OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lothar von Arnauld de la Perière

Lothar von Arnauld de la Perière (18 de març de 1886 – 24 de febrer de 1941), nascut a Posen (actualment Poznań, Polònia) i d'origen francès, va ser un comandant de submarins alemany durant la Primera Guerra Mundial. Va enfonsar 194 vaixells amb 453.716 tones mètriques registrades (GRT), va ser l'as de submarins amb més èxit de la història. Durant la seva carrera va llançar 74 torpedos encertant 39 vegades.
Arnauld de la Perière va romandre a la Marina Alemanya (Reichsmarine) quan la guerra va acabar. Durant la Segona Guerra Mundial va tornar a l'activitat militar i va ser mort per accident aeri prop de París l'any 1941 quan prenia part en negociacions secretres amb el Govern de Vichy.

## Origen familiar

L'any 1757 a França, després d'un duel amb el Príncep de Borbó, Jean-Gabriel Arnauld, Seigneur de la Perière, un jove oficial artiller de 26 anys de Saint Plantaire (Indre) va haver d'abandonar França per evitar ser empresonat. Va anar a Prússia i s'uní a l'exèrcit de Frederic el Gran, Rei de Prússia. Es va casar tres vegades i va tenir 14 fills. El fill dotzè, Eugen Ahasverus Albertus, nascut el 1800, era l'avi de Lothar von Arnauld de la Perière.

## Primera Guerra Mundial

Arnauld de la Perière entrà a la Kaiserliche Marine l'any 1903. Després de servir als vaixells de guerra Kurfürst Friedrich Wilhelm, Schlesien 2 i Schleswig-Holstein 2, serví com oficial de torpedo al creuer lleuger Emden 1906 des de 1911 a 1913.
A l'inici de la Primera Guerra Mundial, Arnauld de la Perière serví com adjunt a l'almirall Hugo von Pohl a Berlín. Arran de la mobilització va ser transferit al Marine-Luftschiff-Abteilung. El 1915, Arnauld de la Perière va ser transferit als U-boats. Després d'un curs a Pula, va ser comandant del SMU U-35 el novembre de 1915. Va fer 14 trajectes amb U-35 durant els quals va enfonsar 189 vaixells mercants i dos vaixells amb canons. Un dels enfnsats va ser el transportador de tropes francès SS Gallia, amb moltes pèrdues humanes. Pel seu servei va rebre la Creu de Ferro de segona i primera classe i la Pour le Mérite el 1916.

## Notes

* ↑ www.histomar.net which contains information based on original ship logs

## Enllaços externs

* The U-Boat ACE of ACES by William H. Langenberg, Sea Classics, May 2004 on findarticles.com
* Raiders of the Deep, by Lowell Thomas (Doubleday, Doran & Co., Garden City, NY, 1929).
* Arnauld de la Perière, sous-marinier du Kaiser on www.histomar.net (fr)
* Kapitänleutnant Lothar von Arnauld de la Perière on uboat.net
* The Enchanted Circle World War I U-boat video at the Imperial War Museum of a patrol by Lothar von Arnauld de la Perière on U-35. This depicts the finishing off of ships whose crews have been allowed to abandon them, in accordance with rules that Germany followed early in the war. The dynamiting team, deck gun, and one torpedo attack are shown. In six parts, silent with German caption slides.
# I bambini e noi

I bambini e noi és un programa de televisió italià, dividit en sis episodis, creat per a RAI per Luigi Comencini el 1970 Es va emetre l'any 1978 amb la incorporació d'alguns enregistraments realitzats posteriorment.
Comencini entrevista nens de diferents regions italianes i de diferents condicions socials, però principalment els més pobres, visitant-los als afores de les grans ciutats o al camp.
Comentant la seva investigació, Comencini va declarar: "Mai m'he posat en la posició d'algú que vol 'il·lustrar' les seves idees, però he intentat fer-me una idea a través de l'examen de la realitat".
I bambini e noi, després d'haver inspirat bona part de la producció posterior del directo, va ser considerat "una ruptura en la seva carrera per Comencini, una laceració per la qual la realitat irromprà al seu cinema, contaminant la ficció, emmalaltint-la de la realitat".
Un dels nens entrevistats, Domenico Santoro, el 1972 interpretarà el paper de Lucignolo al drama televisiu Le avventure di Pinocchio, dirigida pel mateix Comencini.
La música original del programa és del compositor Fiorenzo Carpi.

## Notes

* ↑ Jean A. Gili, Luigi Comencini, Roma, Gremese, 2005, p. 67
* ↑ "Comencini si immerge nella realtà per registrare un disagio sociale, mettere in questione le proprie utopie e approfondire il disegno di futuri personaggi e situazioni di finzione" (Lino Micciché, Pane, amore e fantasia, un film di Luigi Comencini: neorealismo in commedia, Torino, Lindau, 2002, p. 55)
* ↑ Adriano Aprà, Luigi Comencini: il cinema e i film, Venezia, Marsilio, 2007, p. 47
* ↑ I bambini i noi a comingsoon.it

## Enllaços externs

* Primer episodi a YouTube
* Segon episodi a YouTube
* Tercer episodi a YouTube
# Ludòvic Malatesta de Sogliano

Ludòvic Malatesta de Sogliano (Rímini, 1618 - Rimini, 1658) fou fill de Segimon Malatesta de Sogliano. Fou comte de Talamello, senyor de Seguno, Pratolina, Rufiano, Meleto, Sapeto, Cigna, Bucchio, Monteguidi, Pozzuolo Vallenzera, Sassetta i Soasia, i patrici de Rimini.
Per causa de deutes va vendre el comtat de Talamello el 16 de novembre de 1655 juntament amb Seguno, Pratolina, Rufiano, Meleto, Sapeto, Cigna, Bucchio, Pozzuolo Vallenzera, Sassetta, Soasia i 1/10 de Pondo) a la família Pamphili per 5.500 escuts romans; la venda fou confirmada pel Papa Alexandre VII el 22 de desembre de 1655.
Va morir a Rimini l'11 de febrer de 1658. Es va casar amb Olímpia Vidaschi, i va tenir dos fills: Ludòvic (mort infant) i Camillo Giambattista (mort a Coriano el 3 d'octubre del 1739).
# Lucio Blázquez

Lucio Blázquez Blázquez (12 de febrer de 1933 a Serranillos, Àvila) és un hostaler i emprenedor de l'hostaleria d'alguns dels locals de Madrid, el més famós d'ells, que pren el seu nom: Casa Lucio. Una de les especialitats són el ous ferrats amb puntilla.

## Vegeu també

* Casa Lucio

## Referències

* ↑ Lorenzo Díaz, (1996), «Lucio - Historia de un tabernero», Ediciones B, Madrid
# Lucio Adrián Ruiz

Lucio Adrián Ruiz (Santa Fe, Argentina, 5 de març de 1965) és un metge i sacerdot catòlic argentí. És secretari del Dicasteri per a la comunicació des del març del 2018.

## Biografia

Va fer els estudis eclesiàstics al Seminari Metropolità Nostra Senyora de Guadalupe de Santa Fe de l'Argentina. Va ser ordenat sacerdot el dia 30 de setembre de 1990, per l'arquebisbe Edgardo Gabriel Storni.
Va estudiar Informàtica a la Universitat Nacional del Litoral de Santa Fe. A Europa va fer un MBA a la Universitat Politècnica de Madrid. Es va llicenciar en Teologia Fonamental i Teologia Dogmàtica a la Pontifícia Universitat de la Santa Cruz de Roma, i va fer una tesi sobre la Teologia de la Comunicació.
Ha fet de rector, delegat de pastoral juvenil i universitària, assessor informàtic de la Conferència Episcopal Argentina, secretari de sistemes del Consell Episcopal Llatinoamericà a Bogotà (Colòmbia) i coordinador tècnic de la Xarxa Informàtica de l'Església a Amèrica Llatina (RIIAL).
Va ser nomenat primer Secretari General de la Secretaria per a la Comunicació. A la Santa Seu també és col·laborador amb la Sagrada Congregació per al Clergat i el Pontifici Consell per a les Comunicacions Socials.
Al mateix temps és assessor de la Xarxa Informàtica de l'Església a Amèrica Llatina (RIIAL), president del Centre de Formació i Desenvolupament Nostra Senyora de Guadalupe per a Amèrica Llatina; professor en la Facultat de Comunicacions de la Pontifícia Universitat de la Santa Creu i professor convidat de Teleformación a la Pontifícia Universitat Gregoriana.
Recentment ha obtingut un Doctorat en Enginyeria Biomèdica per la Universitat Politècnica de Madrid.

## Referències

* ↑ «Perfil: Dicasterio para la Comunicación». [Consulta: 17 febrer 2019].
* ↑ «Dimite el responsable de comunicación del Vaticano, Darío Edoardo Viganò», 21-03-2018. [Consulta: 17 febrer 2019].
* ↑ «Un prelado argentino, a cargo de la prensa vaticana: "Francisco es digital"». La Capital (Rosario), 19-07-2015 [Consulta: 1r agost 2017].
* ↑ «Lucio Ruiz en la nueva Secretaría del Vaticano». www.esperanzadiaxdia.com.ar, 01-07-2015 [Consulta: 1r agost 2017]. Arxivat 2017-08-01 a Wayback Machine.
# Lotta Schelin

Charlotta Eva Schelin (Trangsund, 27 de febrer de 1984) es una davantera de futbol internacional amb Suècia, amb la qual ha arribat a les semifinals del Mundial, els Jocs Olímpics i la Eurocopa. És la màxima golejadora de la història de la selecció amb 80 gols. Ha jugat a Suècia i a França, on ha guanyat 2 Lligues de Campions amb el Olympique de Lió.

## Trajectòria

| Temporades | Club | Títols | Selecció (fases finals) |
| 2001 - 2008 0 0 0 | Kopparbergs Göteborg 0 0 0 | | Jocs Olímpics 2004 (4t lloc) Eurocopa 2005 (semifinals) Mundial 2007 (1a fase) Jocs Olímpics 2008 (quarts) |
| 08/09 - 15/16 0 0 0 0 | Olympique Lyonnais 0 0 0 0 | 3 Lligues de Campions, 8 Lligues, 5 Copes 0 0 0 0 | Eurocopa 2009 (quarts) Mundial 2011 (3r lloc) Jocs Olímpics 2012 Eurocopa 2013 (semifinals) Mundial 2015 (vuitens) |
| 2016 - act. | FC Rosengard |

## Referències

* ↑ SVT
* ↑ UEFA
# Luciano Caveri

Luciano Caveri (Aosta, 1958) és un polític i periodista valldostà. Es llicencià en ciències polítiques, el 1980 començà a treballar com a periodista de la RAI i el 1983 fou director de Le Réveil Social, òrgan del Sindicat Autònom Valldostà de Treballadors. Alhora milità a Unió Valldostana (UV), de la que fou director del diari Le Peuple Valdôtain, de 1998 a 2008, i amb la que fou elegit diputat a les eleccions legislatives italianes de 1987, 1992, 1994 i 1996 i del 1999 al 2000 fou secretari d'estat amb el govern de Massimo D'Alema. De 2000 a 2003 fou diputat al Parlament europeu en una llista conjunta d'UV amb I Democratici de Romano Prodi, va formar part del Partit dels Liberals Demòcrates i Reformistes Europeus i fou membre de diverses comissions.
El 2003 deixà el Parlament europeu i fou escollit assessor de turisme després de les eleccions regionals de la Vall d'Aosta de 2003 en el govern de coalició d'UV amb Demòcrates d'Esquerres. Quan dimití Carlo Perrin fou nomenat president del Consell de la Vall, i es mantingué en el càrrec fins al 2008.

## Enllaços externs

* Pàgina de Luciano Caveri Arxivat 2011-07-16 a Wayback Machine.
| Precedit per: Carlo Perrin | Presidents de la Vall d'Aosta 2005 - 2008 | Succeït per: Augusto Rollandin |
# Luciano Burti

Luciano Burti va ser un pilot de curses automobilístiques brasiler que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Va néixer el 5 de març del 1975 a Sao Paulo, Brasil.

## A la F1

Luciano Burti va debutar a la desena cursa de la temporada 2000 (la 51a temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el 16 de juliol del 2000 el G.P. d'Àustria al circuit de Österreichring.
Va participar en un total de quinze curses puntuables pel campionat de la F1 disputades en dues temporades consecutives (2000 - 2001) aconseguint una vuitena posició com millor classificació en una cursa (en dues ocasions) i no assolí cap punt vàlid pel campionat del món de pilots.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | Posició | Punts |
| 2000 | Jaguar Racing | Jaguar | Cosworth | AUS | BRA | SMR | GBR | ESP | EUR | MON | CAN | FRA | AUT 11 | ALE | HUN | BEL | ITA | USA | JAP | MAL | - | 0 |
| 2001 | Jaguar Racing | Jaguar | Cosworth | AUS 8 | MAL 10 | BRA Ret | SMR 11 | | | | | | | | | | | | | | - | 0 |
| 2001 | Prost Grand Prix | Prost | Acer | | | | | ESP 11 | AUT 11 | MON Ret | CAN 8 | EUR 12 | FRA 10 | GBR Ret | ALE Ret | HUN Ret | BEL Ret | ITA | USA | JAP | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 15 (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 |
# Ludo Giesberts

Ludo Giesberts (Turnhout, 3 de gener de 1965) va ser un ciclista belga, que fou professional entre 1986 i 1993. Del seu palmarès destaca el Premi Nacional de Clausura de 1990.

## Palmarès

* 1986
** Vencedor d'una etapa al Ster van Brabant
* 1989
** 1r al Gran Premi Marcel Kint
* 1990
** 1r al Premi Nacional de Clausura
** 1r a la Brussel·les-Ingooigem
** 1r al Gran Premi Marcel Kint
* 1992
** 1r l'Omloop van de Vlaamse Scheldeboorden
* 1995
** 1r a la Brussel·les-Opwijk

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1986. Abandona

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Lotus

«Lotus» té aquests significats:
* Botànica:
** Lotus (gènere), gènere de plantes que inclou la corona de rei
** Lotus blau o lotus sagrat egipci blau (Nymphaea caerulea)
** Lotus blanc o lotus sagrat egipci blanc (Nymphaea lotus)
** Lotus de l'Índia o lotus sagrat de l'Índia (Nelumbo nucifera)
** Lotus americà o lotus groc (Nelumbo lutea)
* Automobilisme:
** Lotus Cars, empresa britànica dedicada a la producció de cotxes
** Team Lotus, equip de fórmula 1
* Informàtica:
** Lotus Software, empresa estatunidenca de programari que avui forma part d'IBM
** Lotus AmiPro, processador de textos per a Microsoft Windows
** Lotus 1-2-3, full de càlcul creat per Lotus Development Corporation
* Còmic: El lotus blau, àlbum de les aventures de Tintín
# Illa Koba

Koba és una illa de les illes Aru, al mar d'Arafura. Es troba a la província de les Moluques, Indonèsia. És l'illa principal del grup i la situada més al sud. Té una superfície de 386,6 km² i un perímetre costaner de 115,8 km. Les altres illes principals de l'arxipèlag són Kobroor, Kola, Maikoor, Trangan i Tanahbesar.

## Referències

* ↑ «Trangan [719]» (en anglès). islands.unep. Arxivat de l'original el 2020-06-10. [Consulta: 1r maig 2024].
* ↑ O'Connor, Sue; Spriggs, Matthew; Veth, Peter. «1». A: The Archaeology of The Aru Islands. Canberra: The Australian National University, 2005, p. 2.
# MNC

MNC té els següents significats:
* Mobile Network Code, codi numèric usat per a identificar els operadors de telefonia mòbil
* Corporació multinacional (del seu nom en anglès Multinational Corporation), empresa que opera a diferents països
* Moviment Nacional Congolès, partit polític de la República Democràtica del Congo
* mnc també és el codi ISO 639-3 del manxú, llengua parlada a Manxúria (Xina)
# MMT

MMT té els següents significats:
* Magical Mystery Tour, àlbum musical de The Beatles
* Observatori MMT (del seu nom en anglès Multiple Mirror Telescope), telescopi reflector situat a Arizona (Estats Units)
* Metilciclopentadienil tricarbonil de manganès (del seu nom en anglès Methylcyclopentadienyl Manganese Tricarbonyl), compost orgànic de manganès usat per a augmentar l'índex d'octà d'un combustible
# Imesi-Ekiti

Imesi-Ekiti és una ciutat de Nigèria, que correspon a l'antiga Imedi-Lashigidi, a uns 40 km d'Ado en la ruta Ado-Ikare.
El famós cap militar d'Ado, Aduloju, va formar un exèrcit privat que no va parar de créixer; milers de joves ados s'allistaven amb ell atrets per les seves proeses i valentia i Aduloju va decidir establir un campament permanent a Imesi Lashigidi, al lloc de la moderna Imesi-Ekiti, prop del país Akoko. Aquest camp va servir com a base a Aduloju pels següents vint anys (1874-1893). El campament va augmentar amb gent procedent d'arreu; molts dels nous residents eren artesans que arribaven amb les seves dones, família i dependents. El campament aviat va créixer fins a semblar la residència d'un rei. Va quedar desert quan els britànics van arrestar unes hores a Aduloju el 1893.

## Referències

* Aduloju of Ado
# Imhof

«Imhof» té aquests significats:
* Beat Imhof (1954-), corredor de fons suís ;
* Claudio Imhof (1990-), ciclista de carreres suís ;
* Dominic Imhof (1982-), futbolista canadenc ;
* Eduard Imhof (1895-1986), geògraf suís i professor de cartografia ;
* Godfrey Imhof (?-1963), pilot de carreres britànic ;
* Heinrich-Maximilian Imhof (1795-1869), escultor suís ;
* Jacob Wilhelm Imhof (1651-1728), historiador i genealogista alemany ;
* Kurt Imhof (1956-2015), sociòleg suís ;
* Roger Imhof (1875-1958), actor nord-americà.

## Variant

* Imhoff
# Lísies

Lísies és el nom dels següents personatges:
* Lísies d'Atenes, general atenenc
* Lísies (general selèucida), general al servei de Seleuc I Nicàtor
* Lísies (ambaixador), ambaixador selèucida.
* Lísies (ministre), ministre del rei selèucida Antíoc IV Epífanes
* Lísies de Tars, filòsof grec
* Lísies (orador), orador atenenc
* Lísies (sofista), sofista grec del segle iv aC
* Lísies (escultor), escultor grec del temps d'August
# Lísies (ambaixador)

Lísies (en llatí Lysias, en grec antic Λυσίας "Lisías") fou un ambaixador selèucida.
Antíoc III el Gran el va enviar l'any 196 aC a Grècia per entrevistar-se amb els deu comissionats romans enviats pel senat romà per tal de fixar els afers de Grècia davant de Flaminí, segons diu Polibi. Més tard va estar present a l'entrevista entre el rei i els ambaixadors romans a Lisimàquia. Appià diu que també va acompanyar a Hegesianax i Mènip en la seva ambaixada a Roma del 193 aC, però Titus Livi no l'esmenta aquest cop.

## Referències

* ↑ 3.Lysias a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 864
# Léon De Lathouwer

Léon De Lathouwer (Wetteren, 19 de setembre de 1929 - Kalken, 7 d'agost de 2008) va ser un ciclista belga, que fou professional entre 1952 i 1959.
Els seus principals èxits els aconseguí sent ciclista amateur, quan guanyà la medalla d'or de la contrarellotge per equips dels Jocs Olímpics de 1948 junt a Eugène van Roosbroeck i Lode Wouters. Aquell mateix any guanyà la Volta a Bèlgica amateur i l'any següent es proclamaria Campió de Bèlgica amateur.
Com a professional destaquen les dues victòries al Campionat de Flandes, el 1953 i 1955.

## Palmarès

* 1948
** Medalla d'or de la contrarellotge per equips dels Jocs Olímpics de Londres de 1948
** 1r a la Volta a Bèlgica amateur i vencedor de 2 etapes
* 1949
** Campió de Bèlgica amateur
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Bèlgica amateur
* 1952
** 1r a la Heusden O-Vlaanderen
* 1953
** 1r al Gran Premi Ciutat de Zottegem
** 1r al Campionat de Flandes
* 1955
** 1r al Campionat de Flandes

## Referències

* ↑ «DE LATHOUWER Léon». [Consulta: 14 juliol 2024].
* 1 2 «Olympedia – Leon De Lathouwer». [Consulta: 14 juliol 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# Capella de Sant Joan del Pont

* Per a altres significats, vegeu «Capella de Sant Joan».
La Capella de Sant Joan del Pont és una capella construïda el 1576 que es troba dins del municipi de Cardona.
S'hi celebra la missa per la festivitat de Sant Joan dins de les festes del barri veí (Barri de Sant Joan).

## Localització

Es troba als afores del nucli urbà de la vila, donant nom al pont adjacent: el Pont de Sant Joan.
Està a la part baixa d'una edificació que rebia el nom de Molí dels Horts, ja que allà hi acabava la séquia que es feia servir per regar els horts (Pla de les Hortes) i l'aigua sobrera feia anar el molí. Quan es va anivellar més bé la séquia i es va augmentar l'extensió del regadiu es van perdre aquests molins i es convertí en hostal.

## Història

Segons inscripcions que hi ha a la mateixa porta de la capella, aquesta fou edificada el 27 de setembre de 1576 per Jaume Soler però en un pergamí anterior del 12 d'abril del 1571 ja es fa esment a aquesta capella.
Fou reparada al març del 1714. El 1848 el doctor Joan Torrents va regalar un reliquiari amb relíquies del sant.
Antigament s'hi celebraven missa els dies de Sant Joan i Sant Pere. També ocasionalment es traslladen en processó cap aquesta capella les relíquies de Sant Celdoni i Ermenter en temps de molta secada o grans necessitats.

## Referències

* ↑ «Capella de Sant Joan del Pont». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 SERRA i VILARÓ, Història de Cardona, Llibre IV, L'església i parròquia de Sant Miquel de Cardona, pag 105-106
* ↑ SERRA i VILARÓ, Pont del Diable y Sant Joan en la vila de Cardona, Centre excursionista de Catalunya, XV, 338
* ↑ Arxiu de l'església parroquial de Sant Miquel, pergamí 191
* ↑ RAMON PUIG I MARTÍ, Efemèrides de Cardona, Vol. III
# Col·lut (heretge)

Còl·lut (en llatí Colluthus, en grec antic Κόλλουθος) fou un religiós considerat heretge que pertanyia a la secta monofisita. Alguns fragments dels seus escrits es conserven a les actes del concili del Laterà del 649.

## Referències

* ↑ 2.Colluthus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 813
# Ditylenchus dipsaci

Ditylenchus dipsaci és una espècie de nematode fitopatogen que principalment afecta la ceba i l'all. Els símptomes de la infecció inclouen retard en el creixement, la decoloració dels bulbs i les tiges inflades.D. dipsaci és un endoparàsit migrador que té un cicle vital amb cinc estadis i la capacitat d'entrar en un estadi de dormició. D. dipsaci entra a través de l'estoma de la planta o de les ferides i crea agalles o malformacions en el creixement de la planta. Això permet l'entrada de fongs i bacteris patògens. Per combatr aquesta plaga es fan servir la desinfecció de les llavors, un tractament amb calor, la rotació de conreus i la fumigació dels camps.D. dipsaci fa que les collites no tinguin valor comercial.
Hi ha unes 30 races biològiques dins Ditylenchus dipsaci amb poca variació biològica entre aquestes races.

## Importància

Prop de 450 espècies de plantes diferents són susceptibles al Ditylenchus dipsaci degut al gran nombre de races de "D. dipsaci" i és un dels cinc nematodes de la llista de quarantena de European and Mediterranean Plant Protection Organization (EPPO). Conreus com l'alfals, civada i les tulipes pateixen necrosi i creixement retardat que lentament destrueix les plantes. Les llavors, bulbs o plàntules infectades amb nematodes sovint no arriben a la maduresa i al rendiment agrícola potencial.

## Referències

* ↑ Ditylenchus dipsaci (TSN 196462) al web del Sistema Integrat d'Informació Taxonòmica. (anglès)
* ↑ Aftalion B., Cohn E. Characterization of two races of stem and bulb nematode (Ditylenchus dispaci) in Israel, 1990. 18: 229-232
* ↑ Vanstone, V. & Russell, J. Pathogen of the Month-March 2011, 2011, Date accessed October 24, 2012, www.appsnet.org/publications/potm/March2011%20POTM.pdf
* ↑ Handoo, Zafar. Plant Parasitic Nematodes. United States Department of Agriculture. Agricultural Research Service. August, 1998.
* ↑ Greco, Nicola. Epidemiology and Management of Ditylenchus Dipsaci on Vegetable Crops in Southern Italy. Institute of Nematologia Agraria, Bari, Italy. Nematropica 23:247-251. 1993.

## Enllaços externs

* Ditylenchus dipsaci Arxivat 2012-02-07 a Wayback Machine.'s photos
* D. dipsaci Morphology photos
* Morphology overview
* More info Arxivat 2015-04-22 a Wayback Machine.