# Esclarmonda de Foix i de Cardona

Esclarmonda de Foix (Comtat de Foix, 1260 - Perpinyà, 1316), fou reina del Regne de Mallorca (1276-1285) i infanta del comtat de Foix. En quedar vídua es retirà a viure seguint els vots de l'orde mercedari. Per això, era venerada com a beata al si de l'orde de la Mercè.

## Biografia

Filla del comte Roger IV de Foix i la seva esposa, Brunissenda de Cardona. Era neta per línia paterna de Roger Bernat II de Foix i Ermessenda de Castellbò, i per línia materna de Ramon VIII de Cardona. Va ser batejada amb el nom de la seva besàvia, Esclarmonda la Major, qui fou arxidiaconessa dels càtars.
Tenia vint anys quan es casà el 4 d'octubre de 1275, a Perpinyà, amb l'hereu al tron de Mallorca, Jaume II. Aquest enllaç suposaria l'inici d'una aliança ininterrompuda entre la dinastia mallorquina i la casa dels Foix. D'aquest matrimoni van néixer sis fills: l'infant Jaume de Mallorca (1274-1330), l'infant Sanç I de Mallorca (1276-1324), l'infant Ferran de Mallorca (1278-1316), la infanta Elisabet de Mallorca (1280-1301), la infanta Sança de Mallorca (1282-1345) i l'infant Felip de Mallorca (1288-v1342).
El 1285, a conseqüència de la fugida del seu marit de Perpinyà, per tal d'evitar de garantir a Pere II de Catalunya-Aragó que no autoritzaria el pas de les tropes franceses pel Rosselló, fou feta presonera pel rei, ensems amb els seus fills; a la frontera fou alliberada gràcies al vescomte Ramon Folc (VI) de Cardona i del comte Arnau Roger I de Pallars.
Al costat del seu espòs, va residir a Perpinyà, on avui es conserva el Palau dels Reis de Mallorca. A Palma, van fixar la seva residència a l'Almudaina, i van tenir, a més, residències a Sineu, Manacor i Valldemossa.
En 1291 va fer vots privats i va viure com a beata terciària mercedària, essent-hi admesa pel superior general de l'orde Pere d'Amer. Va portar una vida virtuosa i morí amb fama de santedat. Cap al 1315 rebé, en custòdia, el seu net Jaume, futur rei Jaume III, a Perpinyà i de mans de Ramon Muntaner, fent-se càrrec de la seva tutela.
Va morir poc després a Perpinyà, al voltant dels 56 anys. Les seves restes romanen enterrades a la Catedral de Sant Joan de Perpinyà.
No se'n conserva cap retrat; no obstant això, Ramon Muntaner la descriu com una de les dones més sàvies i de millor vida, i de les més honestes.
L'ordre de la Mercè la venera com a beata i en celebra la festivitat el dia 22 d'octubre.

## Família
### Ascendents

Filla del comte Roger IV de Foix i la seva esposa, Brunissenda de Cardona. Era neta per línia paterna de Roger Bernat II de Foix i Ermessenda de Castellbò, i per línia materna de Ramon Folc IV de Cardona. Fou germana del també comte Roger Bernat III de Foix. Portava el nom de la seva tia besàvia Esclarmonda de Foix, molt vinculada al catarisme.
| | | | | | | | | 16. Roger Bernat I de Foix (el Gras) | 16. Roger Bernat I de Foix (el Gras) | 16. Roger Bernat I de Foix (el Gras) | 16. Roger Bernat I de Foix (el Gras) |
| | | | | | | | | 8. Ramon Roger I de Foix | 8. Ramon Roger I de Foix | 8. Ramon Roger I de Foix | 8. Ramon Roger I de Foix | | | |
| | | | | | | | | 17. Cecília de Besiers | 17. Cecília de Besiers | 17. Cecília de Besiers | 17. Cecília de Besiers |
| | | | | | | | | 4. Roger Bernat II de Foix (el Gran) | 4. Roger Bernat II de Foix (el Gran) | 4. Roger Bernat II de Foix (el Gran) | 4. Roger Bernat II de Foix (el Gran) | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | 18. Ramon I de Montcada | 18. Ramon I de Montcada | 18. Ramon I de Montcada | 18. Ramon I de Montcada |
| | | | | | | | | 9. Felipa (de Montcada?) | 9. Felipa (de Montcada?) | 9. Felipa (de Montcada?) | 9. Felipa (de Montcada?) | | | |
| | | | | | | | | 19. Ramona de Tornamira | 19. Ramona de Tornamira | 19. Ramona de Tornamira | 19. Ramona de Tornamira |
| | | | | | | | | 2. Roger IV de Foix | 2. Roger IV de Foix | 2. Roger IV de Foix | 2. Roger IV de Foix | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | 20. Ramon I de Castellbò | 20. Ramon I de Castellbò | 20. Ramon I de Castellbò | 20. Ramon I de Castellbò |
| | | | | | | | | | | 10. Arnau I de Castellbò | 10. Arnau I de Castellbò | 10. Arnau I de Castellbò | 10. Arnau I de Castellbò | | | |
| | | | | | | | | 21. Ermessenda | 21. Ermessenda | 21. Ermessenda | 21. Ermessenda |
| | | | | | | | | 5. Ermesssenda de Castellbò | 5. Ermesssenda de Castellbò | 5. Ermesssenda de Castellbò | 5. Ermesssenda de Castellbò | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | 22. Arnau de Caboet | 22. Arnau de Caboet | 22. Arnau de Caboet | 22. Arnau de Caboet |
| | | | | | | | | 11. Arnaua de Caboet | 11. Arnaua de Caboet | 11. Arnaua de Caboet | 11. Arnaua de Caboet | | | |
| | | | | | | | | 1. Esclarmonda de Foix | 1. Esclarmonda de Foix | 1. Esclarmonda de Foix | 1. Esclarmonda de Foix | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | 24. Ramon Folc III de Cardona | 24. Ramon Folc III de Cardona | 24. Ramon Folc III de Cardona | 24. Ramon Folc III de Cardona |
| | | | | | 12. Guillem I de Cardona | 12. Guillem I de Cardona | 12. Guillem I de Cardona | 12. Guillem I de Cardona | | | | | | | | | |
| | | | | | 25. Elisabet Sibil·la d'Urgell | 25. Elisabet Sibil·la d'Urgell | 25. Elisabet Sibil·la d'Urgell | 25. Elisabet Sibil·la d'Urgell | | | | | | | | | |
| | | 6. Ramon Folc IV de Cardona | 6. Ramon Folc IV de Cardona | 6. Ramon Folc IV de Cardona | 6. Ramon Folc IV de Cardona | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | 26. Guillem d'Alcarràs | 26. Guillem d'Alcarràs | 26. Guillem d'Alcarràs | 26. Guillem d'Alcarràs | | | | | | | | | |
| | | | | | 13. Gueraua de Jorba-Alcarràs | 13. Gueraua de Jorba-Alcarràs | 13. Gueraua de Jorba-Alcarràs | 13. Gueraua de Jorba-Alcarràs | | | | | | | |
| | | 27. Elisenda de Jorba | 27. Elisenda de Jorba | 27. Elisenda de Jorba | 27. Elisenda de Jorba | | | | | | | | | | |
| | | 3. Brunissenda de Cardona | 3. Brunissenda de Cardona | 3. Brunissenda de Cardona | 3. Brunissenda de Cardona | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | 28. Ramon II de Tarroja | 28. Ramon II de Tarroja | 28. Ramon II de Tarroja | 28. Ramon II de Tarroja |
| | | | | | 14. Ramon III de Tarroja | 14. Ramon III de Tarroja | 14. Ramon III de Tarroja | 14. Ramon III de Tarroja | | | | | | | |
| | | | | | 29. Gaia de Cervera | 29. Gaia de Cervera | 29. Gaia de Cervera | 29. Gaia de Cervera | | | | |
| | | | | | 7. Agnès de Tarroja | 7. Agnès de Tarroja | 7. Agnès de Tarroja | 7. Agnès de Tarroja | | | | | | | |
| 30. Guillem de Santafé | 30. Guillem de Santafé | 30. Guillem de Santafé | 30. Guillem de Santafé | | | | | | | | | |
| | | 15. Sibil·la de Santafé | 15. Sibil·la de Santafé | 15. Sibil·la de Santafé | 15. Sibil·la de Santafé | | | | | | |

### Descendents

Es casà el 12 d'octubre de 1272 a Barcelona amb l'infant i futur rei del regne de Mallorca Jaume II, que tenia dotze anys més que ella. D'aquest matrimoni nasqueren sis fills:
* l'infant Jaume de Mallorca (1274 - 1330), que es feu frare franciscà i renuncià a la corona el 1299
* l'infant Sanç I de Mallorca (1276 - 1324), rei de Mallorca
* l'infant Ferran de Mallorca (1278 - 1316), pare de Jaume III de Mallorca
* la infanta Elisabet de Mallorca (1280 - 1301), que es casà amb l'infant Joan Manuel de Castella
* la infanta Sança de Mallorca (1282 - 1345), casada el 1304 amb Robert I de Nàpols
* l'infant Felip de Mallorca (1288-v1342), abat

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «Esclarmonda, de Foix». Diccionari Biogràfic de Dones. Barcelona: Associació Institut Joan Lluís Vives Web (CC-BY-SA via OTRS).
* ↑ La presència de Pere d'Amer i el terme beata ha fet que en molts santorals i fonts serioses que s'hi han basat, com el mateix Diccionari biogràfic de dones, consti erròniament que la reina es va fer monja en un convent anomenat de Sant Pere d'Amer, que no ha existit mai. En realitat, Esclarmonda va fer vots privats a Perpinyà i hi va viure com a terciària, probablement al seu palau: és a dir, vivia seguint la regla i costum de les monges mercedàries, però privadament, sense viure en comunitat ni fer vots solemnes. A més, Esclarmonda no va ésser mai a Amer ni en aquesta vila va existir cap beateri ni convent de l'Orde de la Mercè. Igualment, el fet de viure com a beata (és a dir, com a dona retirada que feia vida de clausura però sense fer vots públics), va fer pensar que havia estat beatificada, quan només té aquest títol en el si de l'Orde de la Mercè.