# Sami de Pite

El sami de Pite, també conegut com a sami d'Arjeplog, és una llengua sami parlada tradicionalment a Suècia i Noruega. És un idioma en perill crític d'extinció en que només queden uns 25–50 parlants nadius i que ara només es parla al costat suec de la frontera al llarg del riu Pite al nord d'Arjeplog i Arvidsjaur i en les àrees muntanyoses del municipi d'Arjeplog.

## Classificació

El sami de Pite forma part del grup del sami occidental, juntament amb el sami meridional i el sami d'Ume al sud, el sami de Lule i el sami septentrional al nord. D'aquests, el sami de Pite mostra l'afinitat més propera al sami de Lule, però algunes característiques també mostren similitud amb el sami d'Ume i el sami septentrional.

## Fonologia
### Consonants

L'inventari de consonants del sami de Pite és molt semblant al que es troba en el veí sami de Lule, però manca d'una veu contrastant de parades i africatives completament.
| | | Labial | Dental | Alveolar | Postalveolar | Palatal | Velar |
| Nasal | Nasal | m | n | | | ɲ | ŋ |
| Oclusiva / Africada | Oclusiva / Africada | p | t | t͡s | t͡ʃ | | k |
| Fricativa | sorda | f | | s | ʃ | | h |
| Fricativa | sonoritat | v | (ð) | | | | |
| Semivocal | Semivocal | v | | | | j | |
| Lateral | Lateral | | | l | | | |
| Vibrant | Vibrant | | | r | | | |
* Les parades abans d'una nasal homorgànica (nasals preestablertes) es realitzen com a desoclusió inaudible.
* /v/ es realitza com una fricativa labiodental [v] en l'inici de la síl·laba (abans d'una vocal), i com bilabial [w] a la coda de la síl·laba (en un grup de consonants).
* /ð/ està present només en l'idioma d'alguns parlants d'edat avançada. Es reemplaça per /r/ o /t/, depenent del dialecte.

### Vocals

L'inventari de vocals del sami de Pite té una relativa manca de diftongs fonèmics, en comparació amb altres llengües sami i particularment el veí sami de Lule. Al contrari, hi ha més distincions vocàlica d'alçada.
Vocals del sami de Pite :
| | Monotogs | Monotogs | Diftongs | Diftongs |
| | Part anterior | Part posterior | Part anterior | Part posterior |
| Tancament | i | u | (ie̯) | (uo̯) |
| Mig tancament | e | o | uæ̯ | uɑ̯ |
| Mitja obertura | ɛ | ɔ ɔː | uæ̯ | uɑ̯ |
| Oberta | a aː | a aː | | |
* Les vocals properes /i/ i /u/ es realitzen tan laxes com [ɪ] i [ʊ] respectivament, en posicions no accentuades.
* Mitjanes /e/ i /o/ es diftonguen a [ie̯] i [uo̯], respectivament, quan accentuen.
* /ɔ/ contrasta amb /ɔː/ en parells gairebé mínims com båhtet /ˈpɔːhtet/ "to come" vs båhtjet /ˈpɔhtet/ "to milk".
* /ɛ/ no es produeix en síl·labes no accentuades.
* /ɔ/ pot aparèixer en síl·labes no accentuades, però només quan una síl·laba accentuada anterior conté /ɔ/.

### Prosòdia
## Dialectes

Sammallahti divideix els dialectes del sami de Lule de la següent manera:
* Dialectes del nord: Luokta-Mávas a Suècia
* Dialectes centrals: Semisjaur-Njarg a Suècia
* Dialectes del sud: Svaipa a Suècia
Les característiques dels dialectes del nord són:
* Falta de /aː/ → /eː/ umlaut.
* Veu en la quantitat 3 de parades simples (així per tant fort /bː.b/ ~ dèbils /p.p/ etc.), com el sami de Lule.
* /t/ com el resultat del protosàmic *đ.
Les característiques dels dialectes del sud són:
* /r/ com el resultat del protosamic * đ.

## Ortografia

El sami de Pite va adquirir un estàndard escrit oficial l'any 2019. Les normes de l'ortografia varen ser desenvolupades per l'Associació Sami d'Arjeplog el període 2008-2012. S'assembla molt a l'ortografia del veí sami de Lule.
| Lletra | Fonemes | Notes |
| A a | /a/ | |
| Á á | /aː/ | |
| B b | /p/ | |
| D d | /t/ | |
| Đ đ | /ð/ | |
| E e | /eː/ | Només àtona. |
| F f | /f/ | |
| G g | /k/ | |
| H h | /h/ | |
| I i | /i/ | |
| J j | /j/ | |
| K k | /k/, /kʰ/ | Postaspirada al principi d'una síl·laba accentuada. |
| L l | /l/ | |
| M m | /m/ | |
| N n | /n/ | |
| Ŋ ŋ | /ŋ/ | |
| O o | /oː/ | Només àtona. |
| P p | /p/, /pʰ/ | Postaspirada al principi d'una síl·laba accentuada. |
| R r | /r/ | |
| S s | /s/ | |
| T t | /t/, /tʰ/ | Postaspirada al principi d'una síl·laba accentuada. |
| U u | /u/ | |
| V v | /v/ | |
| Å å | /ɔ/, /ɔː/ | |
| Ä ä | /ɛː/ | |

## Gramàtica
### Casos

El sami de Pite té 9 casos:
* Nominatiu
* Genitiu
* Acusatiu
* Inessiu
* Il·latiu
* Elatiu
* Comitatiu
* Essiu
* Abessiu

### Verbs
#### Persona

Els verbs del sami de Pite es conjuguen per a tres persones gramaticals:
* primera persona
* segona persona
* tercera persona

#### Mode

El sami de Pite té cinc modes gramaticals:
* indicatiu
* imperatiu
* condicional
* potential
* optatiu

#### Nombre gramatical

Els verbs del sami de Pite es conjuguen per a tres nombres gramaticals:
* singular
* dual
* plural

#### Temps

Els verbs del sami de Pite es conjuguen per dos temps simples:
* passat
* no-passat
i dos temps compostos:
* Present perfecte
* Plusquamperfet

#### Verb negatiu

El sami de Pite, com el finès, les altres llengües sami i l'estonià, té un verb negatiu. Al sami de Pite, el verb negatiu es conjuga segons el mode (indicatiu, imperatiu i optatiu), (1a, 2a i 3a) persona i nombre (singular, dual i plural). Això difereix d'unes altres de les altres llengües sami, per exemple el sami septentrional, que no es conjuguen segons el temps i altres llengües sami, que no fan servir l'optativa.
Per a les versions indicatives no passades que tenen més d'una forma, la segona és del dialecte que es parla al voltant de Björkfjället i la tercera és del dialecte d'Svaipa. La pluralitat en les altres formes es deu a formes paral·leles que no estan lligades al dialecte.

## Notes

* ↑ UNESCO Interactive Atlas of the World's Languages in Danger
* ↑ At least 25 speakers in 2010 according to researcher Joshua Wilbur. At least 30 active, native speakers in 2010; at least an additional 20 native speakers who do not use the language actively according to the Pite Sámi dictionary project leader Nils Henrik Bengtsson.
* ↑ (Wilbur 2014: 63–70)
* ↑ Sammallahti, Pekka. The Saami Languages: An Introduction. Kárášjohka: Davvi Girji, 1998.
* ↑ «Nu har pitesamiskan eget skriftspråk» (en suec). Sveriges radio, 20-08-2019 [Consulta: 8 març 2023].

## Referències

* Lagercrantz, Eliel. Sprachlehre des Westlappischen nach der Mundart von Arjeplog. 25. Helsinki: Suomalais-Ugrilainen Seura, 1926.
* Lehtiranta, Juhani. Arjeploginsaamen äänne- ja taivutusopin pääpiirteet. 212. Helsinki: Suomalais-Ugrilainen Seura, 1992. ISBN 951-9403-55-8.
* Pite Saami Documentation Project. www2.hu-berlin.de/psdp. 2009.05.03.
* Wilbur, Joshua. A Grammar of Pite Sami. 5. Berlín: Language Science Press, 2014. ISBN 978-3-944675-47-3 [Consulta: 10 octubre 2014].

## Enllaços externs

* Pite Saami Documentation Project Arxivat 2014-08-16 a Wayback Machine.
* Regles d'otografia del sami de Pite (en suec)