OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Dolors Pedrós Company

Dolors Pedrós Company (Carcaixent, 1955) és una editora valenciana, gerent d'Edicions 96 des dels seus inicis. Ha estudiat Geografia i història a la UNED i a la Universitat de València.
En el procés d'aprenentatge d'escriure en valencià Dolors va conèixer Víctor Oroval, bibliotecari i cronista de Carcaixent, que va descobrir-li un món lligat a la llengua, la literatura i la cultura. Ha participat activament en la vida cultural de Carcaixent essent professora dels cursos de llengua del Centre Carles Salvador. És sòcia d'Acció Cultural del País Valencià i col·labora amb Escola Valenciana.
Ha estat presidenta de l'Associació d'Editors del País Valencià i és patrona de la Fundació del llibre i la lectura (Fundació FULL) de promoció del llibre i la lectura per a la difusió i transmissió de la cultura. En 2013 va rebre el XXI Guardó d'Or de la Ribera, de Compromís de la Ribera Alta i Baixa per la seua trajectòria que la fan referent del nacionalisme progressista i del feminisme.
El 5 de juliol de 2018 va ser nomenada membre de Consell Valencià de Cultura.

## Referències

* 1 2 «Dolors Pedrós Company». [Consulta: 17 març 2019].
* 1 2 «L'editora Dolors Pedrós, XXI Guardó d'Or de la Ribera - Diari La Veu». [Consulta: 17 març 2019].
* ↑ «Les Corts renoven el Consell Valencià de Cultura en triar a 14 nous consellers». Levante-emv.com, 05-07-2018. [Consulta: 16 març 2019].
# Llista de ciutats d'Armènia

Armènia inclou 915 comunitats, del qual 49 són considerades ciutats i 866 són considerades pobles.
La capital, Yerevan, també té l'estatus de comunitat.

## Llista de les ciutats

| Abovian Agarak Akhtala Alaverdi Aparan Ararat Armavir Artashat Artsvashen Artik Ashtarak Berd Byureghavan Chambarak Charentsavan Dastakert Dilijan Edjmiatsín (capital religiosa) Erevan (capital) Gavar Goris Gyumri (abans Aleksandrópol i Leninakan) Hrazdan Ijevan Djermuk Kajaran | Kapan Maralik Martuni Masis Meghri Metsamor Noyemberyan Nor Hachn Odzun Sevan Shamlugh Sisian Spitak Stepanavan Talin Taixir Tsakhkadzor Tumanyan Vanadzor (abans Karaklis i Kirovakan) Vardenis Vayk Vedi Ieghegnadzor Yeghvard Zvartnots |

## Les 10 ciutats més poblades d'Armènia

* Erevan - 1,088,300
* Gyumri - 139,900
* Vanadzor - 93,600
* Edjmiatsín - 51,100
* Hrazdan - 43,800
* Abovian - 38,800
* Artashat - 35,000
* Kapan- 34,600
* Alaverdi - 28,700
* Gavar - 23,200
# Erstfeld

Erstfeld és un municipi del cantó d'Uri (Suïssa).

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Otocinclus mimulus

Otocinclus mimulus és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4,3 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Paraguai.

## Referències

* ↑ Cope E. D. 1871. (Untitled report) "Some anatomical points of importance in the classification of the siluroids of the Amazon." Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 23. 112-113.
* ↑ «Otocinclus mimulus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Kajal

Kajal és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país. El 2023 tenia 1.561 habitants.

## Història

La vila fou fundada el 1297.

## Referències

* ↑ «Trnavský kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities» (en anglès), 12 abril 2024. [Consulta: 23 juny 2024].
* ↑ «História» (en eslovac). Ajuntament de Kajal. [Consulta: 23 juny 2024].
# Ruta Interbalneària

La Ruta Interbalneària (R-IB) és una carretera del sud de l'Uruguai. Neix a l'Aeroport Internacional de Carrasco, al límit amb el departament de Montevideo, en direcció est, i travessa els departaments de Canelones i sud de Maldonado. A més connecta les poblacions balneàries de Ciudad de la Costa, Atlántida (amb la Ruta 11), Piriápolis i Punta del Este.
Amb un recorregut de gairebé 120 km, la R-IB és transitada també per turistes amb destinació est.

## Referències

* ↑ Pàgina web de Punta del Este Arxivat 2010-07-29 a Wayback Machine. (castellà)
# Dolors Purcallas i Sierra

Dolors Purcallas i Sierra (Figueres, Alt Empordà, 19 de gener de 1910 - el Masnou, Maresme, 20 de desembre de 1994) fou una mestra catalana.
Filla del sabater Josep Purcallas Bonaterra i de Concepció Sierra Cortada. Els pares regentaven la sabateria Gran Bazar de Calzado, al carrer de la Portella de Figueres. Va fer estudis primaris a Figueres i després la carrera de Magisteri a la Residència Internacional de Senyoretes Estudiants de Barcelona. Es va formar en les metodologies Montessori i Decroly, que promovien el respecte i la llibertat de l'alumne. El 1934 va obtenir el títol de mestra i va triar com a destí l'Escola J. J. Ràfols de Torrelavit (Alt Penedès).
La seva aportació es recorda per ser innovadora i per haver aplicat el mètode d'aprenentatge de la pedagoga Maria Montessori. La seva formació com a mestra es va basar en metodologies d'aprenentatge on la figura de l'alumne tenia un protagonisme inusitat. Dolors Purcallas es desvivia per la seva feina i, fins i tot, va destinar bona part del seu sou a materials per a l'escola.
Tingué problemes amb les autoritats locals per la negativa a casar-se amb Josep Olivé, fill del jutge de pau de Torrelavit i propietari d'una fàbrica de paper. Per aquesta raó va patir assetjament.
La seva trajectòria docent va ser molt curta, del 1934 al 1939, ja que va ser depurada i inhabilitada en acabar la Guerra Civil per un Consell de Guerra Sumaríssim. La culpaven per haver comès aquests tres delictes: «Per ser poc religiosa, per haver cosit roba d'abrigar per a l'exèrcit i per ser simpàtica». L'enemistat que tenia amb les autoritats locals i en especial amb el fill del jutge de pau, que encara l'extorsionava amb el matrimoni, va facilitar la depuració.
Sense poder exercir de mestra, se n'anà a viure al Masnou, on vivien uns oncles seus, i on passaria la resta de la seva vida. Hi va obrir una botiga de calçat que duia el seu nom i també hi va fer classes clandestines de reforç. Va morir sola i en la misèria.
La seva figura ha estat recuperada gràcies a la troballa en un contenidor de documents, fotografies i unes petites memòries que va deixar escrites sobre la desgràcia que li va caure a sobre quan els Olivé es van creuar en la seva vida. El manuscrit testimonial són records biogràfics d'una mestra de la República que va plantar cara al caciquisme, alhora que va deixar un llegat molt valuós a l'escola en la qual va poder exercir durant un curt període. Les memòries es van publicar el 2008 amb el títol El calvari d'una mestra.
Se li han fet actes de reconeixement a Torrelavit i a Figueres. L'any 2019 a l'escola de Torrelavit se li va fer una escultura de ferro en record seu.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Purcallas i Sierra, Dolors. El calvari d'una mestra. Katelani 2000, 2008.
* ↑ Muray, Joan «Homenatge a la mestra Dolors Purcalla i Sierra». Gent del Masnou, 01-04-2019 [Consulta: 8 maig 2023].
* ↑ Rivas, Mairena «Les penúries d'una mestra figuerenca perseguida per negar la mà a un cacic». Empordà, 18-03-2019.
# Llista de ciutats d'Europa

Aquesta és una llista de ciutats d'Europa per país, incloent països que tenen com a mínim alguna extensió dins de les fronteres geogràfiques europees, segons definicions segures. Per a una llista de ciutats en la Unió Europea, vegeu ciutats més poblades de la Unió Europea.

## Estats sobirans

| Llista de ciutats d'Albània Llista de les grans ciutats d'Alemanya Llista de poblacions d'Andorra Llista de ciutats d'Armènia Llista de ciutats i viles d'Àustria Llista de ciutats de l'Azerbaidjan Llista de ciutats de Belarús Llista de ciutats de Bèlgica Llista de ciutats de Bòsnia i Hercegovina Llista de ciutats de Bulgària Llista de ciutats de Croàcia Llista de ciutats de Dinamarca Llista de municipis d'Espanya Llista de ciutats d'Estònia Llista de ciutats d'Eslovàquia Llista de ciutats d'Eslovènia Llista de ciutats de Finlàndia Llista de ciutats de França Llista de ciutats de Geòrgia Llista de les ciutats de Grècia Llista de pobles i ciutats d'Hongria Llista de ciutats i pobles a Islàndia Llista de ciutats i pobles de la República d'Irlanda Llista de les ciutats més grans d'Itàlia Llista de ciutats del Kazakhstan Llista de ciutats de Kosovo | Llista de ciutats de Letònia Llista de ciutats de Liechtenstein Llista de ciutats de Lituània Llista de ciutats de Luxemburg Llista de ciutats de Macedònia del Nord Llista de ciutats de Malta Llista de ciutats de Moldàvia Llista de ciutats de Montenegro Llista de ciutats dels Països Baixos Llista de ciutats de Noruega Llista de ciutats de Polònia Llista de ciutats de Portugal Llista de ciutats del Regne Unit Llista de ciutats i pobles de Romania Llista de les ciutats de Rússia Llista de ciutats de San Marino Llista de ciutats de Sèrbia Llista de ciutats de Suècia Llista de ciutats de Suïssa Llista de ciutats de Turquia Llista de ciutats de la República Txeca Llista de ciutats d'Ucraïna Llista de ciutats de Xipre |

## Vegeu també

* Llista d'àrees metropolitanes dins Europa per població
# Espuri Carvili Màxim

Espuri Carvili Màxim (en llatí Spurius Carvilius C. F. C. N. Maximus) va ser un magistrat romà dels segles IV aC i III aC. Formava part de la gens Carvília, una gens romana d'origen plebeu.
Era edil curul l'any 299 aC i cònsol el 293 aC junt amb Luci Papiri Cursor. El seu consolat es va distingir per diverses victòries importants sobre el samnites, que havien fet molts esforços i havien entat a Campània: va conquerir Amitermum, va assaltar Cominium que va conquerir igualment, i va atacar Palumbinum i Herculaneum, on hi va entrar, encara que després de ser derrotat a la vora de la darrera ciutat, mentre el seu col·lega s'enfrontava a l'exèrcit samnita, on va obtenir una brillant victòria. Llavors Carvili va anar a Etrúria on els faliscs havien reprès la guerra i va conquerir Troilium i altres cinc fortaleses, i finalment va concedir la pau als faliscs a canvi d'una important quantitat de diners. Va rebre els honors del triomf a la seva tornada, per haver vençut els samnites i els etruscs, segons els Fasti. Papiri també en va obtenir un, però només per la victòria sobre els samnites. El botí que Carvili Màxim va obtenir el va distribuir entre els soldats, cosa que el va fer molt popular, ja que Papiri Cursor no ho va fer. Després de la distribució encara va poder ingressar una gran quantitat al tresor públic i erigir un temple al déu Fors, company de la deessa Fortuna, o potser al binomi Fors Fortuna. Amb el bronze de les armadures capturades als samnites va fer una colossal estàtua de Júpiter al Capitoli, tant alta que es podia veure des del Mont Albà i amb el bronze que va caure mentre es polia, va fer una estàtua petita d'ell mateix que va col·locar als peus del colós.
A l'any següent, el 292 aC, va ser legat del cònsol Dècim Juni Brut, ja que els cònsols d'aquell any no tenien experiència militar i s'havien elegit pensant en un moment de pau.
L'any 272 aC va ser elegit cònsol per segona vegada, altre cop amb Papiri Cursor, ja que es necessitava algú amb experiència militar per acabar d'una vegada amb les guerres samnites abans de què Pirros tornés a Itàlia. Altre cop va combatre els samnites, i també a lucans, brucis i tarentins. No va defraudar les expectatives, encara que no s'han conservat detalls d'aquelles lluites, però altre cop els dos cònsols van obtenir els honors del triomf. Segurament és a aquest Espuri Carvili al que Vel·lei Patercul es refereix quan diu que tot i ser del rang eqüestre va adquirir els més alts honors de l'estat.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 987.
# Giarratana

Giarratana (sicilià Giarratana) és un municipi italià, dins de la província de Ragusa. L'any 2007 tenia 3.240 habitants. Limita amb els municipis de Buccheri (SR), Buscemi (SR), Licodia Eubea (CT), Modica, Monterosso Almo, Ragusa i Vizzini (CT).

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2007- | Giuseppe Lia | Llista cívica |

## Personatges il·lustres

* Loredana Cannata, actriu

## Galeria d'imatges

* Església de San Bartolomeo
* La basílica de San Antonio
# Otocinclus mura

Otocinclus mura és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 3,6 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conca del riu Amazones.

## Referències

* ↑ Cope E. D. 1871. (Untitled report) "Some anatomical points of importance in the classification of the siluroids of the Amazon." Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 23. 112-113.
* ↑ «Otocinclus mura». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Kaj Tiel Plu

Kaj Tiel Plu (1986-) és un grup de músics especialitzat a versionar música popular catalana, occitana, sefardí i d'altres orígens i divulgar-la fora dels Països Catalans traduïda a la llengua auxiliar internacional esperanto. El seu nom significa en esperanto "i així més" o "etcètera". Els seus àlbums contenen cançons occitanes, sefardites, judeo-catalanes, tradicionals catalanes, d'arreu del món, i fins i tot de la Guerra Civil espanyola. El grup va debutar el 1986 a Castelfranco Veneto al Fòrum Internacional Juvenil Esperantista com a duo format per Pep Tordera i Xevi Rodon. Posteriorment, el grup esdevingué tercet i més tard quartet amb les incorporacions de Josep Maria Milla i Carles Vela. En aquesta primera època el grup va anar fent concerts amb diferents noms (Kordoj, Kataluna kvaropo, Kaj Tiel Plu). El 1989 va editar el cançoner Fajreroj (1r cançoner català en esperanto). Amb ocasió del 83è Congrés Universal d'Esperanto a Montpeller el 1998, el grup es va rellançar amb la incorporació de nous components, com el violinista Ferriol Macip. Des de llavors han editat tres àlbums amb la discogràfica Vinilkosmo de Floréal Martorell i han ofert actuacions regulars per a diferents públics.

## Discografia

* Fajreroj (Espurnes) (1989)
* Sojle de la klara temp (A l'entrada del temps clar) (2000), Vinilkosmo
* Plaĉas al mi (Tant m'abelís) (2004), Vinilkosmo
* Surplacen venu vi (Sus la plaça venetz)] (2009), Vinilkosmo

## Referències

* ↑ Zabala, Manel «En el tercero y subiendo...». Culturas. La Vanguardia [Barcelona], 135, 19-01-2005, p. 29 [Consulta: 27 desembre 2011].
* ↑ «Kaj Tiel Plu anima el Concert Vermut a Les Esmandies». Capgròs.com [Mataró], 23-07-2010. Arxivat de l'original el 21 de novembre 2015 [Consulta: 27 desembre 2011].
* ↑ «Cants i danses tradicionals dels Països Catalans, Occitània, d'arreu del món i de tots els temps». Kajtielplu. Associació Catalana d'Esperanto. [Consulta: 17 desembre 2016].
* ↑ «Llistat de cançons i lletres de Kaj Tiel Plu». viasona. [Consulta: 21 novembre 2015].
* ↑ Makaroff, Sergio «Aún hay esperanzas». El País (Cataluña) [Barcelona], 16-03-2004 [Consulta: 27 desembre 2011].
* ↑ «KAJ TIEL PLU - PLAĈAS AL MI» (en castellà). Arxivat de l'original el 2015-11-21. [Consulta: 21 novembre 2015].

## Enllaços externs

* Pàgina de Kaj Tiel Plu (en català i en esperanto)
* Kaj Tiel Plu Arxivat 2009-02-07 a Wayback Machine. a MusicExpress
# San Cristóbal de Entreviñas

San Cristóbal de Entreviñas és un municipi de la província de Zamora, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 1677 | 1646 | 1645 | 1645 |
# Walther Müller

Walther Müller (6 de setembre de 1905 a Hannover - 4 de desembre de 1979 a Walnut Creek, Califòrnia) va ser un físic alemany, conegut sobretot per la seva millora del comptador de radiacions ionitzants de Hans Geiger, ara conegut com el tub Geiger-Müller.
Walther Müller va estudiar física, química i filosofia a la Universitat de Kiel. El 1925 es va convertir en el primer estudiant de doctorat de Hans Geiger, que acabava d'obtenir una càtedra a Kiel. El seu treball sobre la ionització de gasos per col·lisió va portar a la invenció del comptador Geiger-Müller, una eina ara indispensable per mesurar la radiació radioactiva.
Després d'un temps com a professor a la Universitat de Tübingen, va treballar durant la resta de la seva vida professional com a físic industrial (és a dir, un físic que treballava en R+D industrial) a Alemanya, després com a assessor dels Laboratoris d'Investigació del Departament de Postmasters Generals d' Austràlia a Melbourne, i després com a físic industrial als Estats Units, on també va fundar una empresa per fabricar tubs Geiger–Müller.

## Obres

* Die Rolle des positiven Ions bei der selbsttätigen Entladung in Luft. In: Zeitschrift für Physik. Band 48, Nummer 9–10, 1928, S. 624–646 (Dissertation; doi:10.1007/BF01339313).
Amb Hans Geiger:
* Elektronenzählrohr zur Messung schwächster Aktivitäten. In: Die Naturwissenschaften. Band 16, Band 31, 1928, S. 617–618 (doi:10.1007/BF01494093).
* Das Elektronenzählrohr. In: Physikalische Zeitschrift. Band 29, 1928, S. 839–841.
* Das Elektronenzählrohr, seine Arbeitsweise und Anwendbarkeit. In: Forschungen und Fortschritte. Band 5, 1929, S. 127–128.
* Technische Bemerkungen zum Elektronenzählrohr. In: Physikalische Zeitschrift. Band 30, 1929, S. 489–493.
* Demonstration des Elektronenzählrohrs. In: Physikalische Zeitschrift. Band 30, 1929, S. 523.

## Referències

* 1 2 McGregor, D.; Shultis, J.K.. Radiation Detection: Concepts, Methods, and Devices. CRC Press, 2020, p. 403. ISBN 978-1-000-03858-3 [Consulta: 15 maig 2022].
* ↑ Gerard Ryle, Gary Hughes, "Rocket science", Sydney Morning Herald, 21 August 1999, News Review, p. 40
* ↑ Curtiss, L.F.. The Geiger-Müller Counter (en alemany). U.S. Government Printing Office, 1950 [Consulta: 15 maig 2022].

## Bibliografia

* Wolfgang Mathis. Müller, Walt(h)er (en alemany). 18. Berlin: Duncker & Humblot, 1997, p. . ; (text complet en línia)

## Enllaços externs

* «Bibliografia relacionada amb Walther Müller» (en alemany). Al catàleg de la Biblioteca Nacional d'Alemanya.
* Walther Müller al Mathematics Genealogy Project.
# Espuri Furi Medul·lí Fus

Espuri Furi Medul·lí Fus (en llatí Spurius Furius Medullinus Fusus) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Fúria, i de la família dels Medul·lí.
Va ser elegit cònsol l'any 464 aC. Va fer campanya contra els eques. Va ser derrotat, ferit i assetjat al seu campament per les forces dels eques. El seu germà Publi Furi Medul·lí, que era el seu llegat, va morir en la guerra contra aquest poble.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 1005.
# Giardinello

Giardinello (sicilià Jardineddu) és un municipi italià, dins de la ciutat metropolitana de Palerm. L'any 2007 tenia 1.891 habitants. Limita amb els municipis de Borgetto, Carini, Monreale, Montelepre i Partinico.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2007- | Salvatore Polizzi | Llista cívica |
# Oswald Wirth

Joseph Paul Oswald Wirth (1860, Brienz, Cantó de Berna – 1943) era un ocultista i artista suís. Estudià esoterisme i simbolisme amb Stanislas de Guaita, del que fou secretari, i el 1889 va crear, sota el guiatge de de Guaita, un Tarot cartomàntic consistent només en els 22 arcans majors. Conegut com a "Arcanes du Tarot kabbalistique", o Tarot de Wirth, seguí els dissenys del Tarot de Marsella, tot i que hi ficà nombroses alteracions, incorporant el simbolisme ocult existent a les cartes.
Aquest tarot és explicat i comentat en la seva obra El tarot dels imaginers de l'edat mitja, convertia en un clàssic. El tarot Wirth/de Guaita és molt rellevant en la història del tarot esotèric per ser el primer en una llarga llista de tarots ocultistes, cartomàntics i iniciàtics.

## Obra

En la seva obra El tarot dels imaginers de l'edat mitja, Wirth estableix la filosofia cabalística medieval com a origen del tarot (contràriament a la teoria de l'origen egipci de Court de Gébelin), seguin la línia teòrica d'Eliphas Lévi. «El primer que crida l'atenció és el número 22, que és, precisament, el nombre de lletres de l'alfabet hebreu. Fins i tot es podria suggerir que les 22 figures del tarot tinguin un origen jueu».
Els seus interessos també inclogueren la francmaçoneria i l'astrologia. Va escriure vàries obres en francès sobre la francmaçoneria, les més important dels quals és un conjunt de tres llibres, cada un dels quals explicava un dels tres primers graus de l'ordre:
* La Franc-Maçonnerie rendue intel·ligible à ses adeptes, tome 1: L'apprenti
* La Franc-Maçonnerie rendue intel·ligible à ses adeptes, tome 2: Le Compagnon
* La Franc-Maçonnerie rendue intel·ligible à ses adeptes, tome 3: Le Maître

## Llibres

* Le Tarot des imagiers du moyen-âge, Éd. Tchou
* Le symbolisme hermétique dans ses rapports avec l'Alchimie et la Franc-Maçonnerie, Éd. Dervy
* Le symbolisme astrologique, Éd. Dervy Les mystères de l'art royal - Rituel de l'adepte, Éd. Dervy
* L'imposition des mains et la médecine philosophale, Éd. Guy Trédaniel
* La Franc-Maçonnerie rendue intelligible à ses adeptes, trois tomes, Éd. Dervy
* Le livre de Thot comprenant les 22 arcanes du Tarot, (1889)

## Referències

* ↑ Dummett, Michael. The Game of Tarot. Londres: Duckworth, 1980. ISBN ISBN 0715631225.
* ↑ Wirth, Oswald. El Tarot de los imagineros de la edad media. Teorema, 1985, p. 380. ISBN 978-84-7604-096-6.
* ↑ «Oswald Wirth». Masonica.es. [Consulta: 22 març 2018].
# San Cristóbal de Cuéllar

San Cristóbal de Cuéllar és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Referències

* ↑ «Provincia de Segovia (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].
# Dixie

«Dixie» té aquests significats:
* Geografia:
** Dixie, nom afectuós del sud dels Estats Units d'Amèrica
** Dixie (Washington), regió de l'estat de Washington
* Història:
** Nom afectuós de la bandera dels Estats Confederats d'Amèrica
* Cinema:
** Dixie, pel·lícula estatunidenca del 1943
** La Dixie i la rebel·lió zombi, pel·lícula basca del 2014
* Música:
** Dixie o Dixie's Land, coneguda cançó nascuda de la tradició ministrer dels Estats Units d'Amèrica
** Dixieland o Dixie, un estil primerenc de jazz
** Dixie Chicks, trio estatunidenc de música country
# Linx (desambiguació)

«Linx» té aquests significats:
* Astronomia: Constel·lació del Linx, constel·lació de l'hemisferi nord.Vegeu també: Llista d'estrelles del Linx
* Zoologia: Linx, gènere de felins del qual formen part quatre espècies.
** Linx ibèric (Lynx pardinus).
** Linx vermell o linx roig (Lynx rufus).
** Linx canadenc (Lynx canadensis).
** Linx nòrdic (Lynx lynx).
Viccionari