OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Atimet Arquiatre

Atimet Arquiatre (en llatí Atimetus Archiater) era un metge romà que va viure al segle i. És probablement una persona diferent del metge Publi Atti Atimet, ja que va viure en un temps posterior a l'emperador August, perquè el títol d'arquiatre no es va donar fins a la meitat del segle i.

## Referències

* ↑ W.A.G., Atimetus, P. Attius a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 406
# OAO

OAO té els següents significats:
* Observatori d'Ares dels Oms, observatori astronòmic situat al terme d'Ares dels Oms, als Serrans
* Observatori d'Astrofísica d'Okayama, observatori astronòmic situat a Okayama, al Japó
* Orbiting Astronomical Observatory, programa de satèl·lits artificials llançats per la NASA, antecessor del Programa dels Grans Observatoris
* Societat anònima pública russa (del seu nom en rus Открытое Aкционерное Oбщество, transliterat Otkrytoïe Aktsionernoïe Obchtchestvo), forma de societat anònima característica de Rússia
# Valdis Zatlers

Valdis Zalters va néixer a Riga el 22 de març del 1955. Fou el setè President de Letònia. Va guanyar les eleccions presidencials el 31 de maig del 2007 i va accedir al càrrec de president el 8 de juny del mateix any. Està casat amb Litia Zatlere i té tres fills.

## Carrera professional

Valdir Zalters és cirurgià ortopèdic, llicenciat per l'institut de medicina a Riga el 1979. Després dels seus estudis, va treballar a l'hospital de Riga número 2 i el 1985 es va convertir en cap de traumatologia. Va arribar a ser director de Traumatologia i Ortopèdia de l'hospital des de 1994 i cap del consell d'administració des de 1998. Zalters va deixar l'ofici el 5 de juliol de 2007. Zalters va participar en la tasca d'ajuda després del desastre nuclear de Txernòbil. El 27 d'abril del 2007 va rebre la condecoració de nivell 4 l'Orde de les Tres Estrelles (Trīs Zvaigžņu Ordenis), per les seves contribucions en la cura de la salut dels pacients i la promoció de l'ortopèdia a Letònia.

## Carrera política

Entre el 1988 i el 1989, Zalters es va convertir en membre de la junta del Front Popular de Letònia. El 22 de maig de 2007, la coalició parlamentària del Saeima va designar oficialment Zalters com el seu candidat presidencial. Zatlers no és membre de cap partit polític, però havia signat el Manifest del Partit Popular, quan el partit va ser fundat el 1998.

## Controvèrsia

Abans de la seva elecció, va confessar que com a metge havia acceptat donacions privades dels seus pacients. Organismes van qüestionar la legalitat d'aquestes pràctiques, però els partidaris de Zalters van defensar-lo dient que aquesta pràctica era acceptada per molts metges a Letònia. L'organisme que estudiava el cas, la Knabe, va dir que la conducta Zatlers va ser inadequada i no es va finalitzar la investigació sobre l'assumpte fins passats diversos mesos. Finalment, el juliol del 2008, la Knabe va dictaminar que Zalters no havia violat la llei per l'acceptació d'aquestes donacions.

## Referències

* ↑ «Latvia elects doctor as president» (en anglès). BBC News, 31-05-2007.
* ↑ «Unknown surgeon elected president». [Consulta: 22 maig 2022].
* ↑ «Apollo - Ziņas: Zatleram piešķirs Triju Zvaigžņu ordeni, Viestura ord…», 08-03-2012. Arxivat de l'original el 2012-03-08. [Consulta: 22 maig 2022].
* ↑ «EUX.TV - PROFILE: Valdis Zatlers - surgeon, political newcomer, president», 30-09-2007. Arxivat de l'original el 2007-09-30. [Consulta: 22 maig 2022].
* ↑ «Latvian political parties undergo major upheaval». [Consulta: 22 maig 2022].
* ↑ «http://web.archive.org/web/20071213214724/http://www.delna.lv/eng/?q=…», 13-12-2007. Arxivat de l'original el 2007-12-13. [Consulta: 22 maig 2022].
* ↑ News, Taiwan. «Latvian parliament elects surgeon as president | Taiwan News | 2007-05-31 22:46:19», 31-05-2007. [Consulta: 22 maig 2022].
# Büşranur Coşkun

Gülnaz Büşranur Coşkun (Samsun, 25 d'agost de 1999) és una arquera turca, guanyadora d'una medalla de bronze per Turquia al Campionat d'Europa 2018. El 2015 va ser integrant de la selecció nacional femení turca U-17, juntament amb Aybüke Gümrükçü i Yasemin Ecem Anagöz, guanyando la medalla de plata en arc clàssic, en el Mundial. El 2018 també va ser integrant de l'equip turc femení que va ser campió d'Europa, amb Aybüke Aktuna i Yasemin Ecem Anagöz en la categoria "arc clàssic".

## Referències

* ↑ http://olimpiyatkomitesi.org.tr/Sporcu-Detay/10349
* ↑ https://www.sabah.com.tr/spor/tum-sporlar/2018/09/01/yasemin-ecem-anagoz-avrupa-sampiyonasi
* ↑ http://www.milliyet.com.tr/dunya-gencler-okculuk-sampiyonasi-nda-ankara-yerelhaber-838965/
* ↑ https://www.gunes.com/son-dakika/turkiye-okculuk-federasyonu-milli-sporcularimizdan-avrupa-sampiyonasinda-sampiyonluklar-905903

## Enllaços externs

* Fitxer de G. Büşranur Coşkun a "World Archery"
# Avegno-Gordevio

Avegno-Gordevio és un municipi del cantó de Ticino (Suïssa), situat al districte de Vallemaggia. Aquest municipi es va formar el 20 d'abril de 2008 per la fusió dels antics Avegno i Gordevio.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Consiglio Nazionale delle Ricerche

El Consiglio Nazionale delle Ricerche (CNR) o Consell Nacional de Recerca, és una organització pública italiana per donar suport a la investigació científica i tecnològica. Té la seu a Roma.
La institució va ser fundada l'any 1923. El procés de millora de la investigació científica nacional, mitjançant l'ús de lleis específiques, afecta moltes organitzacions de recerca, i entre elles és el CNR, la "principal funció és la de dur a terme, a través dels seus propis òrgans, la recerca aplicada bàsica i avançada, tant per desenvolupar i mantenir la seva pròpia competitivitat científica, i estar disposats a participar de manera efectiva de manera oportuna en els camps estratègics definits pel sistema nacional de planificació".
El 23 de desembre de 1987, el CNR registra el primer domini d'Internet italià: cnr.it

## Referències

* ↑ «National Research Council». Arxivat de l'original el 2011-01-28. [Consulta: 10 juny 2016].

## Bibliografia

* Per una storia del Consiglio Nazionale delle Ricerche, a cura di Raffaella Simili e Giovanni Paoloni, Roma-Bari, Laterza, 2001, 2 volumi, ISBN 978-88-420-5929-5, ISBN 978-88-420-6225-7

## Enllaços externs

* Consiglio Nazionale delle Ricerche - Lloc web oficial (anglès)
# Conveni de Berna

El conveni relatiu a la conservació de la vida silvestre i del medi natural d'Europa en anglès: Berne Convention on the Conservation of European Wildlife and Natural Habitats, més conegut com el Conveni de Berna té com a objectiu garantir la conservació de la vida silvestre i del medi natural d'Europa mitjançant una cooperació entre els Estats.
Aquesta convenció es va signar a Berna el 19 de setembre de 1979 i la Unió Europea és part contractant des de la Decisió 82/72/CEE del Consell, de 3 de desembre de 1981, que entrà en vigor el 6 de juny de 1982.

## Història

En la Convenció de Washington de 1973 sobre Comerç Internacional d'Espècies Amenaçades de Flora i Fauna Silvestres s'inclou el primer catàleg internacional d' espècies protegides enfront de l'explotació comercial. Aquest conveni afecta principalment a la fauna i flora d'altres continents.
Pretén millorar aquesta situació a través de dos convenis signats el 1979. Són la Convenció de Bonn, sobre aus i altra fauna migradora, i el de Berna, sobre tota mena de flora i fauna amenaçada.
El Conveni de Berna va ser l'impulsor de la creació de catàlegs nacionals d'espècies protegides en els estats membres. El 1980 es va aprovar el Español catàleg espanyol d'espècies de fauna protegides i el 1982 es va crear el catàleg de flora protegida.

## Referències

* ↑ «Convenio de Berna».
* ↑ Reial decret 3181/1980
* ↑ Reial Decret 1497/1986
* ↑ Decret 3091/1982
* ↑ Ordre de 17 de setembre de 1984
* ↑ Servicio de Información Ambiental del Principado de Asturias. Especies Protegidas: Líneas de Actuación http://tematico.asturias.es/mediambi/siapa/web/especies/actuacion/index.php Arxivat 2010-06-03 a Wayback Machine.
# Verània

Verània (en llatí Verania) va ser una dama romana del temps de l'Imperi.
Es va casar amb Luci Calpurni Pisó Licinià, que va ser adoptat com a successor per l'emperador Galba. Però amb la revolta d'Otó, els pretorians van perseguir Pisó i li van donar mort, tallant-li el cap. Otó se'l va guardar, però el va vendre després a Verània, que el va enterrar amb el cos del seu marit.

## Referències

* ↑ Tàcit. Història I,47
* ↑ «A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology, Piso». [Consulta: 2 gener 2023].
# Býleistr

Býleistr és un jötun germà de Loki en la mitologia nòrdica. Snorri Sturluson afirma al Gylfaginning que els germans de Loki són Býleistr i Helblindi, i el kenning en nòrdic antic per a Loki de 'germà de býleistr' s'empra en diversos texts èddics com a Völuspá i Hyndluljóð a l'Edda poètica i a Skáldskaparmál a l'Edda prosaica.

## Referències

* ↑ Als manuscrits de l'Edda prosaica s'empren diverses formes: Býleistr (Codex Regius i Codex Wormianus), Blýleistr (Codex Trajectinus) i Býleiptr (Codex Upsaliensis)
* ↑ Sturluson, Snorri. «Skáldskaparmál, estrofa 16». Edda prosaica. trad. Arthur Gilchrist Brodeur. Arxivat de l'original el 2012-10-15. [Consulta: 8 novembre 2015].
# Stateless (sèrie de televisió)

Stateless ('apàtrides') és una minisèrie dramàtica australiana de televisió emesa per l'ABC australiana l'1 de març de 2020. Formada per sis episodis, es va publicar a la plataforma Netflix el 8 de juliol de 2020. La sèrie està inspirada en part en la història real de Cornelia Rau, una resident permanent australiana que va ser detinguda il·legalment en virtut del programa de detenció obligatòria del govern australià.

## Sinopsi

La sèrie se centra en quatre desconeguts en un centre d'internament d'immigrants al desert australià: una hostessa d'aerolínia que s'escapa d'una secta d'autoajuda, un refugiat afganès que fuig de la persecució, un jove pare australià que aconsegueix feina com a vigilant del camp i una buròcrata atrapada en un escàndol nacional. Quan les seves vides es creuen, es veuen empesos al límit del seny, tot i que es produeixen connexions emocionals improbables i profundes entre el grup.
Després del sisè i últim episodi, l'epíleg afirma que el programa es basa en històries reals sobre la detenció d'immigrants a Austràlia. Després que es trobés detinguda una ciutadana australiana dins del sistema, una investigació pública va revelar la necessitat d'una reforma. Una revisió independent va establir una política més justa i equitativa. Des del 2012, els sol·licitants d'asil que arriben en vaixells queden internats en centres d'immigració en alta mar, amb un accés restringit.

## Repartiment

* Yvonne Strahovski com a Sofie Werner
* Asher Keddie com a Claire Kowitz
* Fayssal Bazzi com a Ameer
* Marta Dusseldorp com a Margot
* Dominic West com a Gordon
* Cate Blanchett com a Pat
* Jai Courtney com a Cam Sandford
* Soraya Heidari com a Mina
* Rachel House com a Harriet
* Kate Box com a Janice
* Clarence Ryan com a Sully
* Claude Jabbour com a Farid
* Rose Riley com a Sharee
* Helana Sawires com a Rosna
* Darren Gilshenan com a Brian Ashworth
* Calvin Mwita com a Taifa Duale

## Estrena

Stateless es va estrenar mundialment al 70è Festival Internacional de Cinema de Berlín, a la nova secció de sèries, juntament amb Mystery Road. El canal de televisió australià ABC va estrenar la sèrie a Austràlia poc després, mentre que Netflix l'ha llençat a escala mundial.

## Referències

* ↑ Knox, David «Airdate: Stateless». TV Tonight, 16-01-2020 [Consulta: 24 febrer 2020].
* ↑ «Stateless». Radiotimes, 07-07-2020. [Consulta: 24 juliol 2020].
* ↑ Keane, Daniel «Cornelia Rau, Australia's immigration wars and the true story behind TV drama Stateless». ABC News, 01-03-2020 [Consulta: 13 abril 2020].
* ↑ Knox, David «All-star cast for ABC drama Stateless». TV Tonight, 15-05-2019 [Consulta: 15 maig 2019].
* ↑ Ravindran, Manori. «Netflix Swoops In for Global Rights to Cate Blanchett Refugee Drama ‘Stateless' (EXCLUSIVE)» (en anglès). Variety, 25-02-2020. [Consulta: 25 febrer 2020].
* ↑ Kanter, Jake. «‘Stateless': Cate Blanchett Reveals Why TV Is The Perfect Medium For Her Netflix-Acquired Refugee Drama» (en anglès). Deadline, 25-02-2020. [Consulta: 25 febrer 2020].
# Mussol de lloriguera

El mussol de lloriguera (Athene cunicularia) és una espècie d'au americana de la família dels estrígids (Strigidae). És troba per tota mena de paisatges oberts d'Amèrica del Nord i del Sud, com pastures, àrees agrícoles, deserts i qualsevol altra àrea seca lliure de vegetació baixa. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Taxonomia

El mussol fou descrit formalment pel naturalista espanyol Juan Ignacio Molina l'any 1782 amb el nom binomi Strix cunicularia d'un exemplar recollit a Xile.

## Descripció

El mussol de lloriguera és un mussol petit i de potes llargues, poden ser trobats en tots els paisatges oberts d'Amèrica. El mussol de lloriguera ha estat observat en àrees de pasturatges, agrícoles, deserts, o qualsevol altra àrea seca lliure de vegetació baixa. Nien i descansen en llodrigueres (caus a terra), com les excavades pels gossos de les praderies (Cynomys spp.). A diferència de la majoria dels mussols, són actius sovint durant el dia, encara que tendeixen a evitar la calor del migdia. Així i tot la majoria de l'activitat se centra des del vespre fins a l'alba, com la majoria de mussols, que es quan poden usar la seva aguda visió nocturna i la fina audició en el seu benefici.
Els mascles i les femelles són semblants en mida i aparença, i presenten poc dimorfisme sexual. Les femelles solen ser més pesades, però els mascles solen tenir mesures lineals més llargues (longitud de les ales, llargada de la cua, etc.). Els mascles adults semblen de color més clar que les femelles perquè passen més temps fora del cau durant el dia, i les seves plomes es "blanquegen pel sol". Aquest mussol mesura entre 19 i 28 cm de llarg i abasta entre 50,8 a 61 cm a través de les ales, i pesa entre 140 i 240 g.

## Referències

* ↑ «Mussol de lloriguera». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* ↑ «Owls» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.1. International Ornithologists' Union, 01-01-2023. [Consulta: 17 gener 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 253. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Burrowing Owl. Athene cunicularia» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 29 gener 2023].
* ↑ Molina, Juan Ignacio. Saggio sulla storia naturale del Chili del signor abate Giovanni Ignazio Molina (en italià). nella stamperia di S. Tommaso d'Aquino, 1782, p. 263.
* ↑ Cottrell, G. William; Greenway, James C.; Mayr, Ernst; Paynter, Raymond A.; Peters, James Lee Check-list of birds of the world.. 4. Cambridge :: Harvard University Press,, 1940, p. 153.
* ↑ Lewis, Deane. «Burrowing Owl (Athene cunicularia) - Information, Pictures, Sounds» (en anglès). [Consulta: 18 desembre 2021].
* ↑ «Burrowing Owl Identification» (en anglès). All About Birds, Cornell Lab of Ornithology. [Consulta: 18 desembre 2021].
* ↑ «Burrowing Owl». Burrowing Owl Conservation Society of BC, 05-02-2015. Arxivat de l'original el 2015-02-05. [Consulta: 18 desembre 2021].
# Aveizieux

Aveizieux és un municipi francès situat al departament del Loira i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. El 2021 tenia 1.686 habitants.

## Referències

* ↑ «Populations légales 2021» (en francès). INSEE, 28-12-2023. [Consulta: 28 gener 2024].
# Conservatory Garden

El Conservatory Garden és l'únic jardí francès de Central Park, a Nova York. D'una superfície de 2,42 hectàrees, treu el seu nom d'un antic hivernacle (en anglès conservatory) que va ser construït al mateix indret el 1898 i destruït el 1934. L'antic jardiner en cap del parc utilitzava aquests hivernacles per a conservar la llenya procedent de la tala dels arbres del parc. Un cop l'hivernacle va tancar les portes el 1937, el jardí va ser obert al públic.
El Conservatory Garden està compost de tres parts ben diferents, originalment procedents de plànols de Gilmore D. Clarke, l'antic arquitecte paisatgista de Robert Moses, però retocades amb èxit als anys 1980. És accessible pel Vanderbilt Gate (porta Vandervilt) situat a la Cinquena Avinguda a nivell del carrer 105è. En una època, aquesta mateixa porta donava accés al pati del castell de Cornelius Vanderbilt II, que era el major casal de la Cinquena Avinguda, construït durant el Gilded Age (edat d'or que va seguir la guerra de Secessió). El parc del castell s'estenia fins al nivell del Plaza Hotel, situat a l'actual extrem sud-est de Central Park. Les portes de la propietat eren obra de George Browne Post, que les va fer importar de París. Un cop salvades les escales situades darrere l'entrada, el Conservatory Garden es presenta sota la forma d'una gespa simètrica, delimitada per boscos de teix, i adornada per una única font.

## Referències

* ↑ Rosenzweig, Roy, and Elizabeth Blackmar. The Park and the People: A History of Central Park. Ithaca, NY: Cornell University Press, 1992, i Central Park Conservancy website.
* ↑ «New York Insider». Arxivat de l'original el 2007-02-24. [Consulta: 18 març 2017].
* ↑ The Untermyer Fountain

## Enllaços externs

* CentralPark.com Arxivat 2008-04-17 a Wayback Machine., guia complata de les 28 flors del Conservatory Garden
* Conservatory Garden Arxivat 2014-03-26 a Wayback Machine., al web oficial de Central Park
* New York Times "The Renaissance of Conservatory Garden" 11 June 1987
# Treptow

El Districte de Treptow (pronunciació alemanya:) és un antic districte (Bezirk) del sud-est de Berlín. Al 2001 es va unir amb el de Köpenick per formar el nou districte Treptow-Köpenick. Estava compost pels barris (Ortsteile) d'Alt-Treptow, Plänterwald, Baumschulenweg, Niederschöneweide, Johannisthal, Adlershof, Altglienicke i Bohnsdorf.

## Galeria

* Edifici de les Torres Bessones a Treptow
* Edificis Treptowers, Treptow
* Ajuntament de Treptow
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a Treptow
# Stateburg

Stateburg és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 1.264 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Stateburg tenia 1.264 habitants, 461 habitatges i 389 famílies. La densitat de població era de 104,3 habitants/km².
Dels 461 habitatges en un 38,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 73,5% hi vivien parelles casades, en un 6,5% dones solteres, i en un 15,6% no eren unitats familiars. En el 13,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,74 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,99.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,8% tenia menys de 18 anys, un 6,6% entre 18 i 24, un 30,1% entre 25 i 44, un 29,9% de 45 a 60 i un 6,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 59.152 $ i la renda mediana per família de 59.196 $. Els homes tenien una renda mediana de 42.431 $ mentre que les dones 26.875 $. La renda per capita de la població era de 23.617 $. Cap de les famílies i l'1,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Stateburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Stateburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Mussol d'Etiòpia

El mussol d'Etiòpia (Asio abyssinicus) és una espècie d'ocell de la família dels estrígids (Strigidae). Habita boscos de l'oest i centre d'Etiòpia, centre de Kenya, oest d'Uganda, Ruanda i la zona limítrofa de la República Democràtica del Congo. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Mussol d'Etiòpia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* ↑ «Owls» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022. [Consulta: 17 gener 2022].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 259. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Northern Long-eared Owl. Asio otus» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2021. [Consulta: 29 agost 2022].
# José Ignacio López Susín

José Ignacio López Susín (Saragossa, 1956) és un especialista en legislació sobre normalització lingüística. Pertany a les associacions culturals Rolde de Estudios Aragoneses, al Consello d'a Fabla Aragonesa i a la Fundación Gaspar Torrente, entitats que treballen per la promoció i la divulgació de la llengua i la cultura aragoneses. També és autor de llibres i d'articles en revistes especialitzades centrats en el dret aragonès, els drets lingüístics o la lexicografia aragonesa. És director general de Política Lingüística del Govern d'Aragó.

## Assaigs

* 1989: Antropónimos aragoneses (nombres aragoneses de persona), con Francho E. Rodés y Chusé Inazio Navarro, Rolde de estudios aragoneses.
* 2000: Bocabulario de Plasenzia (Sotonera), con Mª Dolores Montaner Susín, Consello d'a Fabla Aragonesa.
* 2000: El régimen jurídico del multilingüismo en Aragón, Caja de Ahorros de la Inmaculada.
* 2004: Gente de leyes: el derecho aragonés y sus protagonistas, Ibercaja.
* 2006: Léxico del derecho aragonés, El Justicia de Aragón.
* 2009: El Diccionario Aragonés. Colección de Voces para su formación, 1902, (editor), Aladrada.
* 2010: Estatuto jurídico de las Lenguas propias de Aragón. La Ley 10/2009, de 22 de diciembre, con José Luis Soro Domingo, El Justicia de Aragón.
* 2012: El aragonés, una lengua románica, (cordinador), Rolde de Estudios Aragoneses-Consello d'a Fabla Aragonesa.

## Referències

* ↑ «José Ignacio López Susín, primer director general de Política Lingüística del Govern de l'Aragó». Arxivat de l'original el 2015-09-28. [Consulta: 25 Sep. 2015].