OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pont al torrent Rissec

El Pont al torrent Rissec és una obra de Terrades (Alt Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Situat dins del nucli urbà de la població de Terrades, a la banda de ponent del terme, damunt del curs del torrent del Rissec, donant accés al nucli i al barri del Mas.
Es tracta d'un pont format per un sol arc rebaixat, bastit amb maons disposats a sardinell a les cares exteriors, i disposats a pla a l'interior de la volta. L'arc se sustenta als marges del curs del riu, que ha estat canalitzat, els quals són bastits en pedra lligada amb morter. La barana també està bastida en pedra disposada irregularment i el paviment ha estat restituït.

## Referències

* 1 2 «Pont al torrent Rissec». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 9 maig 2020].
# Ispica

Ispica (sicilià Spaccafurnu) és un municipi italià, dins de la província de Ragusa. L'any 2008 tenia 15.189 habitants. Limita amb els municipis de Modica, Noto (SR), Pachino (SR), Pozzallo i Rosolini (SR).

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Pietro Rustico | Centredreta |

## Galeria d'imatges

* Ajuntament
* Santa Maria la Maggiore
* Corso Garibaldi
# Dones Juristes

Dones Juristes és una associació jurídica constituïda a Barcelona el 1989. Els seus objectius són: seguir la legislació i jurisprudència que afecti les dones; lluitar contra la violència de gènere; treballar per aconseguir la igualtat de drets i obligacions entre les dones i els homes en tots els camps de la societat; ; promoure la col·laboració entre totes les dones juristes per tal d'aconseguir una societat més fraternal i solidària i prestar assistència i serveis jurídics a les dones. La seva presidenta és des de 2019 Núria Milà Gonzalo
La Junta Directiva actual està formada per: Presidenta: Núria Milà Gonzalo (Advocada); Vicepresidenta, Natàlia Santandreu i Gràcia (Advocada); Secretària, Carme Cuartero Torrentó i Tresorera, Assumpció Carbonell i Coca.
L'entitat està organitzada en diferents comissions de treball que es reuneixen mensualment per abordar temes que afecten els drets de les dones. Actualment, les responsables de les comissions són: Laia Serra Perelló i Eva Lucena, per la Comissió de Violència-Igualtat Arxivat 2018-06-27 a Wayback Machine.,, Lourdes Argudo de la Comissió de Família Arxivat 2018-06-27 a Wayback Machine., Aïda S. Ogazón de la Comissió d'Estrangeria i Laboral Arxivat 2018-06-27 a Wayback Machine., i Angelina Hurrios de la Comissió d'Internacional Arxivat 2018-06-27 a Wayback Machine..
L'Associació forma part de la Fédération Internationale des Femmes des Carrières Juridiques (FIFCJ), que compta amb associades a 79 països del món. També forma part de la Federació Catalana d'Organitzacions no Governamentals pels Drets Humans; de l'Observatori sobre l'acompliment de la Declaració Universal dels Drets Humans en els Drets Econòmics, Socials i Culturals; i de la Federació d'Organitzacions Catalanes Internacionalment Reconegudes (FOCIR). També és membre del Consell Assessor de Barcelona per a la Carta Europea de Drets Humans a les Ciutats, de la Comissió Permanent del Consell de la Dona de l'Ajuntament de Barcelona i del Consell Nacional de Dones de Catalunya.
D'altra banda, conjuntament amb Tamaia Associació de dones contra la violència familiar (Creu de Sant Jordi 2004), va constituir Un Espai pels Drets de les Dones, en el qual membres de Dones Juristes presten assistència jurídica gratuïta. El 2005 va rebre la Creu de Sant Jordi.
El 21/12/2015 ha rebut de la Generalitat de Catalunya, el guardó pels "Serveis excepcionals a la Justícia".

## Referències

* ↑ «l'altaveu de totes - el blog de Ca la Dona». [Consulta: 15 gener 2016].
* ↑ EL CUERPO DE LAS MUJERES Y LOS DERECHOS FUNDAMENTALES Resumen del XXII Congreso de la FIFCJ Arxivat 2018-03-06 a Wayback Machine. 25 de novembre de 2015
* ↑ «Membres del CNDC». Arxivat de l'original el 2014-08-09. [Consulta: 22 setembre 2016].
* ↑ Denuncien dos comptes de Twitter, per violència contra les dones, emporda.info, 9 de gener de 2014
* ↑ Gordó afirma que les dones han estat essencials en la construcció i defensa dels drets i llibertats, però no han estat reconegudes ni s'han garantit els seus drets Arxivat 2016-09-23 a Wayback Machine., gencat, 16 d'octubre de 2015

## Enllaços externs

* Pàgina de Dones Juristes Arxivat 2011-07-30 a Wayback Machine.
# Ш

Ш, ш (en cursiva Ш, ш) és una lletra de l'alfabet ciríl·lic. Present en tots els alfabets ciríl·lics d'idiomes eslaus és la vint-i-cinquena lletra en l'alfabet búlgar, la vint-i-sisena al rus, vint-i-setena al belarús, la vint-i-novena a l'alfabet ucraïnès i la trentena en els alfabets serbocroat i macedònic. El so d'aquesta lletra és equivalent al so del dígraf ix a peix (representat per ʃ en AFI). També es troba aquest so a la sh anglesa, la ch francesa, la sch alemanya, la ש hebrea, la ş turca o la sz polonesa. A la majoria dels idiomes eslaus amb alfabet llatí: txec, eslovac, eslovè i serbocroat, aquest so és escrit amb la lletra š, i per això molts lingüistes l'empren per transliterar ш a l'alfabet llatí.

## Taula de codis

    Codificació de caràcters Tipus Decimal Hexadecimal Octal Binari Unicode Majúscula 1064 0428 002050 0000 0100 0010 1000 Minúscula 1096 0448 002110 0000 0100 0100 1000 ISO 8859-5 Majúscula 200 C8 310 1100 1000 Minúscula 232 E8 350 1110 1000 KOI 8 Majúscula 251 FB 373 1111 1011 Minúscula 219 DB 333 1101 1011 Windows 1251 Majúscula 216 D8 330 1101 1000 Minúscula 248 F8 370 1111 1000
# Х

X, x (en cursiva X, x) és una lletra de l'alfabet ciríl·lic. Present en tots els alfabets ciríl·lics d'idiomes eslaus, a l'alfabet búlgar, al rus, al belarús, a l'alfabet ucraïnès i als serbocroata i macedoni. Es pronuncia [x]. A l'antiguitat al sistema numeral ciríl·lic aquesta lletra tenia el valor numèric de sis-cents (600).

## Taula de codis

    Codificació de caràctersTipusDecimalHexadecimalOctalBinari UnicodeMajúscula106104250020450000 0100 0010 0101 Minúscula109304450021050000 0100 0100 0101 ISO 8859-5Majúscula197C53051100 0101 Minúscula229E53451110 0101 KOI 8Majúscula232E83501110 1000 Minúscula200C83081100 1000 Windows 1251Majúscula213D53251101 0101 Minúscula245F53651111 0101
# 1287
## Esdeveniments

* 21 de gener - Maó (Menorca): Blasco Ximenes d'Ayerbe aconsegueix la rendició d'Abu Umar ibn Said, el moixerif de Menorca, la qual cosa comportarà l'ocupació catalana de tota l'illa.
* 14 de desembre - Inundació de Santa Llúcia

## Naixements

* 24 de gener - Ricard d'Aungerville

## Necrològiques

* 3 d'abril - Honori IV

## Referències

* ↑ Parpal i Marquès, Cosme. La conquesta de Menorca, el 1287, per Alfons el Liberal. R. Dalmau, 1964, p. 37.
# Abd al-Malik Nuri

Abd al-Malik Nūrī (1921- 1992) fou un magistrat, assagista i novel·lista iraquià admirador de Joyce, Txèkhov i Dostoievski. Abd al-Malik Nuri és el principal representant de l'escola realista iraquiana. Va publicar diversos reculls de novel·les durant els anys 1950: La darrera llanterna, Omar Beg, La serventa, El sonriure i la primavera, El mur del silenci (1953), El petit home (1953) i El cant de la terra (1954) que li va costar el càrrec per molestar a la monarquia. Van seguir el 1980 Els comtes de tardor. També fou autor d'un assaig sobre la «Tragèdia de l'art» i dos obres de teatre: Els missatgers de la Humanitat (1946) i La fusta i el vellut (1980).

## Referències

* Biografia a "Encyclopédie Universelle"
* Hilla Peled-Shapira Religion and Politics: On the Motif of Blindness in 'Abd al-Malik Nuri's "Rih al-janub" and Ga'ib Tu'mah Farman's "'Ammi abburni", Journal of Arabic Literature 44 (2013) 371-393, Koninklijke Brill NV, Leiden, 2013 DOI: 10.1163/1570064x-12341272
* The Iraqi Novel: Key Writers, Key Texts- Edinburgh studies in modern Arabic literature - Autors: Fabio Caiani, Catherine Cobham. Editor: Edinburgh University Press, 2013 ISBN 0748685251, ISBN 9780748685257
# Abd al-Malik ibn al-Mamun

Abd al-Malik ibn al-Mamun fou sultà sadita de Fes, successor del seu germà Abd Allah ibn al-Mamun quan va morir el 1623 (o 1624).
Muhammad al-Saghir ibn al-Hadjdj a la seva Nozhet-el hādi bi akhbar moulouk el-Karn el-Hadi no li dedica més de set línies i no dona ni cap detall personal (excepte el parentiu) ni cap fet del seu govern. Diu que va morir el 1036 de l'hègira (entre el 22 de setembre del 1626 i el 12 de setembre de 1627). El poder a Fes va passar a mans del seu germà i antic pretendent Muhammad III ibn al-Mamun conegut com a Zeghuda.

## Referències

* Muhammad al-Saghir ibn al-Hadjdj ibn Abd Allah al-Wafrani, Nozhet-el hādi bi akhbar moulouk el-Karn el-Hadi (Histoire de la dynastie saadienne au Maroc : 1511-1670), traduït i publicat per O. Houdas, Ernest Leroux, París, 1889. En línia a enllaç
# 26è Festival Internacional de Cinema de Moscou

El 26è Festival Internacional de Cinema de Moscou es va celebrar entre el 18 i el 27 de juliol de 2004. El Sant Jordi d'Or fou atorgat a la pel·lícula russa Svoi dirigida per Dmitry Meskhiev.

## Jurat

* Alan Parker (Regne Unit – President)
* Jerzy Stuhr (Polònia)
* Boris Akunin (Rússia)
* Armen Medvedev (Rússia)
* Barbara Sukowa (Alemanya)
* Humbert Balsan (França)

## Pel·lícules en competició

Les següents pel·lícules foren seleccionades per la competició:
| Títol original | Director(s) | País de producció |
| Angulimala | Sutape Tunnirut | Tailàndia |
| Habiographia Shel Ben | Dan Wolman | Israel |
| Yù Guān Yīn | Ann Hui | R.P. de la Xina |
| Sigade revolutsioon | Jaak Kilmi, René Reinumägi | Estònia |
| Vremya zhatvy | Marina Razbezhkina | Rússia |
| Detaljer | Christian Petri | Suècia |
| A Different Loyalty | Marek Kanievska | Estats Units, Bulgària |
| La piel de la tierra | Manuel Fernandez | Espanya |
| Olgas Sommer | Nina Grosse | Alemanya |
| Milli bomba | Vagif Mustafayev | Azerbaidjan, Rússia |
| Portugal S.A. | Ruy Guerra | Portugal |
| Papa | Vladimir Mashkov, Ilya Rubinstein | Rússia |
| Conversaciones con mamá | Santiago Carlos Oves | Argentina, Espanya |
| Svoi | Dmitriy Meshiev | Rússia |
| Prima dammi un bacio | Ambrogio Lo Giudice | Itàlia |
| Kwiyeowo | Kim Su-hyeon | Corea del Sud |
| Varea anthygieina | Antonis Papadoupoulos | Grècia |

## Premis

* Sant Jordi d'Or Svoi de Dmitriy Meshiev
* Premi Especial del Jurat: San Jordi de Plata: Sigade revolutsioon de Jaak Kilmi i René Reinumägi
* Sant Jordi de Plata:
** Millor Director: Dmitriy Meshiev per Svoi
** Millor Actor: Bohdan Stupka per Svoi
** Millor Actriu: China Zorrilla per Conversaciones con mamá
* Medalla de Plata per la Millor Pel·lícula de la perspectiva de la competició: The Hotel Venus de Hideta Takahata
* Premi a la carrera: Emir Kusturica
* Premi Stanislavsky: Meryl Streep

## Referències

* ↑ «26th Moscow International Film Festival (2004)». MIFF. Arxivat de l'original el 3 abril 2013. [Consulta: 6 abril 2013].

## Enllaços externs

* Festival Internacional de Cinema de Moscou: 2004 a Internet Movie Database
# (812) Adele

(812) Adele és un asteroide que pertany al cinturó d'asteroides descobert en 1915 per Serguéi Ivánovich Beliavski.

## Descobriment i denominació

Adele va ser descobert per Serguéi Beliavski el 8 de setembre de 1915 des de l'observatori de Simeiz en Crimea i independentment per Max Wolf l'11 de setembre del mateix any des de l'observatori de Heidelberg-Königstuhl, Alemanya. Es va designar inicialment com 1915 XV i, posteriorment, a proposta de Max Wolf, es va nomenar per un personatge de Die Fledermaus, una òpera de Johann Strauss.

## Característiques orbitals

Adele està situat a una distància mitjana del Sol de 2,659 ua, podent allunyar-se fins a 3,103 ua. La seva inclinació orbital és 13,32° i l'excentricitat 0,167. Triga 1584 dies a completar una òrbita al voltant del Sol.

## Característiques físiques

La magnitud absoluta de Adele és 11,7 i el seu període de rotació de 5.859 hores.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 23 octubre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Schmadel, Lutz D. Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglés). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* 1 2 «Dades de la NASA (JPL Small-Body Database Browser)». [Consulta: 30 abril 2015].

## Enllaços externs

* «(812) Adele» (en anglés). Minor Planet Center. [Consulta: 30 abril 2015].
# 9è districte de Lió

El 9è districte (arrondissement) de Lió és un dels nou districtes de la Ciutat de Lió. Cobreix els barris del nord-oest de Vaise, Gorge de Loup, Sant-Rambert-l'Île-Barbe, La Duchère i part de Champvert. El 9è districte de Lió és un barri residencial principalment popular per preus de lloguer baixos i bones vistes sobre el riu Saona i la part posterior de Fourvière. Separat del 5è districte el 1964, els barris del 9è districte tenen una història que es remunta a la prehistòria. Aquesta zona és servida pel metro línia D. Té una superfície de 725 ha

## Equipaments i serveis

* Médiathèque de Vaise
* Gare de Lyon-Vaise
* Gare de Lyon-Gorge-de-Loup
* Technopole Vallée Vaise

## Barris

* Vaise
* Gorge de Loup
* La Duchère
* Saint-Rambert-l'Île-Barbe
* Observance
* Industrie
* Champvert (part Nord)
* Rochecardon

## Monuments

* L'église Saint-Pierre de Vaise
* L'église Notre Dame de l'Annonciation
* L'Église Saint-Camille
* L'église Notre-Dame de l'Île Barbe
* Le château de la Jayère
* Pintura de joventut de Guillaume Bottazzi, l'única pintura abstracta entre els murs lionesos

## Referències

* 1 2 «The Neighborhoods of Lyon, France - 9th Arrondissement» (en anglès britànic). [Consulta: 10 abril 2021].
* ↑ «Oeuvre de jeunesse de Guillaume Bottazzi. - Journées du Patrimoine 2018».
# 9è districte de París

El 9è districte és un dels vint districtes de París, França. Es troba a la riba dreta del Sena.
Conté molts llocs d'interès, com ara el Boulevard Haussmann amb els seus grans centres comercials, les Galeries Lafayette i Printemps. Juntament amb els districtes 2n i 8è, conté un dels centres de negocis de París, centrat a l'Opéra Garnier.

## Geografia

El 9è districte té una àrea de 2,179 km².

## Demografia

El 9è districte va assolir la seva població màxima el 1901, quan tenia 124.011 habitants. Des d'aleshores, s'ha convertit en un districte més comercial que residencial. A l'últim cens (1999), la població era de 55.838 habitants, i comptava amb 111.939 llocs de treball.

### Població històrica

| Any (dels censos francesos) | Població | Densitat (hab. per km²) |
| 1872 | 103.767 | 47,600 |
| 1901 (població màxima) | 124.011 | 56,912 |
| 1954 | 102.287 | 46,921 |
| 1962 | 94.094 | 43,182 |
| 1968 | 84.969 | 38,994 |
| 1975 | 70.270 | 32,249 |
| 1982 | 64.134 | 29,433 |
| 1990 | 58.019 | 26,626 |
| 1999 | 55.838 | 25,626 |

## Barris

Cadascun dels vint districtes de París se subdivideix en quatre barris (quartiers). Aquests són els quatre barris del 8è districte:
* Quartier Saint-Georges
* Quartier de la Chaussée-d'Antin
* Quartier du Faubourg Montmartre
* Quartier de Rochechouart

## Llocs del 9è districte
### Llocs d'interès

* Paris Olympia
* Folies Bergères
* Opéra Garnier
* Galeries Lafayette
* Printemps
* Musée Grévin
* Musée Gustave Moreau
* Parts de la zona Pigalle
* Takashimaya Paris

### Carrers i places

* Boulevard Haussmann (en part)
* Rue de la Chaussée-d'Antin
* Passage du Havre
* Square Montholon
# ADN (diari)

ADN va ser un diari gratuït fundat el 2005 i dissolt el 2011. Era editat per una societat controlada pel Grupo Planeta i dirigit per Albert Montagut, amb edicions a Barcelona, Lleida, Mallorca i València i a Castelló de la Plana. També tenia edicions a Bilbao, Madrid, Màlaga, Saragossa i Sevilla. Totes les edicions eren en castellà tret de la lleidatana, que es publicava en català.
Va aparèixer per darrera vegada el 22 de desembre de 2011, després d'haver intentat un rellançament sota el nom d'Adnplus. En el moment del seu tancament la seva tirada era de 509.646 exemplars. L'edició Barcelonina oferia 127.146 exemplars.

## Referències

* ↑ «el gratuït ADN tanca avui, després d'un rellançament fallit». Diari Ara [Barcelona], núm.388, 23-12-2011, p.53. ISSN: 2014-010X.

## Enllaços externs

* Plana web del periòdic Arxivat 2008-02-23 a Wayback Machine.
Viccionari
# A la cantonada (pel·lícula de 2018)

A la cantonada (alemany: In den Gängen) és una pel·lícula dramàtica alemanya del 2018, dirigida per Thomas Stuber, que tracta sobre la vida de la gent que omple prestatges en un supermercat fora de la ciutat. Va ser seleccionat per competir per l'Os d'Or a la secció de competició principal del 68è Festival Internacional de Cinema de Berlín, on va guanyar el Premi del Jurat Ecumènic. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Repartiment

* Franz Rogowski com a Christian
* Sandra Hüller com a Marion
* Peter Kurth com a Bruno
* Henning Peker com a Wolfgang
* Ramona Kunze-Libnow com a Irina
* Andreas Leupold com a Rudi
* Sascha Nathan com a Johnny
* Michael Specht com a Paletten-Klaus
* Matthias Brenner com a Jürgen

## Referències

* ↑ «Gus Van Sant's 'Don't Worry' Among First Berlinale Competition Titles to Be Unveiled». Variety, 18 December 2017. [Consulta: 22 December 2017].
* ↑ «Press Releases: Competition 68th Berlinale». Berlinale, 18 December 2017. [Consulta: 22 December 2017].
* ↑ «68th Berlinale: Awards of the Ecumenical Jury», 26-02-2018. Arxivat de l'original el 28 de febrer 2018. [Consulta: 27 febrer 2018].
* ↑ «In den gängen». Goita què fan, ara!. [Consulta: 3 novembre 2023].
# A la cantonada (pel·lícula de 2004)

A la cantonada (títol original en anglès: Around the Bend) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Jordan Roberts, estrenada l'any 2004. Ha estat doblada al català.

## Argument

Henry Lair, un arqueòleg que considera la seva família com la seva tribu, ha educat el seu net Jason durant tota la seva infantesa perquè la mare de Jason va morir quan era un bebè mentre que Turner, el seu pare, músic i petit truà a hores, ha desaparegut a la naturalesa. Anys més tard, quan el mateix Jason ha tingut un fill, Zach, Turner reapareix. Henry organitza d'amagat de tots un viatge en família per refer els llaços entre Turner i Jason.

## Repartiment

* Michael Caine: Henry Lair
* Josh Lucas: Jason Lair
* Christopher Walken: Turner Lair
* Jonah Bobo: Zach Lair
* Glenne Headly: Katrina
* David Eigenberg: John
* Gerry Bamman: Albert
* David Marciano: l'inspector
* Kathryn Hahn: Sarah
* Michael O'Neill: el cowboy

## Crítica

* "Un sòlid drama (...) una més que apreciable mostra de l'univers masculí (...) deixa és un regust amarg, lligat sobretot a alguns misteris que la trama no s'atreveix, o tal vegada no desitja, revelar del tot"

## Acollida

El film ha tingut una sortida limitada al cinema i ha informat aproximadament 580 000 $ al box-office mundial.
Recull un 28 % de crítiques favorables, amb una nota mitjana de 4,9/10 i sobre la base de 95 crítiques recollides, en el lloc Rotten Tomatoes
En el Festival de films del món de Mont-real, Jordan Roberts va assolir el premi especial del jurat i Christopher Walken el premi al millor actor. Walken ha igualment assolit el premi Satellite al millor actor secundari.

## Referències

* 1 2 S.A., (ASI) Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals,. «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules > A la cantonada». [Consulta: 5 novembre 2018].
* ↑ «Around the Bend (2004)» (en anglès). [Consulta: 5 novembre 2018].
* ↑ Ocaña, Javier «Around the Bend». El País.
* ↑ «Around the Bend (2004) - Box Office Mojo» (en anglès). [Consulta: 5 novembre 2018].
* ↑ «Around the Bend» (en anglès). [Consulta: 5 novembre 2018].
* ↑ «Around the Bend». [Consulta: 5 novembre 2018].
# Abraham Trembley

Abraham Trembley (Ginebra, 3 de setembre de 1710 — 12 de maig de 1784) va ser un naturalista suís. És conegut principalment pels seus estudis pioners sobres la Hydra i per ser un dels primers a desenvolupar la zoologia experimental. Va rebre la Medalla Cooper i va ser elegit membre de la Royal Society i de l'Acadèmia Francesa de les Ciències. Pels seus mèrits en el camp de l'experimentació alguns historiadors l'anomenen "el pare de la biologia".

## Referències

* ↑ «Abraham Trembley». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Ratcliff, Marc J. «Abraham Trembley’s Strategy of Generosity and the Scope of Celebrity in the Mid-Eighteenth Century». Isis, 95, 4, 01-12-2004, pàg. 555–575. DOI: 10.1086/430649. PMID: 16011294 [Consulta: 24 setembre 2006].
# Abraham Teerlink

Abraham Teerlink (Dordrecht, 5 de novembre de 1776 – Roma, 26 de maig de 1857 o bé juliol de 1857) fou un pintor i delineant d'Holanda Meridional del segle xix.

## Biografia i obra

Abraham Teerlink jr. va néixer en una família de classe mitjana, fill d'Abraham Teerlink sr. i de Johanna Smits. Després que mostrés interès en les arts, rebé ensenyament de Michiel Versteegh i més tard de J. Kelderman i Arie Lamme. Començà amb treballs de còpia d'artistes famosos (sota supervisió dels esmentats tutors), però esdevingué un pintor de paisatge, amb les seves pròpies composicions de paisatges sovint amb bestiar.
El 1807 va rebre el Prix de Rome com un dels tres millors pintors joves del Regne d'Holanda i per aquest motiu rebé també del rei Napoléon Louis Bonaparte un sou per viatjar i estudiar a París i Roma, on hi va anar durant dos anys. A París hi va passar un any i mig copiant i estudiant pintures del Louvre i l'Acadèmia sota supervisió del popular professor Jacques-Louis David, conjuntament amb el seu compatriota de Dordrecht, Leendert de Koningh. Llavors viatjà a Roma on hi va trobar feina el 1809 i hi romangué més temps del previst. Una vegada a l'estranger també va dedicar temps a la poesia en francès.
El 1810 s'instal·là de manera definitiva a Roma, encara que continuà participant en competicions artístiques al nord. El 1836 es casà amb l'artista Anna Muschi i el 1839 se li atorgà el grau de cavaller en l'Orde del Lleó Neerlandès del rei Guillem I dels Països Baixos. Teerlink mai no retornà als Països Baixos, però sí que proporcionà obres per a exposicions allà, de manera que hi guanyà un ampli reconeixement. A Roma es convertí en professor de belles arts. Fou nomenat membre honorífic de la Koninklijke Academie Voor Beeldende Kunsten Te Amsterdam (Acadèmia reial de belles arts d'Amsterdam) i d'unes quantes acadèmies de pintors italianes.

## Obres conegudes

* Cova de Neptú a Tívoli (en neerlandès, Grot van Neptunus te Tivoli)
* Vista de Camaldoli sobre les costes de Bajae i Misenum (1842; en neerlandès, Gezicht van Camaldoli op de kusten van Bajae, en Miseno)
* Paisatge amb bestiar (en neerlandès, Landschap met vee), al Museu Teyler
* Paisatge de riu amb bestiar a l'alba (en neerlandès, Rivierlandschap met vee bij opkomende zon), al Museu Teyler
* A Magdalena (en neerlandès, Eene Magdalena), després de Ticià

## Referències

* 1 2 J.L.van Dalen, red. P.C.Molhuysen and P.J.Blok, Nieuw Nederlandsch Biografisch Woordenboek 4a part p.1297 (publicat 1918, neerlandès)
* 1 2 3 4 5 6 7 A.J.van der Aa, Biographisch Woordenboek der Nederlanden 18a part, p.44 (1874, neerlandès)
* 1 2 Roeland van Eijnden and Adriaan van der Willigen, Geschiedenis der Vaderlandsche Schilderkunst 2a part, p.220-221 (1816 - 1840, neerlandès)
* ↑ Nota biogràfica, al Rijksbureau voor Kunsthistorische Documentatie (neerlandès)
* ↑ Galeries.nl Arxivat 2016-12-20 a Wayback Machine. (neerlandès)
# AXP

AXP té els següents significats:
* Púlsar anòmal de raigs X (del seu nom en anglès Anomalous X-ray Pulsar), magnetar que expulsa una gran quantitat d'energia en forma de raigs X
* Alpha AXP (de l'acrònim en anglès Almost eXactly PRISM), arquitectura de microprocessadors tipus RISC desenvolupada per Digital Equipment Corporation
* AXP també és el codi de la Borsa de Nova York d'American Express, empresa multinacional de serveis financers
# Abisko

Abisko (o Ábeskovvu en sami del nord) és un poble del nord de Suècia, a la Lapònia sueca, a 4 quilòmetres del Parc Nacional d'Abisko. El 2020 tenia 142 habitants.

## Referències

* ↑ «Statistiska småorter 2020, befolkning, landareal, befolkningstäthet per småort» (en suec). Oficina Central d'Estadística, 31 març 2022. [Consulta: 10 març 2024].

## Enllaços externs

* abisko.net