OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Mole

El terme mole fa referència a diversos plats de la cuina mexicana. La paraula mole és d'origen náhuatl, ve del terme Molli o mulli i en la seva accepció original fa referència a qualsevol salsa, encara que en el seu significat actual es refereix específicament a un grup de platerets que tenen alguns elements en comú, com el fet d'estar preparat a base de chiles i espècies. A la cuina mexicana actual, el mole sol acompanyar carns cuites.
El mole més conegut a Mèxic és el mole poblano, que per a moltes persones és el mole per antonomàsia i sol ser anomenat "platet nacional" de Mèxic. No obstant això, existeixen nombroses varietats de mole. A causa de l'abundància d'espècies (especialment, Xile) amb les que s'elaboren aquests plats, els turistes forans a Mèxic solen considerar-lo un gust adquirit.

## Vegeu també

* Gastronomia prehispànica de Mèxic
* Tortilla
* Antojito
* Burrito
* Pico de gallo
* Quesadilla mexicana
* Taco
# Proasellus parvulus

Proasellus parvulus és una espècie de crustaci isòpode pertanyent a la família dels asèl·lids que es troba a Europa: és un endemisme d'Eslovènia. Viu a l'aigua dolça.

## Referències

* ↑ Sket, B., 1960. Einige neue Formen der Malacostraca aus Jugoslawien III. Bulletin Scientifique, Beograd 5 (5): 73-75.
* 1 2 UICN (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ A Pan-European Species directories Infrastructure (PESI) (anglès)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ World Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans Database (anglès)

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Psa

Psa, (en amhàric ፕሳ) és la vint-i-sisena lletra de l'alfabet amhàric, que representa el so /p/.

## Història

Aquesta lletra (ፐ) prové de la lletra ተ, la qual prové del caràcter sud-aràbic 𐩩, el qual prové del jeroglífic egipci Z9.
| Z9 | Teh | Taw | Psa |
| 𓏴 | 𐩩 | ተ | ፐ |

## Ús

L'alfabet amhàric és una abugida on cada símbol correspon a una combinació vocal + consonant, és a dir, hi ha un símbol bàsic al qual s'afageiexen símbols per marcar la vocal. Les modificacions de la lletra ፐ (psa) són les següents:
| pä [pə] | pu | pi | pa | pe | pə [pɨ], ∅ | po | pʷa |
| ፐ | ፑ | ፒ | ፓ | ፔ | ፕ | ፖ | ፗ |

## Fonts Unicode

* Per poder veure els caràcters amhàrics pot ser necessari instal·lar les fonts unicode.
* Per poder veure els caràcters sud-aràbics pot ser necessari instal·lar les fonts unicode.
* Per poder veure els jeroglífics egipcis pot ser necessari instal·lar les fonts unicode

## Vegeu també

* Alfabet amhàric
* Alfabet sud-aràbic
* Taw
* Abugida
# Psagot

Psagot (en hebreu: פסגות) és un poble i un assentament isrelià en la Palestina ocupada. Psagot és la capital del consell regional de Matte Binyamin en l'Àrea de Judea i Samaria, està situat al nord de Jerusalem i prop de l'assentament de Kochav Yaakov. Va ser fundat en 1981. En 2015 tenia una població de 1.902 habitants.

## Toponímia

El nom Psagot va ser proposat per un dels primers residents, Moshe Bar-Asher, un professor i cap de l'Acadèmia de la Llengua Hebrea. Psagot expressa l'esperança de que el nou poble aconsegueixi establir-se en l'assentament i en l'estudi de la Torà. El nom també es refereix a la ubicació de Psagot en el cim de la Muntanya Tawil.

## Història

El nom àrab del pujol és Jabel Tawil (la muntanya llarga). L'àrea era coneguda com el pujol kuwaití degut als nombrosos visitants del Golf Pèrsic que feien caminades en la zona. En 1964, part de la terra va ser comprada pel municipi de Jerusalem per al desenvolupament turístic. Després de la Guerra dels Sis Dies, tornaria a estar sota domini israelià després de segles d'ocupació. En juliol de 1981, Wallerstein va traslladar la seu del consell de Benjamí al pujol, que estava ocupat per una base d'intel·ligència militar. 5 famílies del barri de Beit VeGan de Jerusalem s'instal·larien en el indret, i un any més tard, se'ls uniria un grup de la ieixivà Kerem B'Yavneh.

## Referències

* ↑ https://www.afterall.org/journal/issue.20/future.archaeology.israels.colonisation
# Plectorhinchus chaetodonoides

Plectorhinchus chaetodonoides és una espècie de peix de la família dels hemúlids i de l'ordre dels perciformes.
Els mascles poden assolir els 72 cm de longitud total.
Es troba a les Maldives, i des de Sumatra fins a Fidji, Nova Caledònia i les Illes Ryukyu.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
# Plectorhinchus cinctus

Plectorhinchus cinctus és una espècie de peix de la família dels hemúlids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 60 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des del Mar d'Aràbia fins al sud del Japó.

## Referències

* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Masuda, H. i G.R. Allen, 1993. Meeresfische der Welt - Groß-Indopazifische Region. Tetra Verlag, Herrenteich, Melle. 528 p.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Temminck, C. J. & H. Schlegel. 1843. Fauna Japonica, sive descriptio animalium quae in itinere per Japoniam ... Parts 2-4: 21-72.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Monte Argentario

Monte Argentario és un municipi de la província de Grosseto, a la regió de la Toscana (Itàlia), situat uns 150 km al sud de Florència i uns 35 km al sud de Grosseto.
L'1 de gener de 2018 tenia 12.455 habitants.
Limita amb el municipi d'Orbetello.
Pertanyen al municipi les frazioni de Porto Santo Stefano i Porto Ercole.

## Galeria

* Illa Rossa
* Fortalesa espanyola
* Muralles
* Porto S.Stefano
* Porto Ercole
* Església de S.Esteve

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st January 2018» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 8 març 2019].
* ↑ http://www.comunemonteargentario.it/regolamenti/statuto.pdf Arxivat 2013-03-09 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Monte Argentario - Lloc web oficial (italià)
# Monte Alto

Monte Alto és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 1.611 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Monte Alto tenia 1.611 habitants, 419 habitatges, i 367 famílies. La densitat de població era de 277,7 habitants/km².
Dels 419 habitatges en un 50,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66,8% hi vivien parelles casades, en un 14,3% dones solteres, i en un 12,2% no eren unitats familiars. En el 8,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,84 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,12.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 36,4% tenia menys de 18 anys, un 12,2% entre 18 i 24, un 27% entre 25 i 44, un 17,2% de 45 a 60 i un 7,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 26 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.313 $ i la renda mediana per família de 21.389 $. Els homes tenien una renda mediana de 14.625 $ mentre que les dones 15.750 $. La renda per capita de la població era de 6.747 $. Aproximadament el 39,5% de les famílies i el 41,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Monte Alto». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Monte Alto». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Motmot andí

El motmot andí (Momotus aequatorialis) és una espècie d'ocell de la família dels momòtids (Momotidae) que habita els boscos de les muntanyes de Colòmbia, Equador i el Perú.
# Psychoda dewulfi

Psychoda dewulfi és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Àfrica.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Satchell, G.H., 1955. New species of East and Central African Psychodidae. Part 1. Revue de zoologie et de botanique africaines. 51:339-372.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ The Diptera Site - The BioSystematic Database of World Diptera (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2014-10-16 a Wayback Machine. (anglès)
# Molí del Blanquer

El Molí del Blanquer és un molí del terme municipal de Calders (Moianès). És a la dreta del Calders, a l'extrem oriental del poble rural de Viladecavalls de Calders, en un lloc on el Calders fa un meandre molt tancat. És al sud-sud-est de Serramelera i al sud-sud-oest de Rubió de l'Alzina. Forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Consta de dues construccions diferents, ambdues en molt mal estat. La primera, que és el molí, té l'estructura externa amagada per la vegetació. Conserva el portal d'entrada quadrat i adovellat. L'interior és cobert amb volta catalana i conserva bona part de les restes del molí fariner (2 moles). El segon edifici es troba a uns 15 m del molí. L'exterior és quadrat (5x5 i 2m d'alçada) mentre que la planta interior és circular. Aquesta construcció no presenta cap obertura la qual cosa fa pensar que es tractava d'un dipòsit. Els carreus de les cantonades són ben treballats i de pedra picada mentre que la resta és reble. Es conserven encara bona part dels regs i canalitzacions en força bon estat. Algun dels canals són treballats en pedra. A uns 20 m hi havia la casa del moliner avui enrunada.

## Història

Aquest molí és citat documentalment des del S. XII (1126). Es tractava d'un molí blanquer (per a adobar pells) que probablement aprofitava l'aigua calenta de la font Calda, a pocs metres del molí. S'ha pensat que l'edifici quadrat podria ser el dipòsit on s'assaonaven les pells. No se sap en quin moment el molí canvià de funció però al XVIII ja surt citat com a molí blader, situació que conservà fins a principis del XX. De l'edifici antic no en resta res, únicament l'estructura de transport de l'aigua del riu al molí pot recordar l'antiga. El que queda de l'actual molí data del S.XVIII.

## Referències

* 1 2 3 «Molí del Blanquer». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 agost 2014].

## Enllaços externs

* El Molí del Blanquer en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Motul de San José

Motul de San José és un jaciment arqueològic maia situat a tres quilòmetres al nord del llac Petén Itzá, a Guatemala, que data del preclàssic tardà. Va ser redescobert per Teobert Maler el 1895. El lloc també rep el nom d'Ik, en relació al seu glif-emblema, símbol que en idioma maia significa vent.
Motul de San José està associat a un estil de ceràmica anomenat "estil d'Ik" que correspon aproximadament als anys 750 a 850 dC. Es creu que la tècnica i el taller de fabricació estaven específicament a Motul de San José, ja que, a manera d'un logotip de marca, el glif-emblema apareix freqüentment en els atuells d'aquest estil. L'estil d'Ik és notable en més d'un aspecte: es tracta de gots i atuells decorats amb glifs de color rosa i amb nombroses representacions d'un personatge que els especialistes han anomenat El Cacic Gros, sobretot en la literatura especialitzada en llengua anglesa, i que no es troben en cap altre lloc. També són notables perquè, cosa rara a Mesoamèrica, un dels artistes que els creaven i que els maianistes consideren com un gran mestre, signava les seves obres.

## Vegeu també

* Mesoamèrica
* Cultura maia
* Tikal

## Referències i notes

* ↑ Mary Ellen Miller, Maya Art and Architecture, Thames & Hudson, p. 209
* ↑ Claude-François Baudez, Les Mayas, Les Belles Lettres, p. 100
* ↑ Grube, Nikolai. Les Mayas. Art et civilisation. Könemann, 2001, p. 253. ISBN 9783829042444.
* ↑ Grube, Nikolai «Motul de San José : Documentation of Stelae and of Looter's Activities». Mexicon, 10, 4, 1988, pàg. 66-67. ISSN: 0720-5988.

## Enllaços externs

* «Maya Motul de San José» (en anglès). Williams College. [Consulta: 12 gener 2018].
# Motí

El motí és una revolta o rebel·lió multitudinària contra l'ordre establert. Es diferencia dels altres conceptes per les seves característiques limitades o localitzades. També sol caracteritzar-se pel seu sorgiment espontani i el seu desenvolupament desorganitzat o desordenat.
Sol entendre's, en termes militars marins, com una acció limitada a una unitat o vaixell. Això implica la desobediència a la cadena de comandament, que constitueix un delicte tipificat com a amotinament.
Fora de la reglamentació naval, el terme motí o avalot sol fer referència a una revolta, generalment desorganitzada, més o menys violenta, de les classes baixes urbanes contra el que es percep com alguna forma d'opressió. En molts casos el motí comença com un motí de subsistència, és a dir, una revolta espontània a la recerca d'aliments de primera necessitat coincidint amb un període de con un període de carestia, cosa que explica per què molts motins tenen origen en un mercat.
Posteriorment el motí pot evolucionar cap a objectius més ambiciosos o fins i tot intensament polítics (i ser adreçat contra una potència ocupant, una minora ètnica percebuda com afavorida, les classes benestants o una institució específica sense per això abandonar el seu caràcter desorganitzat, perquè de transcendir-lo parlaríem generalment de revolta o revolució.
A causa d'aquest caràcter anàrquic, i per falta de nitidesa en les metes i el lideratge del motí, es pot instrumentalitzar fàcilment, o fins i tot ser instigat per alguna facció de les classes governants, o bé contra una facció rival o bé cercaant crear una situació que obligui a la intervenció de la força governamental.
La freqüència dels motins urbans van portar els urbanistes del segle xix a planificar ciutats amb carrers i avingudes amples, menys propenses als avalots que els carrerons de l'antiga ciutat medieval (Plan Haussmann a París, eixamples a areu).
Podem trobar casos de motins entre les plebs urbanes de les antigues Roma i Constantinoble, a la Nova York de 1863 (contra el reclutament), a l'Espanya de l'Antic Règim i a pràcticament tota la història urbana preindustrial.
A la història d'Espanya van ser característiques (i aclaridores del canvi d'estructura econòmica i social) les figures successives del motí de subsistències (protesta contra el preu dels aliments en èpoques d'escassedat) en la fase final de l'Antic Règim; i del motí de consums (protesta antifiscal, contra l'impost de consums o impost indirecte sobre els béns de primera necessitat), durant la segona meitat del segle xix.

## Vegeu també

* Rebel·lió
* El motí del Bounty
Viccionari
# Motyčky

Motyčky és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Banská Bystrica.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1754.
# Municipi de Strenči

El municipi de Strenči (en letó: Strenču novads) és un dels 110 municipis de Letònia, que es troba localitzat al nord del país bàltic, i que té com a capital la localitat de Strenči. El municipi va ser creat l'any 2009 després d'una reorganització territorial.

## Ciutats i zones rurals

* Jērcēnu pagasts (zona rural)
* Plāņu pagasts (zona rural)
* Seda
* Strenči (ciutat)

## Població i territori

La seva població està composta per un total de 4.277 persones (2009). La superfície del municipi té uns 376 kilòmetres quadrats, i la densitat poblacional és de 11,38 habitants per kilòmetre quadrat.

## Referències

* ↑ «Iedzivotaju skaits Latvija 2009.gada 14.janvari, pašvaldibu velešanu izsludinašanas diena» (en letó). Comissió Central d'Elecció de la República de Letònia. Arxivat de l'original el 2012-04-06. [Consulta: 20 gener 2015].
* ↑ «Administrativi teritorialais iedalijums» (doc) (en letó). Ministeri de Protecció del Medi Ambient i Desenvolupament Regional, 2008. Arxivat de l'original el 2012-04-26. [Consulta: 20 gener 2015].
# Muraena melanotis

Muraena melanotis és una espècie de peix de la família dels murènids i de l'ordre dels anguil·liformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 100 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de Mauritània fins a Namíbia, incloent-hi Cap Verd. També a l'Atlàntic occidental.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons (1994).
* Smith, D.G., 1994. Catalog of type specimens of recent fishes in the National Museum of Natural History, Smithsonian Institution, 6: Anguilliformes, Saccopharyngiformes, and Notacanthiformes (Teleostei: Elopomorpha). Smithson. Contrib. 566:50 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Muraena robusta

Muraena robusta és una espècie de peix de la família dels murènids i de l'ordre dels anguil·liformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 150 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Atlàntic oriental (des de Mauritània fins a Namíbia, incloent-hi Cap Verd) i a l'Atlàntic occidental (Colòmbia).

## Referències

* ↑ Linnaeus C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1. i-ii + 1-824.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons (1994).
* Smith, D.G., 1994. Catalog of type specimens of recent fishes in the National Museum of Natural History, Smithsonian Institution, 6: Anguilliformes, Saccopharyngiformes, and Notacanthiformes (Teleostei: Elopomorpha). Smithson. Contrib. 566:50 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Quer

* Per a altres significats, vegeu «Quer (orografia)».
Quer és un municipi de la província de Guadalajara, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 105 | 107 | 87 | 449 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 maig 2021].
# Nahuel Arroyo

Nahuel Arroyo Mazorra (Santa Cristina d'Aro, 26 març de 1995) és un futbolista català que juga com a extrem esquerre per l'Albacete Balompié.

## Carrera de club

Arroyo va formar-se a l'EF Gironès-Sàbat, EF Sant Feliu de Guíxols i Girona FC. Va debutar com a sènior amb el Girona FC B durant la temporada 2014–15, en lliga d'àmbit català.
El 22 de juny de 2017, Arroyo signà contracte amb el Palamós CF de Tercera Divisió. El següent maig, després d'haver estat titular habitual, va marxar a la UA Horta de la mateixa categoria, i va ajudar aquest darrer club a arribar als play-offs de 2018.
El 25 de juny de 2019, Arroyo va fitxar per la UE Llagostera, acabat de pujar a Segona Divisió B. El 5 d'octubre, va marcar un doblet en una victòria per 3–0 a fora contra l'Oriola CF.
El 5 d'agost de 2020, Arroyo signà contracte per tres anys amb l'Albacete Balompié de Segona Divisió. Hi va debutar com a professional el 22 d'octubre, entrant com a substitut d'Álvaro Peña en un empat 0–0 contra el RCD Mallorca.

## Referències

* ↑ «El Palamós incorpora l'extrem Nahuel Arroyo». L'Esportiu, 22-06-2017. [Consulta: 20 agost 2020].
* ↑ «Agenda esportiva del cap de setmana». Palamós Comunicació, 25-05-2018. [Consulta: 20 agost 2020].
* ↑ «El Llagostera fitxa Nahuel Arroyo (Horta)». L'Esportiu, 25-06-2019. [Consulta: 20 agost 2020].
* ↑ «Un efectivo UE Llagostera vence a un Orihuela CF que se llevó un castigo excesivo» (en castellà). Golsmedia, 05-10-2019. [Consulta: 21 agost 2020].
* ↑ «Nahuel Arroyo, nuevo jugador del Albacete Balompié» (en castellà). Albacete Balompié, 05-08-2020. [Consulta: 21 agost 2020].
* ↑ «Nadal frena en seco al Mallorca» (en castellà). Marca, 22-10-2020. [Consulta: 22 octubre 2020].

## Enllaços externs

* Nahuel Arroyo a BDFutbol
* Nahuel Arroyo a La Preferente (castellà)
* Nahuel Arroyo, Fitxa a Soccerway
# Nahrawan

Nahrawan o an-Nahrawan (àrab: النهروان, an-Nahrawān) fou una ciutat i un sistema de canals a la regió del baix Diyala o Tamarra, a l'est del riu Tigris, Iraq.
El canal principal es creu que fou inicialment un antic llit del Diyala i va servir per regar les terres a l'est de Ctesifon al període part. El rei sassànida Cosroes I el Just (Khusraw I Anushirwan 531-579) va crear el sistema de canals al segle vi; llavors el canal principal va agafar el nom d'al-Nahrawan perquè començava a la vila de Djisr al-Nahrawan (Pont de Nahrawan, moderna Sifwa). La zona va esdevenir una unitat administrativa anomenada Bazidjan Khusraw amb capital a la ciutat de Veh Antiokh-i Khusraw, fundada pel rei el 540, a la zona de Ctesifon i al-Madain. A Djisr al-Nahrawan hi va haver una fàbrica de moneda.
Els àrabs quan van conquerir la regió van aprofitar el sistema de canals i una presa que hi havia a al-Kantara. A Djisr al-Nahrawan es va lliurar la batalla de Nahrawan (658). Sota domini abbàssida la regió apareix dividida en tres districtes: Alt Nahrawan (Baquba), Nahrawan Mitjà (Djisr al-Nahrawan) i Baix Nahrawan (Djisr Buran). A partir del segle x el sistema fou reduït i restaurat. El 937/938 Ibn Raik va trencar el canal principal per desviar l'aigua cap al Diyala inferior per evitar l'avanç de Bàjkam cap a Bagdad des de Wasit, però no se'n va sortir i la manca de reg va causar pèrdues enormes i la fam a tota la regió despoblant-se algunes viles. Fins 14 anys després no es va arranjar per orde de Muizz al-Dawla i llavors alguns camperols van tornar.
El 1139 el governador seljúcida Bihruz va intentar restaurar tot el sistema fins al 1142 però els combats van arruïnar els esforços. Al segle xiii la sequera va provocar l'abandonament general i els canals van deixar d'utilitzar-se.

## Referències

* Enciclopèdia de l'Islam, VII, 913
# Nahuel Guzmán

Nahuel Ignacio Guzmán Palomeque (Rosario, 10 de febrer de 1986) és un futbolista argentí, que juga com a porter amb el Tigres UANL de la lliga de Mèxic i amb la Selecció Argentina de Futbol.
El 2012 debuta amb el Newell's Old Boys de la mà del "Tata" Gerardo Martino amb el qual va assolir el seu primer títol de la seva carrera a la final Torneig de 2013. El 2015 jugaria la Copa Libertadores on va caure a la final amb el River Plate. Al Torneig Apertura de Mèxic del 2017 es corona campió de la lliga mexicana contra el Club de Fútbol Monterrey, fita que va aconseguir de nou el 2019 contra el Club León.

## Referències

* ↑ «Nahuel Guzmán FIFA 19 Rating, Card, Price» (en anglès). fifadataba.com. [Consulta: 15 octubre 2022].
* ↑ «Nahuel Guzmán aseguró que 'River tiene la obligación ser campeón' de la Libertadores» (en castellà). telam.com.ar. [Consulta: 16 octubre 2022].
* ↑ «Hombre de Clásicos» (en castellà). oncediario.com, 16-08-2022. [Consulta: 16 octubre 2022].