OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gai Juli Solí

Gai Juli Solí (en llatí Gaius Julius Solinus) va ser un gramàtic i compilador llatí, probablement de mitjans del segle iv, tot i que Theodor Mommsen, que n'edità les seves obres, el situà en la primera meitat del segle iii.
Va ser l'autor d'un tractat geogràfic dividit en 57 capítols amb breus ressenyes del món antic conegut i una descripció de curiositats en un àmbit corogràfic amb notícies històriques, orígens, costums, ritus religiosos, condicions socials, història natural i altres circumstàncies, i un detall de les produccions de cada regió: animals, vegetals i minerals, anomenat De mirabilibus mundi ('Les meravelles del món'), que circulà tant amb el títol de Collectanea rerum memorabilium ('Col·lecció de curiositats'), com de Polyhistor, títol donat per l'autor. La major part està extreta de la Naturalis Historiae de Plini el Vell i de la Geografia de Pomponi Mela. Segons ell mateix diu, la seva obra la va escriure seleccionant les millors fonts, però no diu quines.
El Polyhistor s'imprimí el 1473 a Venècia, per Nicolaum Ienson, sota el títol de De situ et memorabilibus orbis capitula, títol que apareix, en terres catalanes, a la biblioteca de l'humanista Pere Miquel Carbonell.

## Referències

* ↑ Vegeu-ne un manuscrit, del segle ix, a la "St. Gallen, Stiftsbibliothek" (consulteu el codi "Cod. Sang. 187" en el catàleg de e-codices Arxivat 2009-03-07 a Wayback Machine., on està disponible en línia una reproducció facsímil)
* ↑ Malgrat que la seva denominació comú és la de "Collectanea rerum memorabilium", com s'ha indicat, alguna edició el cita com a "Collectanea rerum mirabilium"
* ↑ Vegeu el catàleg de les Smithsonian Institution Libraries

## Enllaços externs

* Caii Julii Solini de Mirabilibus Mundi a "The Latin Library".
# Philautus bunitus

Philautus bunitus és una espècie de granota que es troba a Malàisia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Inger, R., Iskandar, D., Das, I., Stuebing, R., Lakim, M., Yambun, P. & Mumpuni 2004. Philautus bunitus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 8 de gener de 2008.
# Benedikt Anton Aufschnaiter

Benedikt Anton Aufschnaiter (Kitzbühel, febrer 1665 - Passau, gener 1742 (<24 de gener de 1742)) va ser un compositor austríac del barroc.
Benedikt Aufschnaiter va rebre la major part de la seva formació musical a Viena, on va viure diversos anys i va ocupar un lloc en una banda propera a la cort imperial. El 16 de gener de 1705 fou finalment nomenat pel cardenal príncep-bisbe Johann Philipp Graf Lamberg per succeir al desaparegut capellmeister Georg Muffat a la cort de Passau. Hi va morir el gener de 1742.
Aufschnaiter es va casar dues vegades; del seu segon matrimoni hi va haver un fill.
La majoria de les aproximadament 300 obres individuals d'Aufschnaiter són de naturalesa espiritual. En el seu Regulæ Fundamentales Musurgiæ enumera Giacomo Carissimi, Orlando di Lasso, Johann Caspar von Kerll i Adam Gumpeltzheimer com els seus models a seguir.

## Obres (selecció)

Escrits de teoria musical
* Regulæ Fundamentales Musurgiæ' ("Instruccions o regles fonamentals per compondre bona música")
Composicions
* Concors Discordia op. 2, Nürnberg 1695 (sechs Serenaden für Orchester)
* Dulcis Fidium Harmoniæ op. 4, Augsburg 1703 (acht vierstimmige Kirchensonaten)
* Memnon sacer ab oriente op. 5, Augsburg 1709, Vesperpsalmen
* Alaudæ V op. 6, Augsburg 1711, fünf Messen
* Aquila clangens op. 7, Passau 1719, zwölf Offertorien
* Cymbalum Davidis op. 8, Passau 1728, vier Vesperpsalmen

## Bibliografia

* Arrey von Dommer: Aufschnaiter, Benedict. In: Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 1, Duncker & Humblot, Leipzig 1875, S. 655.
* Heinrich Bauer: Aufschnaiter, Benedict Anton. In: Neue Deutsche Biographie (NDB). Band 1, Duncker & Humblot, Berlin 1953, ISBN 3-428-00182-6, S. 443 f. (Digitalisat).
# Manzaneque

Manzaneque és un municipi de la província de Toledo a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa. Limita amb Mora al nord i est, Los Yébenes al sud i Orgaz a l'oest.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 487 | 453 | 494 | 492 | 486 | 503 | 501 | 513 | 482 | 455 |

## Administració

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | Augusto Pantoja Rodríguez | UCD | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | Sebastián Vargas Carcía | AP/PDP/UL | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | Sebastián Vargas Carcía | PP | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | Lucio Gómez Valor | PP | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | María Salomé Manzano Rodríguez | PSOE | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | María Salomé Manzano Rodríguez | PSOE | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | María Salomé Manzano Rodríguez | PSOE | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | María Salomé Manzano Rodríguez | PSOE | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | n/d | n/d | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | n/d | n/d | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | n/d | n/d | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |

## Enllaços externs

* Diputació de Toledo
* Dades de la població Arxivat 2007-11-22 a Wayback Machine..
# Les Carants

«Les Carants» té aquests significats:
* Les Carants (Gurp), indret del terme municipal de Tremp (Pallars Jussà)
* Les Carants (Sant Martí de Canals), indret del terme municipal de Conca de Dalt (Pallars Jussà)
# Mas de l'Espasa

El Mas de l'Espasa és jaciment arqueològic datat al Paleolític mitjà al municipi de Calafell, a la comarca del Baix Penedès. És damunt del torrent de Montpaó, a la finca del Mas de l'Espasa. Només se'n coneixen materials lítics trobats en superfície, els quals han donat un horitzó entre l'epipaleolític i el neolític.

## Vegeu també

* Prehistòria a Catalunya

## Referències

* ↑ «Inventari de Patrimoni Cultural i Immoble». [Consulta: 15 maig 2013].
# Rasa de Sant Genís

La Rasa de Sant Genís és un torrent afluent per l'esquerra de la Riera de Salo, al Bages.

## Municipis per on passa

Des del seu naixement, la Rasa de Sant Genís passa successivament pels següents termes municipals.
Municipis :
| | Longitud (en m.) | % del recorregut |
| Per l'interior del municipi de Cardona | 74 | 1,13% |
| Fent frontera entre Pinós i Sant Mateu de Bages | 2.974 | 98,87% |

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica de la Rasa de Sant Genís està constituïda per 13 cursos fluvials que sumen una longitud total de 9.662 m.

### Distribució municipal

El conjunt de la xarxa hidrogràfica de la Riasa de Sant Genís transcorre pels següents termes municipals:

## Enllaços externs

   * Taula amb les dades detallades de la xarxa de la Rasa de Sant Genís full de càlcul

## Referències

* 1 2 Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
# Tlapaneca

«Tlapaneca» té aquests significats:
* Tlapaneca (castellà) o me'phaa, llengua otomang que es parla en el centre i sud de l'estat de Guerrero, a Mèxic
* Tlapaneca, membre del grup humà dels tlapaneques, poble indígena de Mèxic que parla el me'phaa i que viuen principalment a l'estat de Guerrero
* Tlapaneca, membre de les llengües tlapaneques, grup de llengües de la família lingüística otomang composta pel me'phaa de Guerrero i el subtiaba de Nicaragua
# Pikhtovka

Pikhtovka (en rus: Пихтовка) és un poble de l'óblast de Kémerovo, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 295 habitants, pertany al districte de Mariïnsk.

## Referències

* ↑ «Определение высоты над уровнем моря по координатам». latlong.ru. Arxivat de l'original el 2018-08-26. [Consulta: 24 març 2014].
# Benedictí emmascarat

El benedictí emmascarat (Conopophaga melanops) és una espècie d'ocell de la família dels conopofàgids (Conopophagidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos del Brasil oriental, des de Bahia, Paraíba, Pernambuco i Alagoas cap al sud fins São Paulo i Rio de Janeiro.

## Referències

* ↑ «Benedictí emmascarat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/06/2021(català)
# María Soledad Rosas

María Soledad Rosas (Buenos Aires, 23 de maig de 1974 - Torí, 11 de juliol de 1998) va ser una militant anarquista argentina i membre del moviment okupa italià. Va ser arrestada acusada d'ecoterrorrisme per una sèrie d'atemptats en contra del projecte del tren d'alta velocitat, tot i que quan es van produir els atemptats Rosas encara no residia a Itàlia. Era descendent de Juan Manuel de Rosas, que havia tingut una filla anomenada Fénix Rosas amb una dona indígena.

## Biografia

Després d'acabar els estudis d'hoteleria els seus pares van regalar-li un viatge a Itàlia, país al que va arribar el juliol de 1997. Buscant un lloc on passar la nit, Rosas es va topar de casualitat amb El Asilo, un centre social okupat. De seguida Rosas va empatitzar amb el mode de vida dels anarquistes italians i va conèixer la que seria la seva parella, amb qui es va casar per a obtenir la ciutadania italiana.
El 5 de març del 1998, la policia va irrompre a al centre social okupat de Collegno on residia i es va emportar detinguts tres joves que van ser acusats d'associació subversiva amb finalitat de terrorisme i subversió de l'ordre democràtic. Rosas va ser confinada en una presó d'alta seguretat amb Edoardo Massari i Silvano Pelissero, només aquest últim va sobreviure i va ser alliberat. La causa judicial va caracteritzar-se per diverses irregularitats quant a les proves, com la manipulació de les converses gravades per a intentar vincular el moviment okupa amb els Llops Grisos, a qui s'atribuïa l'autoria dels atemptats contra la línia d'alta velocitat. Les circumstàncies en què va morir Rosas posen en dubte la versió oficial en què va morir per suïcidi.
El setembre de 2018 es va estrenar la pel·lícula biogràfica titulada Soledad amb l'actuació de Vera Spinetta i la direcció d'Agustina Macri. La pel·lícula va guanyar el Premi a la millor pel·lícula al BCN Film Fest.

## Bibliografia

* Caparrós, Martín. Amor y anarquía: La vida urgente de Soledad Rosas (1974-1998). Editorial Booket, 2006. ISBN 987-580-128-3.

## Referències

* ↑ «Amor y Anarquía: La historia de Soledad Rosas». Arxivat de l'original el 16 de julio de 2014. [Consulta: 29 enero 2015].
* 1 2 3 «Página/12 - Suplemento NO - Buenos Aires». [Consulta: 12 desembre 2022].
* ↑ «La atribulada vida de "Sole" Rosas» (en castellà), 19-07-1998. [Consulta: 12 desembre 2022].
* ↑ «Soledad es un recuerdo explosivo en Turín» (en castellà), 10-08-1998. [Consulta: 12 desembre 2022].
* ↑ «"L'ultimo gesto di liberazzione", una letra de She-Devils - Rock.com.ar». Arxivat de l'original el 2022-12-12. [Consulta: 12 desembre 2022].
* ↑ «La Sole se fue de lo linda que era... | MUNDO REDONDO - Las puertas del nuevo cielo». [Consulta: 12 desembre 2022].
* ↑ «Un grupo anarquista quiso censurar la película de la hija de Macri, "Soledad"» (en espanyol europeu), 21-09-2018. [Consulta: 12 desembre 2022].
* ↑ «"Soledad", de Agustina Macri, ganó el premio principal en el Festival de Barcelona» (en castellà). Clarín.com. [Consulta: 18 diciembre 2019].
# Heyggjurin Mikli

El Heyggjurin Mikli és una muntanya de 391 metres, segon punt més alt de l'Illa de Skúvoy a les illes Fèroe.

## Referències

* ↑ «Fjøll» (en feroès). Arxivat de l'original el 2011-07-20. [Consulta: 16 desembre 2018]. «Llista de muntanyes de les Fèroe per alçada.»

## Vegeu també

* Llista de muntanyes de les Illes Fèroe.
# Cessalas

Cessalas (francès Cessales) és un municipi occità del Lauraguès, en el Llenguadoc, dins el departament de l'Alta Garona, a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Referèndum constitucional de Corea del Sud de 1980

El 22 d'octubre de 1980 es va celebrar un referèndum constitucional a Corea del Sud. Els canvis a la constitució van ser aprovats pel 91,6% dels votants, amb una participació del 95,5%.

## Resultats

| Opcions | Vots | % |
| Per | 17.829.354 | 91.6 |
| En contra | 1.357.673 | 8.4 |
| Vots en blanc/no vàlids | 266.899 | – |
| Total | 19.453.926 | 100 |
| Electors inscrits/participació | 20.373.869 | 95,5 |
| Font: Nohlen et al. |||

## Referències

* ↑ Dieter Nohlen, Florian Grotz & Christof Hartmann (2001) Elections in Asia: A data handbook, Volume II, p420 ISBN 0-19-924959-8
* ↑ Nohlen et al., p427
# Tlatelolco

Tlatelolco és un barri important de la delegació Cuauhtémoc, una de les 16 municipalitats en què està dividida la ciutat de Mèxic

## Tlatelolco prehispànic

Tlatelolco fou un cacicat vassall del regne tecpaneca d'Atzcapotzalco i després independent. Va ser absorbit per l'àrea metropolitana de l'antiga Tenochtitlan, convertint-se en un districte (campan) comercial.
Els Tlatoani (reis/sacerdots suprems) de Tlatelolco foren:
* Teotlehuac
* Cuauhcuauhpitzahuac
* Tlacateotl (fill) c. 1400
* Cuauhtlatoa (fill) c. 1430
* Moquihuix ?-?
* absorbit pels asteques com a part de l'àrea metropolitana de Tenochtitlan

## Tlatelolco modern

La dècada del 1960 s'hi va construir el gegantí complex habitacional "Nonoalco-Tlatelolco" i l'estació del metro homònima. A Tlatelolco també es troba un gratacel de forma piramidal que és la seu de BANOBRAS (Banc Nacional d'Obres i Serveis Públics) i que conté un carilló de 47 campanes. Amb una altura de 125 m, és la torre de carilló més alta del món.
A Tlatelolco es trobava també la seu de la Secretaría de Relaciones Exteriores (Ministeri d'afers estrangers), on es va signar el "Tractat de Tlatelolco" que estableix que Llatinoamèrica i el Carib és una àrea lliure d'armes nuclears, el 1967.

## La matança

L'any següent, 1968, dies abans del començament dels Jocs Olímpics d'estiu a la ciutat de Mèxic, la policia, l'exèrcit i provocadors a sou de grups de poder no establerts fins avui, van reprimir un míting estudiantil -dins el marc del gran moviment d'estudiants que s'havia iniciat dos mesos abans- a la gran esplanada central del conjunt, anomenada Plaça de les Tres Cultures pel fet que hi conviuen restes de les grans edificacions precolombines, un església colonial i les construccions molt modernes aleshores. Algú va obrir el foc, i el tiroteig es va generalitzar. El nombre de morts encara no s'ha pogut establir. Centenars d'estudiants van ser detinguts i van passar anys a la presó. Aquest esdeveniment va ser en el món sencer conegut com la Massacre de Tlatelolco. S'han publicat centenars de llibres sobre els fets. Entre d'altres. el de Ramón Ramírez, Joel Ortega, Raúl Jardón o Elena Poniatowska.
Precisament a l'antiga seu de la Secretaria de Relacions Exteriors s'inaugurà a l'octubre de 2007, el Memorial 68, un gran museu i centre de documentació de la UNAM, sobre aquells fets i aquell moviment.
# Salisbury (Carolina del Nord)

Salisbury és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 26.462 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Salisbury tenia 26.462 habitants, 10.276 habitatges i 6.186 famílies. La densitat de població era de 574,6 habitants per km².
Dels 10.276 habitatges en un 26,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 39% hi vivien parelles casades, en un 17,4% dones solteres, i en un 39,8% no eren unitats familiars. En el 34,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,8% tenia menys de 18 anys, un 13,1% entre 18 i 24, un 25% entre 25 i 44, un 20,2% de 45 a 60 i un 19,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.923 $ i la renda mediana per família de 41.108 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.149 $ mentre que les dones 25.019 $. La renda per capita de la població era de 18.864 $. Entorn del 12,2% de les famílies i el 16% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Vegeu també

* Aeroport del Comtat de Rowan.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Salisbury». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Salisbury». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Berdeniella caprai

Berdeniella caprai és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Europa: els Alps italians.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ PESI (anglès)

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Livina

Livina és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trenčín.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1340.
# Mayenne (Mayenne)

Mayenne és un municipi francès, situat al departament de Mayenne i a la regió de País del Loira.
# Demofont (general atenès)

Demofont (grec antic: Δημοφῶν, llatí: Demophon) fou un general atenès.
Fou un dels dos generals enviat a Tebes per decret de l'assemblea atenesa, per ajudar els tebans en el seu objectiu de recuperar Cadmea (Diodor de Sicília, XV, 26), fet que confirma Dinarc que esmenta el decret corresponent que fou introduït per Cèfal. Xenofont, en canvi, diu que els dos generals de la frontera van actuar sota la seva pròpia iniciativa, i que després els atenencs, per por de les represàlies d'Esparta, van condemnar a mort a un dels generals i l'altra va fugir i fou condemnat a desterrament en absència.

## Referències

* ↑ «De'mophon». A: William Smith (ed.). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). Londres: John Murray, 1870.
# Solanum linnaeanum

Solanum linnaeanum o metziner (de pometa) és una planta verinosa semblant a la tomata natural de Sud-àfrica i considerada com una planta invasora a Austràlia i Nova Zelanda. Àmpliament naturalitzada a la Mediterrània i en la península ibèrica.

## Descripció

El metziner de pometa és un arbust espinós de fins a 2,5 m d'altura. Les espines es troben repartides en tots els òrgans de la planta, exceptat en les flors i fruits. Fulles alternes, persistents, pecioladas, amb marge hendido en profunds lòbuls. Flors hermafrodites, pedicelades, solitàries o en inflorescències; 5 sèpals units prop de la base; corol·la de 20 a 30 mm de diàmetre, violeta, amb els 5 pètals soldats; 5 estams amb anteres grogues; un pistil. Fruit carnós, tipus baia, gran -de 3 a 5 cm- groc en la maduresa. Floreix durant tot l'any.

## Hàbitat

En les vores de camins, cases abandonades, runes. Zones costaneres, llocs pedregosos.

## Usos

Planta tòxica. S'utilitza per a la preparació de productes farmacèutics per al tractament de tumors sòlides avançades.

## Taxonomia

Solanum linnaeanum va ser descrita per Heeper & P.-M.L.Jaeger i publicat en Kew Bulletin 41(2): 435. 1986.

### Etimologia

Solanum: nom genèric que deriva del vocable llatí equivalent al grec στρυχνος (strychnos) per a designar el Solanum nigrum (l'"Herba mora") —i probablement altres espècies del gènere, inclosa l'albergínia—, ja emprada per Plini el Vell en la seva Historia naturalis (21, 177 i 27, 132) i, abans, per Aulus Cornelius Cels en De Re Medica (II, 33). Podria tenir relació amb el llatí sol. -is, "el sol", pel fet que la planta seria pròpia de llocs un xic assolellats.
linnaeanum: epítet atorgat en honor de Carl von Linné.

## Referències

* ↑ «Solanum linnaeanum». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 11 febrer 2015].
* ↑ «Solanum linnaeanum». The Plant List. [Consulta: 11 febrer 2015].
* ↑ Mélongène en Lécluse F., Léxique français-grec avec l'explication latine, à l'usage des classes de..., Paris, 1844
* ↑ F. Gafiot, Dictionnaire Latin-Français, p. 1452 y 1485, Hachette, Paris, 1934.
* ↑ Solanum en Flora Ibérica, RJB/CSIC, Madrid

## Bibliografia

* AFPD. 2008. African Flowering Plants Database - Base de données des plantes à fleurs D'Afrique.

## Enllaços externs

* Solbec Pharmaceutical -Solanum linnaeanum
* https://web.archive.org/web/20081005030949/http://www.ars-grin.gov/cgi-bin/npgs/html/taxon.pl?316356
# Bayartsetseg Altangerel

    En aquest nom mongol, el nom és «Altangerel» i «Bayartsetseg» és un patronímic, no pas un cognom.
Bayartsetseg Altangerel (mongol: Алтангэрэлийн Баярцэцэг) (Ulaanbaatar, 29 de novembre de 1990) és una actriu mongola, model i titular de premis de bellesa que va representar Mongòlia als concursos de Miss Internacional 2014, Miss Terra 2015 i Miss Món 2016.

## Referències

* ↑ «Bayartsetseg Altangerel crowned Miss World Mongolia 2016» (en anglès). The Times of India, 25-10-2016.
# Pere II de La Marca

Pere de Borbó-la Marca (1342 - 1362), noble francès, fill primogènit de Jaume I de La Marca i Joana de Chatillon.
Igual que el seu pare va lluitar en la batalla de Brignais on aquest va morir. Pere el va succeir com Pere II de La Marca, però no li va sobreviure gaire temps sent succeït pel seu germà Joan I de La Marca.
| Precedit per: Jaume I de La Marca | Comte de La Marche 1362 | Succeït per: Joan I de La Marca |
# Llista d'alcaldes de Cunit

Aquesta és una llista dels alcaldes de Cunit des de l'esdeveniment de l'etapa democràtica.

## Des de 1979

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | Jaume Vidal i Almirall | CU | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | Jaume Vidal i Almirall | CiU | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | Josep Solé i Rodríguez | CiU | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | Josep Solé i Rodríguez | CiU | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | Daniel Coll i Olivé M. Dolors Carreras i Casany | CiU IPC | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | Dolors Carreras i Casany | PSC | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | Dolors Carreras i Casany | PSC | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | Dolors Carreras i Casany Judith Alberich i Cano | PSC | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | Montserrat Carreras García | CIU | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | Montserrat Carreras García | CIU | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | Dolors Carreras i Casany - Jaume Casañas Carballido | PSC / Impulsem Cunit | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | Dolors Carreras i Casany - Jaume Casañas Carballido | PSC / Impulsem Cunit | 17/06/2023 |
* Legislatura 1995-1999: Aprovada moció de censura el març de 1996 contra Daniel Coll i Olivé CiU i el seu equip de govern amb conseqüència d'haver d'abandonar l'alcaldia en favor de Dolors Carreras i Casany (IPC)
* Legislatura 1995-1999: Aprovada moció de censura el febrer de 1998 contra Dolors Carreras i Casany (IPC) i el seu equip de govern, ha d'abandonar l'alcaldia en favor de Daniel Coll i Olivé CiU
* Legislatura 2007-2011: L'agost de 2007, Dolors Carreras i Casany PSC ha d'abandonar el càrrec en compliment d'una sentència judicial que la inhabilita pels fets succeïts durant la legislatura 1995-1999. Llavors ha d'ocupar l'alcaldia Judith Alberich Cano PSC fins 2011.
* Legislatures 2019-2023 i 2023-2027: Impulsem Cunit i el PSC acorden repartir-se l'alcaldia dos anys cadascun en tots dos casos.

## Resultats electorals

* Vegeu Eleccions Municipals a Catalunya de l'any 2007