritat a la regió.
El 1490 morí Hug i Lluïsa, aconsellada pel pare Perrin, es retirà al monestir de clarisses coletines d'Orbe, al Vaud (Suïssa) el 1492. Hi visqué austerament, i escriví algunes meditacions i un breu tractat sobre el respecte a la regla monàstica, obres, però, perdudes. Va morir en llaor de santedat als quaranta anys.

## Veneració

Caterina de Saulx, companya que la seguí al monestir, n'escrigué una vida. Va ésser sebollida al cementiri del monestir; el 1531, les restes es traslladaren al convent franciscà de Nozeroy. El 1838 van ésser retrobades en unes excavacions encarregades per Carles Albert de Savoia, que les va fer traslladar a la capella del Palau Reial de Torí, on són avui dia.
Gregori XVI la va proclamar beata el 1839, fixant-ne la festivitat el 24 de juliol.

## Referències

* ↑ Vita della beata Ludovica di Savoia (en italià). Stamperia reale, 1840.
* 1 2 3 Costanzo, Giuseppe. Santi, Beati e Venerabili di Casa Savoia: Una guida (en italià). Lampi di stampa, 2016-01-26. ISBN 978-88-488-1822-3.
# MIÉP-Jobbik Aliança de Partits Tercera Via

MIÉP-Jobbik Aliança de Partits Tercera Via (hongarès MIÉP – Jobbik a Harmadik Út szerkesztése) és una coalició electoral d'Hongria creada el 2005 i dirigida per István Csurka. Està formada pel Partit Hongarès de Justícia i Vida (MIÉP), pel Moviment per a una Hongria Millor (Jobbik) i el Partit Independent Cívic de Petits Propietaris i Treballadors Agraris. La nova formació política va ser registrada amb el nom de Tercera Via (Harmadik Út) i que manté objectius nacionalistes, pretén parlar en nom de cristians, reclama els drets de les minories hongareses als països veïns i un programa de "llei i ordre" per tal de reprimir la delinqüència.
A les eleccions legislatives hongareses de 2006 el partit va obtenir el 2,2% dels vots populars i cap escó. L'aliança es va trencar poc després.
# Les Illes (el Brull)

Les Illes és una masia del Brull (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa senzilla, de planta rectangular, amb dos cossos afegits a llevant i a ponent. Té la coberta a dues vessants i consta de planta baixa i un sol pis a sota teulada. La façana principal és a la cara sud, on es pot veure un pou afegit. Els dos coberts dels extrems presenten la teulada d'una sola vessant. El seu estat de conservació és precari, tot i que és habitada esporàdicament. Els materials bàsics són la pedra unida amb argamassa, la teula i la fusta dels embigats i llindes d'algunes de les poques obertures que presenta.

## Història

Tenim constància històrica de les Illes ja al segle xiii, amb anterioritat del 1270. La construcció actual possiblement dati del segle xviii, amb diverses reformes i afegits fets al llarg del XIX i del xx. El seu estat d'abandonament gairebé total ha accelerat el procés de degradació. Darrerament s'han fet poques reformes d'escassa importància, emprant materials moderns que desllueixen un conjunt que ja de per si no és excessivament bell.
La seva proximitat de la carretera que condueix al Brull és l'única salvació possible ara per ara.

## Referències

* 1 2 3 «Les Illes». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 21 setembre 2017].
# Tour de Flandes 1991

El Tour de Flandes 1991 fou la 75a edició del Tour de Flandes. La cursa es disputà el 7 d'abril de 1991, amb inici a Sint-Niklaas i final a Meerbeke i un recorregut de 261 quilòmetres. El vencedor final fou el belga Edwig Van Hooydonck, que s'imposà en solitari a l'arribada a Meerbeke. El també belga Johan Museeuw i el danès Rolf Sørensen completaren el podi.
Era la segona cursa de la Copa del Món de ciclisme de 1991.

## Classificació final

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Edwig Van Hooydonck (BEL) | Buckler-Colnago-Decca | 7h 02' 00" |
| 2 | Johan Museeuw (BEL) | Lotto | + 45" |
| 3 | Rolf Sørensen (DEN) | Ariostea | + 45" |
| 4 | Rolf Gölz (GER) | Ariostea | + 45" |
| 5 | Frans Maassen (NED) | Buckler-Colnago-Decca | + 1' 43" |
| 6 | Marc Madiot (FRA) | RMO | + 1' 48" |
| 7 | Jesper Skibby (DEN) | TVM-Sanyo | + 1' 48" |
| 8 | Franco Ballerini (ITA) | Del Tongo | + 1' 48" |
| 9 | Laurent Jalabert (FRA) | Toshiba | + 1' 48" |
| 10 | Marc Sergeant (BEL) | Panasonic-Sportlife | + 1' 48" |

## Referències

* Resultats a sitiodeciclismo.net
* Resultats a les-sports.info
# Coll de Revell

«Coll de Revell» té aquests significats:
Es coneix amb aquest nom diversos indrets:
* Coll de Revell, collada situada a cavall dels termes municipals d'Espinelves, a la comarca d'Osona, i d'Arbúcies, a la de la Selva
* Coll de Revell, collada situada en el terme municipal de Maçanes, a la comarca de la Selva
* Coll de Revell, àrea de servei del terme municipal d'Arbúcies, a la comarca de la Selva
* Túnel de Coll de Revell, túnel de carretera situat al Coll de Revell
# Pell de Serp

Pell de Serp és un grup de música rock en català format a Solsona l'any 2006 originalment fundat per quatre exmembres del grup Les Pellofes Radioactives.

## Discografia

* El cos t'ho demana (2008) MEDIADAVID
* Palla borratxa (2010) MEDIADAVID

## Referències

* ↑ «Producte casolà al gran aparador». Regió 7, 16-09-2010. [Consulta: 26 gener 2014].
* 1 2 «Pell de Serp omple de caliu rocker el Bar del Casal». Nació Digital, 06-07-2013. [Consulta: 26 gener 2014].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del grup
# Battista Monti

Battista Monti (Ponticelli, Província de Bolonya, 18 de febrer de 1944) és un ciclista italià, ja retirat, que fou professional entre 1966 i 1968. Com amateur va guanyar una medalla de bronze al Campionat del món en ruta de 1965 per darrere del francès Jacques Botherel i el basc José Manuel Lasa. Com a professional no se li coneixen victòries.

## Palmarès

* 1965
** 1r al Trofeu Piva
** 1r al Gran Premi de la Indústria del Cuir i de la Pell
** 1r al Gran Premi Ciutat de Camaiore
** Vencedor d'una etapa del Tour de l'Avenir

## Referències

* ↑ «MONTI Battista». [Consulta: 21 desembre 2022].
* 1 2 ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Battista MONTI» (en italià). [Consulta: 21 desembre 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# Ormsby

Ormsby és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 154 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ormsby tenia 154 habitants, 65 habitatges, i 46 famílies. La densitat de població era de 165,2 habitants per km².
Dels 65 habitatges en un 36,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,1% hi vivien parelles casades, en un 6,2% dones solteres, i en un 27,7% no eren unitats familiars. En el 26,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,85.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 26,6% entre 25 i 44, un 23,4% de 45 a 60 i un 18,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.500 $ i la renda mediana per família de 47.188 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.750 $ mentre que les dones 14.063 $. La renda per capita de la població era de 16.954 $. Entorn del 2,7% de les famílies i el 6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ormsby». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ormsby». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Acanthodoras cataphractus

Acanthodoras cataphractus és una espècie de peix de la família dels doràdids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 11,5 cm de longitud total.
* Té els ulls petits.

## Alimentació

És omnívor.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical (22 °C-26 °C).

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conca del riu Amazones i conques fluvials costaneres de la Guaiana Francesa, Guaiana i Surinam.

## Costums

És actiu durant la nit.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Acanthodoras cataphractus» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Sabaj, M.H. i C.J. Ferraris, Jr., 2003. Doradidae (Thorny catfishes). p. 456-469. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* ↑ Le Bail, P.-Y., P. Keith i P. Planquette, 2000. Atlas des poissons d'eau douce de Guyane (tom 2, fascicle II). Publications scientifiques du Muséum national d'Histoire naturelle, París: 307 p.
* ↑ Riehl, R. i H.A. Baensch, 1996. Aquarien Atlas, Band 1. 10a edició. Mergus Verlag GmBH, Melle, Alemanya. 992 p.
* ↑ Boujard, T., M. Pascal, F.J. Meunier i P.-Y. Le Bail, 1997. Poissons de Guyane. Guide écologique de l'Approuague et de la réserve des Nouragues. Institut National de la Recherche Agronomique, París, 219 p.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de l'Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Americà d'Història Natural. Museu Americà d'Història Natural, Central Park West, NY 10024-5192 (Estats Units).
* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Sistema determinista

En matemàtiques, un sistema determinista és un sistema en el qual l'atzar no està involucrat en els futurs estats del sistema. És a dir, si es coneix l'estat actual del sistema, les variables d'entorn i el comportament del sistema davant els canvis en l'ambient, llavors es pot predir sense cap risc d'error l'estat següent del sistema.

## Referències

* ↑ Darling, David. «deterministic system». [Consulta: 8 gener 2021].
* ↑ «What is Deterministic System? - Definition from Techopedia» (en anglès). [Consulta: 26 gener 2022].
* ↑ Meiss, James «Dynamical systems» (en anglès). Scholarpedia, 2, 2, 09-02-2007, pàg. 1629. DOI: 10.4249/scholarpedia.1629. ISSN: 1941-6016.

## Vegeu també

* Determinisme
* Sistema dinàmic
* Teoria del caos
* Teoria d'autòmats
# Sportlàgueria Elektron

Sportlàgueria Elektron - Спортлагеря «Электрон» (rus) és un possiólok del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba als vessants meridionals de l'extrem oest del Caucas occidental, a la vora nord-oriental de la mar Negra. És a 15 km al nord-oest de Tuapsé i a 94 km al sud de Krasnodar.
Pertany al possiólok de Novomikhàilovski.
# Pell de taronja

La pell de taronja (malanomenada també cel·lulitis) és la formació d'un bony a la pell, que es troba normalment als avantbraços, a les cuixes i a les natges. Normalment apareix només en dones, ja que els homes tenen una estructura del teixit conjuntiu diferent. En cas de sobrepès o de tenir un teixit conjuntiu dèbil, la pell de taronja pot aparèixer en els joves adults tot i que amb l'avançament de l'edat apareix entre un 80 i 90% de les dones en diversos graus.
La pell de taronja apareix entre les dones, ja que el seu teixit adipós es troba sobretot sota la pell (hipoderma).
# Bathybates graueri

Bathybates graueri és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 30 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

És endèmic del llac Tanganyika (Àfrica oriental).

## Referències

* 1 2 «Bathybates graueri» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). 2a edició. TFH Publications, 1993. ISBN 9780793800261.
* Brichard, P. Cichlids and All the Other Fishes of Lake Tanganyika (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866226677.
* Goldstein, Robert J. Cichlids of the World (en anglès). Neptune City, NJ: TFH Publications, 1988. ISBN 9780866228930.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Konings, A. (1998): Tanganyikan cichlids in their natural habitat. Cichlid Press.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Poll, M. & J.P. Gosse 1995: Genera des poissons d'eau douce de l'Afrique. Mémoire de la Classe des Sciences. Académie royale de Belgique. 9: 1-324.
* Ribbink, A. 1991. Distribution and Ecology of the Cichlids of the African Great Lakes. Pp. 36-59 a M. Keenleyside, ed. Cichlid Fishes: Behavior, Ecology and Evolution. Londres, Gran Bretanya: Chapman and Hall.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Takahashi, T. 2003: Systematics of Tanganyikan cichlid fishes (Teleostei: Perciformes). Ichthyological Research, 50(4): 367-382.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Hidra (revista)

La revista Hidra va ser una efímera revista literària i filosòfica. Es va crear el novembre de 1953, a la Facultat de Filosofia i Lletres de la Universitat Central de Barcelona per Sergi Beser i Ortí, Salvador Giner, Jordi Solé i Tura i altres.
Fou punt de trobada d'alguns dels principals intel·lectuals catalans que, posteriorment, confirmarien amb unes trajectòries acadèmiques i professionals de primer ordre uns inicis tan esperançadors. El primer número estava íntegrament dedicat a tractar temes de crítica i teoria literària, amb un notable protagonisme de la poesia, donada la inclusió de petits poemes dels mateixos universitaris i de traduccions de poemes d'autors estrangers. Els següents números de la revista tenien una estructura basada en una combinació d'assaigs sobre literatura, filosofia, belles arts, cinema i teatre, més una selecció de poemes en català i castellà. El to general dels seus articles tenia com a denominador comú la reflexió, sovint a través de l'art. Estava editada pràcticament tota en llengua castellana, amb l'excepció alguns poemes en català.

## Referències

* 1 2 Ciurans Peralta, Enric. «La revista universitària Hidra, punt de partida d'una nova generació d'intel·lectuals». A: Universitat, cultura i teatre a la dècada dels cinquanta. L'Agrupació de Teatre Experimental i el Teatre Viu ((Tesi doctoral). Barcelona: Dep. d'Història de l'Art. Facultat de Geografia i Història. Universitat de Barcelona, 2003. Cap. III, p. 186-201 [Consulta: 18 gener 2019)].
* ↑ «Mor el professor Sergio Beser». Universitat Autònoma de Barcelona, 26-01-2010. [Consulta: 18 gener 2019]. «Beser va ser, a més, un dels fundadors de la revista Hydra»
* ↑ «.xml Hidra (revista)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.