OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Santa (pel·lícula de 1932)

Santa és la primera pel·lícula mexicana sonora, realitzada el 1931 i estrenada el 1932. Fou dirigida per Antonio Moreno i protagonitzada per Lupita Tovar, amb un argument basada en la novel·la de Federico Gamboa. Fou estrenada a San Antonio. El 1994 la revista mexicana Somos la va incloure a la seva llista Les 100 millors pel·lícules del cinema mexicà en el lloc 67è.
Santa es considera la primera pel·lícula del cinema sonor de Mèxic amb so perfectament sincrònic a la imatge. No obstant això, la primera va ser El Águila y la Nopalera (1929) del director Miguel Contreras Torres, el curtmetratge sonor El Inocente (1929) amb les actuacions de Emilio Tuero i Adela Sequeyro, posteriorment, Más fuerte que el deber (1930) de Rafael Sevilla, amdues en sistemes de discos (Vitaphone). No obstant això, les tècniques utilitzades abans de Santa les van filmar en rotllos sense so i al moment de projectar-se eren sincronitzades amb discos Vitaphone que contenien la pista sonora i les feia difícils de sincronitzar. Mèxic és el primer país de Llatinoamèrica i parla hispana a filmar un llargmetratge sonor amb el sistema òptic Rodríguez Sound Recording System, el sistema sonor mexicà, de Joselito Rodríguez.
La cinta es va filmar en Chimalistac, lloc on la novel·la transcorre, i va ser estrenada en la Ciutat de Mèxic el 30 de març de 1932.

## Sinopsi

Santa (Lupita Tovar) és una dona humil i d'una bellesa inusual que viu a Chimalistac, un poblat al sud i als afores de la Ciutat de Mèxic dels anys 1930s. La seva gran bellesa fa que els homes es fixin en ella, i així passa amb Marcelino (Donald Reed), un soldat que l'enganya i després l'abandona. Santa es troba sola, perquè a causa dels abusos de Marcelino la seva família la rebutja i és expulsada de Chimalistac. Per sobreviure Santa es veu obligada a emprar-se en un prostíbul, fet que la convertirà en una dona cínica i desgraciada. Al bordell, Santa es troba immersa en un triangle amorós, ja que està enamorada del torero Jarameño (Juan José Martínez Casado) qui la menysprea, però és a més estimada secretament pel pianista cec del lloc, Hipólito (Carlos Orellana).

## Repartiment

* Lupita Tovar, com a Santa.
* Carlos Orellana, com a Hipòlito.
* Juan José Martínez Casado, com Jarameño.
* Donald Reed, com Marcelino.
* Mimí Derba

## Referències

* ↑ Grant Wood, Andrew. Agustin Lara A Cultural Biography. Oxford, UK: Oxford University Press, 2014. ISBN 9780199976744.
* ↑ Agrasánchez, Jr., Rogelio. Mexican Movies in the United States. first. McFarland, Incorporated, Publishers, 17 juny 2011.
* ↑ Historia del Cine - Monografias.com
* ↑ 1931: El cine sonoro mexicano del portal Los cineastas: Una realidad diferente

## Vegeu també

* Cinema sonor
* Cinema mexicà
# (807) Ceraskia

(807) Ceraskia és un asteroide pertanyent al cinturó d'asteroides descobert el 18 d'abril de 1915 per Maximilian Franz Wolf des de l'observatori de Heidelberg-Königstuhl, Alemanya. Està nomenat en honor de l'astrònom rus Vítold Tseraski (1849-1925). Forma part de la família asteroidal d'Eos.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 23 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* ↑ «Families of Asteroids» (en anglès). Japanese Journal of Astronomy and Geophysics, 1, 1922, pàg. 55-94.

## Enllaços externs

* «(807) Ceraskia» (en anglès). Minor Planet Center.
# Llista de Creus de Sant Jordi/2002/Entitats
#### Entitats

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Entitat | Wikidata | Descripció |
| Castellers de Barcelona | Q2941385 | colla castellera |
| L'Avenç | Q3202751 | revista històrica en català |
| Cercle Català de Madrid | Q5667884 | |
| Associació Catalana de Municipis i Comarques | Q8206931 | |
| Revista Jurídica de Catalunya | Q9068474 | Publicació jurídica |
| La Passió d'Olesa de Montserrat | Q11687725 | representació teatral sobre la Passió de Jesús |
| Agrupació Musical Senienca | Q11904329 | |
| Cercle Catòlic de Gràcia | Q11913523 | associació social i cultural |
| Federació de Colles de Sant Medir | Q11921694 | agrupació de Colles de Sant Medir |
| Federació de Municipis de Catalunya | Q11921695 | Entitat formada per municipis constituïda per a la defensa i la promoció de l'autonomia local |
| La Locomotora Negra | Q11930571 | |
| Orfeó de Sants | Q11939485 | Agrupació coral de Sants (Barcelona) |
| Ràdio Olot | Q11946444 | emissora de ràdio local de la ciutat d'Olot |
| Ateneu Hortenc | Q16172243 | associació cultural d'Horta |
| Club Tennis de la Salut | Q16188892 | |
| ASPROS | Q20100294 | |
| Col·legi Major Universitari La Salle de Barcelona | Q20100424 | |
| Reial i Venerable Congregació de la Puríssima Sang de Nostre Senyor Jesucrist de Tarragona | Q20101660 | |
# Gemma Brió i Zamora

Gemma Brió i Zamora (Badalona, 1972) és una dramaturga i actriu de teatre, cinema i televisió catalana.
Ha participat a diverses obres de teatre com Germans de sang, El retaule del flautista, Do'm, L'inspector o El curiós incident del gos a mitjanit. A televisió ha aparegut a les sèries Poblenou (1994), Rosa (1995-1996), El cor de la ciutat (2000) o Les de l'hoquei, i en diverses pel·lícules com ara Ismael (2013).
Ha escrit l'obra de teatre Llibert, amb la que va quedar finalista dels Premis Max 2015 a la categoria d'Autoria Revelació. i va guanyar el premi butaca al millor text teatral.

## Filmografia seleccionada
### Cinema

| Any | Títol | Personatge | Direcció |
| 2015 | Transeúntes | Marta | Luis Aller |
| 2013 | Ismael | Leyre | Marcelo Piñeyro |
| 2005 | Noche (curtmetratge) | Alicia | Germán García |
| 2000 | La sombra de Peter Pan (curtmetratge) | Viki | Jorge Barrio |

### Televisió

| Any | Títol | Personatge | Direcció | Emissora | Anotacions |
| 2019-2020 | Les de l'hoquei | Olga Terrats Herraiz | Patrícia Font | TV3 | Secundari (12 episodis) |
| 2012 | Kubala, Moreno i Manchón | indeterminat | Kiko Ruiz i Abigail Schaaff | TV3 | Episòdic (1 episodi: «Esperances i certeses») |
| 2011 | La sagrada família | Paula | María Almagro (2011) | TV3 | Episòdic (1 episodi: «Època de zel») |
| 2006-2009 | El cor de la ciutat | Marga | Direcció múltiple | TV3 | Secundari (36 episodis) |
| 1996 | Rosa, punt i apart | Anna | Enric Banqué | TV3 | Principal (2 episodis) |
| 1995-1996 | Rosa | Anna | Enric Banqué, Eduard Cortés i Sílvia Quer | TV3 | Principal (29 episodis) |
| 1994 | Poblenou | Anna | Direcció múltiple | TV3 | Principal (193 episodis) |

### Teatre (dramaturga)

| Any | Títol | Teatre | Anotacions |
| 2014 | Llibert | Almeria Teatre i Biblioteca de Catalunya | Gira al Teatro de La Abadia de Madrid (2015) |

## Premis i nominacions

| Any | Premi | Categoria | Nominació | Resultat |
| 2014 | Premi crítica "Serra d'or" de teatre | Millor espectacle teatral | Llibert | guanyadora |
| 2014 | Premis Butaca | Millor actriu | Llibert | nominada |
| 2014 | Premis Butaca | Millor espectacle petit format | Llibert | guanyador |
| 2014 | Premis Butaca | Millor text teatral | Llibert | guanyador |
| 2015 | Premis Max | Autoria Revelació | Llibert | nominada |
| 2015 | Premis Max | Millor espectacle revelació | Llibert | nominat |

## Referències

* 1 2 3 Porras, Darío «Dos famosos actors catalans, indignats amb els TN: "M'irrita profundament"». En Blau - El Nacional, 07-04-2020.
* ↑ «Rosa - programa». CCMA.cat. [Consulta: 21 abril 2020].
* ↑ «Gemma Brió: “I si tot el que explico a l'obra m’ho hagués inventat?”». nuvol.cat. [Consulta: 11 gener 2015].
* ↑ «Gemma Brió escriu i protagonitza «Llibert»». TV3. [Consulta: 11 gener 2015].
* 1 2 «Premios Max» (en castellà). premiosmax.com. [Consulta: 21 gener 2016].
# Surf City (Nova Jersey)

Surf City és una població dels Estats Units a l'estat de Nova Jersey. Segons el cens del 2007 tenia 1.549 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Surf City tenia 1.442 habitants, 706 habitatges, i 420 famílies. La densitat de població era de 773,3 habitants/km².
Dels 706 habitatges en un 13% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,6% hi vivien parelles casades, en un 7,1% dones solteres, i en un 40,4% no eren unitats familiars. En el 34,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 19,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,04 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,61.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 12,4% tenia menys de 18 anys, un 5,1% entre 18 i 24, un 21,6% entre 25 i 44, un 26,8% de 45 a 60 i un 34,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 53 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.190 $ i la renda mediana per família de 50.268 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.625 $ mentre que les dones 25.208 $. La renda per capita de la població era de 26.632 $. Aproximadament el 5,6% de les famílies i el 7,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Surf City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Surf City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Red Lake Falls

Red Lake Falls és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 1.590 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Red Lake Falls tenia 1.590 habitants, 608 habitatges, i 380 famílies. La densitat de població era de 289,6 habitants per km².
Dels 608 habitatges en un 33,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,2% hi vivien parelles casades, en un 9,5% dones solteres, i en un 37,5% no eren unitats familiars. En el 32,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,35 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,4% tenia menys de 18 anys, un 8,2% entre 18 i 24, un 24,5% entre 25 i 44, un 20,4% de 45 a 60 i un 21,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.536 $ i la renda mediana per família de 41.413 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.792 $ mentre que les dones 20.185 $. La renda per capita de la població era de 15.177 $. Entorn del 8,3% de les famílies i l'11,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Red Lake Falls». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Red Lake Falls». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Santuari de la Mare de Déu de Vallverd

El santuari de la Mare de Déu de Vallverd és un santuari que es troba al municipi de l'Alguer (Sardenya), enmig de la vall que, vora l'Escala Picada, donà també el nom a un antic llogaret.
El santuari és regit pel capítol alguerès. El primer diumenge després de Pasqua hi té lloc un aplec. La imatge de la Mare de Déu és de rostre negre i és dita "del Pilar". És considerada patrona de l'Alguer.

## Referències

* ↑ «Santuari de la Mare de Déu de Vallverd». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Bibliografia

* MANUNTA, Francesc. El Santuari de la Mare de Déu de Vallverd a l'Alguer. Miscel·lània Josep Vallverdú. Lleida : Institut d'Estudis Ilerdencs, 1987, p. 453-472
# Naples (Utah)

Naples és una població dels Estats Units a l'estat de Utah. Segons el cens del 2000 tenia 1.300 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Naples tenia 1.300 habitants, 402 habitatges, i 344 famílies. La densitat de població era de 76,9 habitants per km².
Dels 402 habitatges en un 50,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 74,6% hi vivien parelles casades, en un 8,7% dones solteres, i en un 14,4% no eren unitats familiars. En l'11,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,23 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,53.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 38% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 27,8% entre 25 i 44, un 18,4% de 45 a 60 i un 8,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 29 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 43.158 $ i la renda mediana per família de 47.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 38.625 $ mentre que les dones 25.000 $. La renda per capita de la població era de 14.517 $. Entorn del 4,7% de les famílies i el 6,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Naples». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Naples». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Peix napoleó

El peix napoleó (Cheilinus undulatus) és una espècie de peix de la família dels làbrids i de l'ordre dels perciformes que es troba des del Mar Roig fins a Sud-àfrica, les Tuamotu, les Illes Ryukyu i Nova Caledònia.
Els mascles poden assolir els 229 cm de longitud total i 191 kg de pes.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
# ((( j )))

((( j ))) (pronunciat: jota) és un grup de música en català que mescla cançó, jazz, funk i poesia. És actiu després de 2008.
La formació va néixer el 2008, en què van ser finalistes de l'Enganxa't a la música. També van ser classificats a la segona fase del Sona9. Durant el 2010 van col·laborar als CDs del fanzín Malalletra.
El novembre de 2011 van publicar Vincle, el seu primer treball, amb poemes musicats de Dolors Miquel i Joan Brossa, i col·laboracions de Rusó Sala, BlancaLlum Vidal i la mateixa Dolors Miquel.

## Discografia

* ((( j ))) en directe (EP, 2012)
* Vincle (LP, 2011)

## Referències

* ↑ 'Finalistes del concurs Enganxa't a la música' El crack del Sona9, 20 de setembre de 2008
* ↑ 'Aquests són els 18 classificats a la segona fase del Sona 9' Enderrock, 17 de juny de 2008
* ↑ 'El nou malalletra dedicat a la natura inclou el disc 'No trepitgeu l'herva Enderrock
* ↑ «Vincle entre la cançó, el jazz i el funk», Helena Morén Alegret, Enderrock, 19 de desembre de 2011
* ↑ 'Visca la Mala Lletra' Cabaret Elèctric d'iCatfm, 14 de gener de 2009

## Enllaços externs

* «((( j )))». Viasona.
# Biòpsia estereotàctica

La biòpsia estereotàctica (sovint com biòpsia estereotàctica per punció amb agulla gruixuda) és un procediment de biòpsia que utilitza un ordinador i imatges realitzades en almenys dos plans per localitzar una lesió diana (com un tumor o microcalcificacions a la mama) en un espai tridimensional i guiar l'extracció de teixit. La biòpsia del estereotàctica fa servir el principi de paral·laxi per determinar la profunditat o "dimensió Z" de la lesió objectiu.
La biòpsia estereotàctica és àmpliament utilitzada pels radiòlegs especialitzats en imatges de mama per obtenir mostres de teixit que contenen microcalcificacions, que poden ser un signe primerenc de càncer de mama.
# Fuchs

Fuchs és el nom dels següents personatges:
* Anton Fuchs (Múnic, 1849–1925), baríton i director d'escena alemany
* Georg Friedrich Fuchs, músic alemany
* Josef Fuchs, ciclista suís
* Johann Nepomuk von Fuchs, mineralogista alemany
* Klaus Fuchs, físic teòric i espia atòmic
* Lazarus Fuchs (1833-1902), matemàtic alemany
* Leonhart Fuchs, metge i botànic alemany
* Robert Fuchs, compositor austríac
* Wolfgang Fuchs (1915-1997), matemàtic jueu alemany
# Sunna (bisbe arrià)

Sunna fou bisbe arrià de Mèrida del 582 al 588.
Era got i va ser nomenat per decisió del rei Leovigild el 582.
Va prendre part a la conspiració contra el bisbe catòlic Masona o contra el mateix rei Recared el 588, que fou dominada pel dux de la Lusitània Claudi.
Sunna fou expulsat i va rebre l'oferta de rebre un altre bisbat si es convertia al catolicisme (el bisbat arrià de Mèrida va quedar suprimit i el catòlic ja estava cobert; en tot cas el bisbat ofert no seria metropolità). Sunna s'hi va negar i va ser desterrat, marxant a Mauritània on va propagar l'arrianisme fins a la seva mort violenta, la data de la qual es desconeix (se suposa que fou al voltant del 600).

## Referències

* 1 2 3 4 E. A. Thompson, Los godos en España, Madrid 1971, quarta edició 1990, ISBN 84-206-1321-5 (castellà) (títol original The Goths in Spain, 1969 (anglès))
# Natàlia Naríxkina

Natàlia Kiril·lovna Narixkina (en rus: Наталья Кирилловна Нарышкина), va ser la segona esposa del tsar Aleix I i mare de Pere I de Rússia.
Va néixer a Moscou l'1 de setembre de 1651 descendent d'una família de boiars tàrtars, filla de Kiril Narixkin (1623-1691) i d'Anna Leontieva (1627-1706). El 22 de gener de 1671 es va casar a la capital russa amb Aleix I, després que ell enviudés de la seva primera dona Maria Miloslàvskaia, i li va donar tres fills:
* Pere (1672-1725), casat primer amb Eudòxia Lopukhinà i després amb Marta Skavrónskaia (1684-1727).
* Natàlia (1673-1716).
* Fiódor (1674-1677).
A la mort d'Aleix, el 1676 va pujar al tron el seu fillastre Teodor III, qui va poder gaudir molt poc del poder, ja que va morir als pocs anys el 1682, succeint-lo el seu germà Ivan V, igual que Teodor, fill del seu marit amb la seva primera dona Maria Miloslàvskaia.
No obstant això Ivan era físicament i mentalment discapacitat, per la qual cosa ho va fer governar en conjunt amb el seu fill Pere que era tot just un adolescent, de manera que Natàlia es converteix llavors en regent.
No obstant això a causa de la revolta provocada per Sofia Aleksandrovna Romanov, germana d'Ivan V que aspirava al poder a través de la manipulació del limitat tsar, va ser relegada del govern. Els seus germans van ser assassinats i el seu pare obligat a amagar-se en un convent.
Mentre Sofia governa a través d'Ivan, Natàlia visqué lliure de perills però en la pobresa, i havia de demanar contínuament ajuda a l'Església per sobreviure. Va passar gran part del temps al palau estiuenc d'Aleix, a 5 quilòmetres de Moscou, amb el seu fill Pere.
L'agost de 1689 Pere va complir la majoria d'edat, per la qual cosa li va demanar a Sofia que lliurés el poder, en negar-se aquesta i amenaçar amb una nova revolta, va ser enderrocada. Pere i Ivan van continuar governant en conjunt, fins a la mort del segon el 1696, des de llavors Pere es va proclamar com Tsar únic i legítim arribant més tard a ser conegut com El Gran.
Natalia va morir el 4 de febrer de 1694 després d'una curta malaltia que va durar només dos dies.

## Enllaços externs

* http://awt.ancestrylibrary.com
# Santos Hernández Calvo

Santos Hernández Calvo (Madrid, 4 de gener de 1967), fou un ciclista espanyol, professional entre 1988 i 1998. Encara que es defensava bé a la muntanya, la seva principal victòria va ser a la Volta a la Comunitat de Madrid.

## Palmarès

* 1987
** 1r a la Volta a la Comunitat de Madrid
* 1989
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Aragó
* 1994
** Vencedor d'una etapa a la Vuelta a los Valles Mineros

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1989. 27è de la classificació general
* 1990. 38è de la classificació general
* 1991. 27è de la classificació general
* 1992. 39è de la classificació general
* 1993. 43è de la classificació general
* 1994. 36è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1991. 20è de la classificació general
* 1993. 42è de la classificació general
* 1995. Abandona (19a etapa)

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a cyclebase.nl
# Naples Park

Naples Park és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 6.741 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Naples Park tenia 6.741 habitants, 2.737 habitatges, i 1.757 famílies. La densitat de població era de 2.133,4 habitants/km².
Dels 2.737 habitatges en un 28,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,4% hi vivien parelles casades, en un 10,8% dones solteres, i en un 35,8% no eren unitats familiars. En el 24,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,4% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 33,1% entre 25 i 44, un 22,2% de 45 a 60 i un 15% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 107,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.820 $ i la renda mediana per família de 45.441 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.923 $ mentre que les dones 28.038 $. La renda per capita de la població era de 21.150 $. Entorn del 4,6% de les famílies i el 7,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Naples Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Naples Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Pic de la Riudera

El Pic de la Riudera és una muntanya de 1.189,7 m alt a cavall dels termes comunals de Castell de Vernet i Saorra, tots dos de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord.
És a la zona més nord-occidental del terme de Castell de Vernet, a prop a ponent d'aquest poble, i al nord-oriental de Saorra, també a prop a llevant d'aquest segon poble.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «33 - Castell». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan. «159 - Saorra i Torèn». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Castell de Vernet». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8. .

## Referències

* ↑ El Pic de la Riudera en els ortofotomapes de l'IGN