OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Histèria (pel·lícula)

Histèria és una comèdia romàntica britànica dirigida per Tanya Wexler, estrenada el 2011 amb Maggie Gyllenhaal, Hugh Dancy, Jonathan Pryce i Felicity Jones en els papers principals.

## Argument

La pel·lícula se situa a finals del segle xix, a Londres, en plena era victoriana. El Dr. Mortimer Granville (Hugh Dancy), un jove metge amb idees avançades, és contractat com assistent pel Dr. Robert Dalrymple (Jonathan Pryce), en un consultori especialitzat en el tractament de la histèria que es considerava una malaltia comuna a les dones de l'època. El tractament consistia en massatges a l'àrea genital per causar convulsions paroxístiques, que no eren altra cosa que orgasmes. El Dr. Granville es relaciona amb les dues filles del Dr. Dalrymple, l'Emily (Felicity Jones) i la Charlotte (Maggie Gyllenhaal), una sufragista lluitadora. Granville mostra una gran habilitat en els massatges, en una visita al seu amic Edmund St. John-Smythe (Rupert Everett), observa que aquest ha inventat una mena de plomall elèctric que li donarà la idea per crear el que serà el primer vibrador.

## Repartiment

* Hugh Dancy: Dr. Mortimer Granville
* Maggie Gyllenhaal: Charlotte Dalrymple
* Jonathan Pryce: Dr. Robert Dalrymple
* Felicity Jones :Emily Dalrymple
* Rupert Everett: Edmund St. John-Smythe
* Ashley Jensen: Fannie
* Sheridan Smith: Molly
* Gemma Jones: Lady St. John-Smythe
* Malcolm Rennie: Lord St. John-Smythe
* Georgie Glen: Mrs. Parsons
* Elisabet Johannesdottirr: Mrs. Pearce
* Linda Woodhall: Infermera Smalley
* Kim Selby: Lady Wheaton

## Al voltant de la pel·lícula

Basada en fets reals, el repartiment del film sacrifica el rigor històric pel sentit de l'humor. Situacions delirants es combinen amb unes discussions per la igualtat de gènere. El film es va presentar al Festival Internacional de Cinema de Roma, on va tenir una bona rebuda. Per la seva part, la directora de la pel·lícula, l'estatunidenca Tanya Wexler va rebre una nominació al premi Marc'Aurelio.

## Referències

* ↑ «Box Office Mojo:Hysteria» (en anglès). [Consulta: 14 setembre 2016].
* ↑ «Hysteria» (en castellà). Fotogramas.
* ↑ «Hysteria – review» (en anglès). The Guardian, 20-09-2012. [Consulta: 14 setembre 2016].
* 1 2 «"Histèria" és "La gran pel·lícula"». CCMA, 14-09-2016.
* ↑ «Reportatge de "Cinema 3" coincidint amb l'estrena d'"Histèria"» (video). CCMA- Cinema3, 17-06-2012. [Consulta: 14 setembre 2016].
* ↑ «Roma vibra amb la història del consolador». Ara.cat, 29-10-2011. [Consulta: 15 setembre 2016].
# Lluís de Castellví i de Vilallonga

Lluís de Castellví i de Vilallonga (Tarragona, 1840 - Barcelona, 24 de setembre de 1918) fou un militar català, capità general de València en 1910.
Era fill de Josep-Antoni de Castellví de Bellet, alcalde de Montblanc, regidor de Tarragona, corregidor de Barbastre i veterà de la guerra del francès. El 1858 va ingressar a l'Escola d'Estat Major i el 1865 fou destinat a Cuba, on fou cap de l'Estat Major a la Guerra dels Deu Anys i participà en els combats de Laguna de la Mata i Mercedes. El 1871 fou condecorat amb la creu de Segona Classe al Mèrit Militar i ascendit a coronel per la seva acció a Cienfuegos.
El 1874 va tornar a la Península i lluità a la tercera guerra carlina en les accions de Capellades, Berga, Igualada i Vic. Per la participació en la presa d'Olot va rebre la comanadoria de l'Orde de Carles III i per participar en la presa de la Seu d'Urgell va rebre l'Orde d'Alfons XII. En 1884 fou capità general de Castella la Nova i en 1888 fou ascendit a brigadier. Després governador del castell de Montjuïc i de la província d'Osca. Pel seu paper en la repressió de la vaga general de 1890 a Barcelona fou nomenat cap de l'Estat Major a la Capitania general de Barcelona. Ocupant aquest càrrec fou ferit en l'atemptat contra el general Martínez Campos el 24 de setembre de 1893 realitzat per Paulí Pallàs i Latorre, qui seria executat per aquesta acció. En 1896 fou ascendit a general de divisió i el 1902 fou governador militar de Barcelona. El 1908 fou ascendit a tinent general i en 1910 fou breument capità general de València. Després de passar a la reserva es va establir a Barcelona, on va morir el 24 de setembre de 1918

## Referències

* ↑ Lluís de Castellví i de Vilallonga, p. 120, A: Biografies de Tarragona
* ↑ La amenaza anarquista no puede equiparse a la de principios del siglo XX lainformacion.com. 28 de febrer de 1916
* ↑ 1893: año clave del terrorismo en la España de la Restauración Arxivat 2017-09-22 a Wayback Machine., Ángel Herrerín López
# Louis Persinger

Louis Persinger (Rochester, 11 de febrer de 1887 - Nova York, 31 de desembre de 1966) fou un violinista i director d'orquestra estatunidenc.

## Biografia

Louis Persinger va estudiar al Conservatori de Leipzig on fou deixeble de Hans Becker, abans de treballar amb Eugène Ysaÿe a Brussel·les. Estudià després a França amb Jacques Thibaud durant dos estius. Esdevingué director de la Filharmònica de Berlín i de l'Orquestra de l'Òpera Reial Opera a Brussel·les. El 1915 va ser designat com a director i assistant conductor de l'Orquestra Simfònica de San Francisco. El va succeir després a Leopold Auer a l'Escola Juilliard de Nova York el 1930.
Se'l coneix sobretot pel fet d'haver estat el professor de diversos violinistes que amb el temps serien famosos. També va acompanyar Ricci al piano durant molts concerts i enregistraments.

## Alumnes

* Dorothy DeLay,
* Yehudi Menuhin,
* Ruggiero Ricci,
* Isaac Stern,
* Camilla Wicks,
* Almita Vamos,
* Fredell Lack,
* Guila Bustabo,
* Arnold Eidus,
* Donald Erickson,
* Zvi Zeitlin,
* Leonard Posner,
* Louise Behrend.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Suplement dels anys 1967-1968, pàg. 393 (ISBN 84-239-4598-7)
# Lozóvoie (Bélgorod)

* Per a altres significats, vegeu «Lozóvoie».
Lozóvoie - Лозовое (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 502 habitants. Pertany al districte (raion) de Rovenkí.

## Referències

* ↑ Ломакин А. В. Село Ладомировка Белгородской области Arxivat 2014-02-03 a Wayback Machine.
* ↑ «Проект «От чистоты речушек малых до чистоты души большой»». Arxivat de l'original el 2014-02-02. [Consulta: 25 gener 2014].
# Loíza

Loíza és un municipi de Puerto Rico situat a la costa nord-oriental de l'illa, també conegut amb els noms de Capital de la Tradición, Los Santeros i Los Cocoteros. Confina al nord amb l'oceà Atlàntic; al sud amb Canóvanas; a l'est amb Río Grande; i a l'oest amb Carolina. Forma part de l'Àrea metropolitana de San Juan-Caguas-Maynabo.
El municipi està dividit en 6 barris: Canóvanas, Loíza Aldea, Medianía Alta, Medianía Baja, Torrecilla Alta i Torrecilla Baja.
El nom de Loíza prové del nom de la cacica Yuisa, batejada amb el nom cristià de Luisa. Una altra versió de l'origen considera que el seu nom es relaciona amb Iñigo López de Cervantes y Loayza, oïdor de l'Audiència de l'Hispaniola, que posseïa grans extensions de terreny. Loíza és un dels llocs a Puerto Rico on es manifesta l'herència africana a través de la cultura. Es conserven la música i ball de «bomba» i de «plena» reconegudes gràcies a grups folklòrics de l'àrea com els Hermanos Ayala i Los Mayombes.
Compta amb llocs d'interès al llarg de la costa, des de la punta de Cangrejos fins a la de Vacía Talega. En aquesta zona es troben les llacunes La Torrecilla i Piñones; i el Bosc Estatal de Piñones, únic en la seva classe pel seu ecosistema, fauna i flora, amb més de 3.500 cordes (mesura d'àrea de Puerto Rico) de manglar. És llar per a múltiples espècies d'aus, de les quals 46 estan en perill d'extinció.

## Galeria

* Parròquia de l'Esperit Sant i San Patrici, situada a la plaça principal de Loíza

## Referències

* 1 2 3 Grupo Editorial EPRL «Loíza» (en castellà). Enciclopedia de Puerto Rico. Fundación Puertoriqueña de las Humanidades, 07-09-2010 [Consulta: 2 juliol 2015].
* ↑ «American FactFinder» (en anglès). Oficina del cens dels EUA. [Consulta: 2 juliol 2015].

## Enllaços externs

* Directori de Municipis, Loíza a la web oficial de l'Estat Lliure associat de Puerto Rico (castellà)
# Lisignago

Lisignago és un antic municipi italià, dins de la província de Trento. L'any 2007 tenia 504 habitants. Limitava amb els municipis d'Albiano, Cembra i Giovo.
L'1 de gener 2016 es va fusionar amb el municipi de Cembra creant així el nou municipi de Cembra Lisignago, del qual actualment és una frazione.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Mariano Ferretti | Llista cívica |
# Lisimaquea d'Etòlia

Lisimaquea o Lisimaquia (en grec antic: Λυσιμάχεια, llatí: Lysimachia) fou una ciutat d'Etòlia situada a la riba sud del llac Híria, posteriorment anomenat Llac de Lisimaquea, entre el riu Aqueloos i el Llac Tricònida.
La ciutat va ser fundada fundada segurament per Arsínoe, que li va donar el nom del seu primer marit, Lisímac de Tràcia, qui va ampliar la veïna ciutat de Conope, rebatejada Arsínoe. La ciutat, segons Estrabó, era entre Pleuron i Conope, i Titus Livi la situa a la via que anava de Naupacte i Calidó fins a Estratos. Era ja deserta en temps d'Estrabó.
El 1927, la vila de Murstianu (grec: Μουρστιάνου) fou reanomenada Lysimákheia en referència a l'antiga Lisimaquea.

## Referències

* ↑ Alberich i Mariné, Joan (dir.); Cuartero i Iborra, Francesc J. (dir.). Diccionari Grec-Català. D'Homer al segle ii dC. Enciclopèdia Catalana - Fundació Institut Cambó, 2015, p. 1099. ISBN 9788441224223.
* ↑ Alberich, Joan; Ros, Montserrat. La transcripció dels noms propis grecs i llatins. Enciclopèdia Catalana, 1993, p. 38. ISBN 8477392250.
* ↑ Smith, William (ed.). «Lysimachia». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 10 abril 2021].
* ↑ Λιθοξόου, Δημήτρη. «Μετονομασίες των χωριών της Ελλάδας». Δημήτρης Λιθοξόου. [Consulta: 27 gener 2021].
# Huerta

Huerta és un municipi de la província de Salamanca, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Limita al nord amb Aldearrubia, a l'est amb Babilafuente i Cordovilla, al sud amb Encinas de Abajo i a l'oest amb Castañeda (Villagonzalo de Tormes) i amb Calvarrasa de Abajo.

## Enllaços externs

* Enllaç a Wikisalamanca
# Huracà Elena

Huracà Elena va ser un gran huracà de categoria 3 que va provocar grans danys al llarg de la Costa del Golf dels Estats Units a l'agost i el setembre de la temporada d'huracans de l'Atlàntic de 1985. Va ser la cinquena tempesta tropical, el quart huracà i el primer gran huracà de la temporada. Elena es va desenvolupar a Cuba a partir d'una ona tropical que ràpidament s'intensificà, assolint ràfegues de vents màximes de 205 km/h després del seu pas al nord-est del Golf de Mèxic. Elena girà en direcció oest-nord-oest, i darrerament va recalar prop de Biloxi, Mississipi, en forma d'huracà de Categoria 3. Finalment, la tempesta es va dissipar ràpidament sobre terra ferma.
# Luci Regí

Luci Regí (en llatí Lucius Reginus) va ser elegit tribú de la plebs l'any 95 aC. Valeri Màxim el posa com a exemple de veritable amic: va alliberar de la presó al seu amic Quint Servili Cepió que havia estat condemnat aquest any a causa de la destrucció del seu exèrcit pels cimbres, i a més a més el va acompanyar al seu exili.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0003.001/650?rgn=full+text;view=image;q1=ReginusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Volum III.++Boston:+Little,+Brown+&+Comp.,+1867,+p. 642. ]
# Lori de Kuhl

El lori de Kuhl (Vini kuhlii) és una espècie d'ocell de la família dels psitàcids endèmic de zones amb cocoters de Rimatara, a les illes Tubuai.
# Lori de Seram

El lori de Seram (Eos semilarvata) és una espècie d'ocell de la família dels psitàcids endèmic de la selva humida de les muntanyes de Seram, a les Moluques meridionals.
# Lori de Margarida

El lori de Margarida (Charmosyna margarethae) és una espècie d'ocell de la família dels psitàcids que habita zones boscoses de les Illes Salomó.
# Hussa de Bernícia

Hussa va ser rei de Bernícia, en un període imprecís que podria anar de l'any 585 al 593, probablement després de Frithuwald.
Encara que alguns suposen que va ser fill d'Ida de Bernícia, el seu nom no consta en la llista dels seus fills que apareix en el Chronicon ex chronicis i més aviat podria ser el líder d'una facció rival. Hi ha poca informació sobre la seva vida o el seu regnat. En una data imprecisa, durant el seu regnat, la coalició de forces de Rheged, Strathclyde, el Regne d'Elmet i alguns opositors de Bernícia van presentar setge a Hussa i gairebé aconsegueixen fer-lo fora. Es creu que aquesta aliança va fallar a causa de disputes entre les diferents tribus britanes que van culminar amb l'assassinat de d'Urien de Rheged, vers l'any 590 a mans del seu antic col·lega Morcant Bulc.
Això no obstant, a la Crònica anglosaxona es donen indicis que fan pensar que, després de la mort d'Hussa, es va produir una divisió entre els membres de la seva família i els de la d'Etelfred —qui finalment el va succeir—, ja que es diu que Hering fill d'Hussa, va fer anar l'exèrcit d'Áedán mac Gabráin contra Etelfred en la batalla de Degsastan l'any 603.
La data del regnat d'Hussa és una conjectura: les fonts documentals mes antigues difereixen molt en l'ordre de successió dels monarques que van governar entre Ida i Etelfred. Segons diu la Historia Brittonum, Hussa va governar set anys i s'estima que això va ser entre el 585 i el 592 però no es pot assegurar amb absoluta certesa.

## Referències

* ↑ Hope-Taylor, 1977, p. 292—293.
* ↑ Cannon i Hargreaves, 2009, p. 51.

## Bibliografia

* Cannon, John; Hargreaves, Anne. The Kings & Queens of Britain. Oxford University Press, 2009.
* Hope-Taylor, Brian. Yeavering: an Anglo-British centre of early Northumbria, 1977.
* Johnson, Flint F. The British Heroic Age: A History, 367–664. McFarland, 2016.
* Venning, Timothy. The Kings & Queens of Anglo-Saxon England. Amberley Publishing Limited, 2014.
# Louisiana (desambiguació)

«Louisiana» té aquests significats:
* Geografia:
** Louisiana, estat dels Estats Units
** Louisiana (Missouri), localitat de Missouri, als Estats Units
** Louisiana (Nova Espanya), territori colonial espanyol
** Louisiana (Nova França), territori colonial francès
** Territori de Louisiana, antic territori dels Estats Units
* Altres:
** Compra de la Louisiana, mitjançant la qual els Estats Units van adquirir aquest territori francès.
** Museu Louisiana, museu d'art modern de Copenhaguen (Dinamarca)
# Lothrop Stoddard

Lothrop Stoddard (Brookline, Massachusetts, 1883 - 1950) fou un historiador que defensà teories sobre el racisme científic i l'eugenèsia per combatre el perill que segons ells suposava la creixent immigració de persones d'altres races per a la supremacia blanca. Les seves idees foren adoptades pel nazisme, règim que el va convidar com a periodista però que Stoddard denuncià.

## Pensament

Stoddard creia que el món es podia dividir en dos blocs racials: blancs i de color, incloent dins el segon qualsevol varietat negra o asiàtica. Dins la raça blanca distingia tres grups: nòrdic, alpí i mediterrani, seguint les teories de Madison Grant, essent la raça nòrdica la superior i la que calia fomentar amb l'eugenèsia. La raça blanca està íntimament lligada a la civilització occidental, per la qual cosa per a ell la barreja racial suposa el fi de la cultura d'Occident.

## Obres més destacades

* The Rising Tide of Color Against White World-Supremacy (1920)
* The Revolt Against Civilization: The Menace of the Under Man (1922)
* Clashing Tides of Color (1935)
* Into the Darkness: Nazi Germany Today (1940)
# I ara què, homenet?

I ara què, homenet? (en alemany: Kleiner Mann - was nun?) és una novel·la de l'escriptor alemany Hans Fallada publicada per primera vegada el 1932.

## Sinopsi

La novel·la té lloc entre el 1930 i el 1932. A l'inici del primer capítol, en Johannes Pinneberg, comptable de professió, i n'Emma "Xaieta" Mörschel, venedora, reben la notícia que està embarassada de dos mesos. Decideixen casar-se ràpidament i se'n van a viure a la ciutat de Ducherow, al nord d'Alemanya. Tanmateix, resulta que en Pinneberg tenia un compromís amb el seu patró qui el volia casar amb la seva filla, i en assabentar-se del casament el fa fora i ha de buscar-se una nova feina en una Alemanya en crisi econòmica.
Aleshores els arriba una esperança de la mare d'en Pinneberg, la Mia, amb qui no té massa bona relació, qui gràcies al seu company en Jachmann Pinneberg li ha aconseguit una feina de venedor als grans magatzems Mendel a Berlín. En Pinneberg i la seva dona es muden a Berlín. Primer viuen a la casa de la mare d'en Johannes, i més tard en una habitació a Moabit, la qual els la lloga en Puttbreese de forma il·legal. Als grans magatzems on treballa en Pinneberg canvien de supervisors i implanten un sistema de quotes en les vendes, les quals obliguen als venedors a competir entre ells i a treballar sota pressió. Tanmateix, en Pinneberg encara rep l'ajuda del seu company de feina i amic en Joachim Heilbutt, a qui acaben fent fora per pertànyer a grup nudista.
Quan neix el seu fill, en Horst, el Març de 1931 tornen a escassejar-los els diners a en Pinneberg i a na Xaieta. En Pinneberg fa tard uns quants dies a treballar ja que s'ha d'anar ocupant del seu fill i això provoca que l'acabin fent fora de la feina. Més tard, s'assabentarà que algun company de feina què li tenia mania havia fet córrer el rumor entre els amos jueus que en Johannes era un simpatitzant nazi.
Al Novembre de 1932 la família Pinneberg viuen en un cobert a uns 40 quilòmetres a l'oest de Berlín, què els cedeix en Heilbutt. En Pinneberg fa 14 mesos que és a l'atur i és na Xaieta qui ha de treballar ara per poder mantenir la família. Un dia que en Johannes va a Berlín a cobrar l'atur, li passa un esdeveniment que el trauma. Mentre passeja per la Friedrichstraße al centre de Berlín, es para davant d'un aparador. Aleshores un policia l'ordena que se'n vagi d'allí i en Johannes se sent humiliat, sent la gota que vessa el vas. En arribar a casa amb prou feines pot mirar a la seva dona als ulls. Ella, però, qui li ha donat sempre suport i que sempre l'ha animat, li fa veure que almenys es tenen l'un a l'altre, que s'estimen i que això és el més important.

## Traducció al català

* I ara què, homenet?. Traducció de Ramon Monton. Barcelona: Edicions de 1984, 2009.

## Referències

* ↑ Kleiner Mann – was nun? Roman. Rowohlt, Berlin 1932
# Hotellneset

Hotellneset ("Hotel Punt") és una península a uns 2 km al nord-oest de Longyearbyen a Svalbard, Noruega, sobresortint d'Adventfjorden. És on es troba l'Aeroport de Svalbard, Longyear i el port per exportar carbó des de Longyearbyen. Sobre Hotellneset hi ha la muntanya aplanada de Platåberget, on hi ha l'Estació de satèl·lit de Svalbard.

## Referències

* ↑ «Hotellneset». Institut Polar Noruec. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 16 abril 2016].
# Hotel de Mar

L'Hotel de Mar és un hotel situat a la localitat calvianera d'Illetes obra de l'arquitecte català Josep Antoni Coderch. Està situat a escassos metres de vorera de mar, a prop dels apartaments Roca Marina, i té vistes a tota la zona de Cala Major i Sant Agustí fins a la Punta de Sant Carles. La seva volumetria i color fan que generi un fort impacte en el territori, que li ha valgut noms com els de sa Capsa de Xocolata o s'Hotel Xocolata.
Està situat al Passeig d'Illetes, perpendicular a la carretera d'Andratx, just a sobre de la Punta de la Grava i adjacent al Caló de les Gerres. Fou bastit per iniciativa de la família Buades, accionistes principals d'una cadena d'hotels de començament de boom turístic, just en el moment en què l'illa començava a ser aclaparada per la construcció de la gran infraestructura turística que arribà a assolir. El projecte fou encarregat a Josep Antoni Coderch; les obres començaren l'any 1962 i fou inaugurat el 3 de maig de 1964 de la mà de Manuel Fraga Iribarne, ministre franquista d'Informació i Turisme, car es tractava de l'hotel 1000 de tot l'estat. El 1969 la llogà Sol Melià per comprar-la definitivament l'any següent, i l'empresa encara en manté la propietat i gestió. Just davant els jardins hi ha la petita platja de la Cova de la Grava, que és de titularitat pública.
L'edifici és un cos gros que s'obre de cara a la mar i dona l'esquena a la muntanya, façana en la qual es troben els distribuïdors. S'estructura en dos mòduls en forma de L adaptats a la línia de vorera de mar, el més alt dels quals, destinat a les habitacions, té set plantes d'alt. L'aparença característica la hi donen les rajoles de color de xocolata que cobreixen tota la façana i les fustes para-sols dels balcons. Els jardins s'adapten al terreny i conserven la vegetació original autòctona de pins i mates, de manera que hom pretenia d'integrar, d'aquesta manera, la construcció en l'entorn.
L'Ajuntament de Calvià hi donà la categoria d'edifici d'interés públic per preservar-ne la integritat estilística tant per dins com per fora, però el 2008 patí una reforma interior que el modificà de cap a peus, i així s'han perdut molts d'elements decoratius originals que eren de gran valor.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «El hotel Meliá de Mar cumple medio siglo de existencia». Última Hora, 04-05-2014 [Consulta: 27 juliol 2020].
* 1 2 3 Albero Santacreu, D.; Calderón Díaz, M.; Calvo Trias, M.; Gloaguen Murias, E. «Patrimonio arquitectónico». A: Patrimonio cultural del municipio de Calvià. Calvià: Fundación Calviá, 2011, p. 692-694. ISBN 978-84-614-8885-8 [Consulta: 29 juliol 2020].

## Enllaços externs

* Alfós Bernad, Joan. El hotel de mar de J. A. Coderch (Tesi: Doctorat). Universitat Politècnica de Catalunya, 2016.
* «Hotel de Mar». José Antonio Coderch. [Consulta: 27 juliol 2020].
# Luciano Ciancola

Luciano Ciancola (Roma, 22 d'octubre de 1929 - Ardea, 25 de novembre de 2011) va ser un ciclista italià, que fou professional entre 1953 i 1960. Com amateur, va guanyar el Campionat del món en ruta.

## Palmarès

* 1950
** 1r al Giro de Campània
* 1952
** Campió del món amateur en ruta
** 1r al Gran Premi Ciutat de Camaiore
** 1r a la Coppa Caivano
* 1953
** Vencedor d'una etapa al Tour of Britain
* 1956
** Vencedor d'una etapa del Giro de Sicília
* 1960
** Vencedor d'una etapa del Giro de Sicília

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1954. 61è de la classificació general
* 1955. 82è de la classificació general
* 1960. 92è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# Ludo Schurgers

Ludo Schurgers (Bree, Limburg, 15 d'octubre de 1955) va ser un ciclista belga que fou professional entre 1978 i 1988.

## Palmarès

* 1977
** Vencedor de 2 etapes a la Volta a Limburg amateur
* 1978
** 1r a l'Omloop Mandel-Leie-Schelde
* 1979
** 1r al Circuit de Niel
* 1982
** 1r a la Grote Scheldeprijs
* 1983
** 1r al GP Stad Vilvoorde

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Lotto Petrus

Lotto Petrus (3 de desembre de 1987) és un ciclista namibià, professional del 2008 al 2012. S'ha proclamat campió nacional diferents cops, tant en ruta com en contrarellotge.

## Palmarès

* 2009
** Campió d'Àfrica sub-23 en ruta
* 2011
** Campió de Namíbia en ruta
** Campió de Namíbia en contrarellotge
* 2012
** Campió de Namíbia en ruta
** Campió de Namíbia en contrarellotge

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com