OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Copa Intertoto de la UEFA 2002

La Copa Intertoto de la UEFA 2002 va ser la 42a edició de la Copa Intertoto i la 8a des que l'organitza la UEFA.

## Primera ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Rijeka | 3–3(c) | St Patrick's Athletic | 3–2 | 0–1 |
| Lokeren | 5–4 | WIT Georgia | 3–1 | 2–3 |
| Santa Clara | 5–3 | Shirak | 2–0 | 3–3 |
| BATE Borisov | 3–0 | AB | 1–0 | 2–0 |
| Obilić | 2–3 | Haka | 1–2 | 1–1 |
| Zürich | 8–2 | Brotnjo | 7–0 | 1–2 |
| Gloria Bistrița | 2–0 | Union Luxemburg | 2–0 | 0–0 |
| Trencin | 3–6 | Slaven Belupo | 3–1 | 0–5 |
| Constructorul Cioburciu | 0–4 | Synot | 0–0 | 0–4 |
| Helsingborgs | 1–0 | Koper | 1–0 | 0–0 |
| Budapest Honvéd | 0–1 | Žalgiris | 0–1 | 0–0 |
| St. Gallen | 11–1 | B68 Toftir | 5–1 | 6–0 |
| Zagłębie Lubin | 1–2 | Dinaburg | 1–1 | 0–1 |
| Brno | 1–6 | F.C. Ashdod | 0–5 | 1–1 |
| Enosis Neon Paralimni | 1–5 | Bregenz | 0–2 | 1–3 |
| União de Leiria | 2–4 | Levadia | 0–3 | 2–1 |
| Valletta | 1–2 | Teuta | 1–2 | 0–0 |
| Coleraine | 7–2 | Sant Julià | 5–0 | 2–2 |
| Marek | 3–1 | Caersws | 2–0 | 1–1 |
| Cementarnica 55 | 3–4 | FH | 1–3 | 2–1 |

## Segona ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Slaven Belupo | 3–0 | Belenenses | 2–0 | 1–0 |
| Coleraine | 2–4 | Troyes | 1–2 | 1–2 |
| 1860 Múnic | 0–5 | BATE Borisov | 0–1 | 0–4 |
| Vila-real | 4–2 | FH | 2–0 | 2–2 |
| Fulham | (c)1–1 | Haka | 0–0 | 1–1 |
| Sochaux | 4–1 | Žalgiris | 2–0 | 2–1 |
| Gent | (c)3–3 | St Patrick's Athletic | 2–0 | 1–3 |
| Stuttgart | 3–0 | Lokeren | 2–0 | 1–0 |
| Torino | 2–1 | Bregenz | 1–0 | 1–1 |
| Krylia Sovetov | 4–0 | Dinaburg | 3–0 | 1–0 |
| Teplice | 9–2 | Santa Clara | 5–1 | 4–1 |
| Willem II | 2–1 | St. Gallen | 1–0 | 1–1(pr) |
| Zürich | 1–0 | Levadia | 1–0 | 0–0 |
| Synot | 4–2 | Helsingborgs | 4–0 | 0–2 |
| Gloria Bistrița | 3–1 | Teuta | 3–0 | 0–1 |
| F.C. Ashdod | 1–2 | Marek | 1–1 | 0–1 |

## Tercera ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Krylia Sovetov | 3–3(c) | Willem II | 3–1 | 0–2 |
| NAC | 1–1(c) | Troyes | 1–1 | 0–0 |
| Stuttgart | 4–3 | Perugia | 3–1 | 1–2 |
| Fulham | 2–1 | Egaleo | 1–0 | 1–1 |
| Gloria Bistrița | 0–3 | Lille | 0–2 | 0–1 |
| Kaiserslautern | 2–5 | Teplice | 2–1 | 0–4 |
| Bologna | 2–0 | BATE Borisov | 2–0 | 0–0 |
| Málaga | 4–1 | Gent | 3–0 | 1–1 |
| Marek | 1–6 | Slaven Belupo | 0–3 | 1–3 |
| Synot | 0–3 | Sochaux | 0–3 | 0–0 |
| Torino | 2–2(p) | Vila-real | 2–0 | 0–2 |
| Zürich | 2–3 | Aston Villa | 2–0 | 0–3 |

## Quarta ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Fulham | 3–0 | Sochaux | 1–0 | 2–0 |
| Lille | 3–1 | Aston Villa | 1–1 | 2–0 |
| Stuttgart | 3–1 | Slaven Belupo | 2–1 | 1–0 |
| Vila-real | 3–0 | Troyes | 0–0 | 3–0 |
| Málaga | 3–1 | Willem II | 2–1 | 1–0 |
| Bologna | 8–2 | Teplice | 5–1 | 3–1 |

## Cinquena ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Vila-real | 1–2 | Málaga | 0–1 | 1–1 |
| Bologna | 3–5 | Fulham | 2–2 | 1–3 |
| Lille | 1–2 | Stuttgart | 1–0 | 0–2 |

## Enllaços externs

* Resultats a RSSSF
# Lewisburg (Pennsilvània)

Lewisburg és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 5.620 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lewisburg tenia 5.620 habitants, 1.778 habitatges, i 787 famílies. La densitat de població era de 2.214,2 habitants/km².
Dels 1.778 habitatges en un 17,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 33,7% hi vivien parelles casades, en un 8,5% dones solteres, i en un 55,7% no eren unitats familiars. En el 42,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,97 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,64.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 10% tenia menys de 18 anys, un 45,9% entre 18 i 24, un 16,4% entre 25 i 44, un 12,8% de 45 a 60 i un 14,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 22 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.137 $ i la renda mediana per família de 53.409 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.727 $ mentre que les dones 25.436 $. La renda per capita de la població era de 14.146 $. Entorn del 6,3% de les famílies i el 22,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lewisburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lewisburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Friendship (Wisconsin)

Friendship és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 698 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Friendship tenia 698 habitants, 257 habitatges, i 157 famílies. La densitat de població era de 302,8 habitants per km².
Dels 257 habitatges en un 29,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44% hi vivien parelles casades, en un 10,9% dones solteres, i en un 38,9% no eren unitats familiars. En el 34,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 19,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,31 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,1% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 27,7% entre 25 i 44, un 18,9% de 45 a 60 i un 22,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 109,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.615 $ i la renda mediana per família de 33.438 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.375 $ mentre que les dones 21.458 $. La renda per capita de la població era de 14.773 $. Aproximadament el 16,4% de les famílies i el 23,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Friendship» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Friendship». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Kudímkar

Kudímkar (en rus: Кудымкар) és una ciutat de Rússia, es troba al territori de Perm. El 2023 tenia 28.630 habitants. Es troba a la confluència entre els rius Inva i Kuva, de la conca del Kama, a 146 km al nord-oest de Perm i a 1.082 km al nord-est de Moscou.

## Història

Kudímkar fou fundada durant el segle XVI, i fou capital del districte autònom dels Komis-Permiak, que s'integrà en el krai de Perm l'1 de desembre de 2005.

## Referències

* ↑ «Recensements et estimations de la population depuis 1897». — «Office fédéral de statistiques, Recensement de la population russe de 2010». — arxiu comprimit «Population résidente par municipalité de la fédération de Russie au Plantilla:1er janvier 2012». — arxiu comprimit «Population résidente par municipalité de la fédération de Russie au Plantilla:1er janvier 2013».
# Wadi Hanifa

Wadi Hanifa (àrab: وادي حنيفة, Wādī Ḥanīfa), antigament Wadi al-Arad (àrab: وادي العرض, Wādī al-ʿAraḍ), és una vall o uadi del Najd, a l'Aràbia Saudita, que pren el nom de la tribu dels Hanifa, que ocupava la regió a l'inici de l'islam.
El riu o uadi neix al jabal Tuwayk en direcció a Riyad, amb un curs de 150 km (amplada entre 300 i 600 metres), passa per al-Kharj (on se l'anomena wadi al-Sahba) i segueix fins a la riba del golf Pèrsic, prop de la península de Qatar. La ciutat històrica de Yamama (o al-Yamama) estava a la vora d'aquest uadi, però avui dia no són més que alguns llogarets dispersos, i la ciutat hauria estat destruïda per una crescuda violenta, de les que Riyadh i al-Diriyya es van salvar per estar a un nivell més alt.

## Referències

* Enciclopèdia de l'Islam, XI, 18
# Carr (cràter)

Carr és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 31,9 km de diàmetre. Porta el nom d'Emily Carr (1871-1945), pintora canadenca, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1994.

## Referències

* ↑ «Carr». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Strabo (cràter)

Strabo és un cràter d'impacte que es troba a prop dels llimbs nord-est de la Lluna. En aquest angle, el cràter apareix de forma ovalada a causa de l'escorç. Està unit a la vora nord del cràter De La Rue. A l'oest hi ha el cràter més petit Thales. Al nord es localitza una cadena de tres cràters de dimensions comparables, designats Strabo L, Strabo B i Strabo N.
* Localització de Strabo (superior dreta de la imatge)
* Cràters satèl·lit
* Fotografia de la missió Lunar Orbiter 4 (1967)
La vora interior de Strabo té terrasses, amb un cràter petit que travessa la paret est. L'interior ha estat inundat en el passat per la lava, i actualment és relativament pla.

## Cràters satèl·lit

Per convenció aquests elements són identificats en els mapes lunars posant la lletra en el costat del punt central del cràter que està més proper a Strabo.
| Strabo | Coordenades | Diàmetre |
| B | 64° 36′ N, 55° 30′ E﻿ / ﻿64.6°N,55.5°E﻿ / 64.6; 55.5﻿ (Strabo B) | 23 km |
| C | 67° 06′ N, 59° 18′ E﻿ / ﻿67.1°N,59.3°E﻿ / 67.1; 59.3﻿ (Strabo C) | 17 km |
| L | 64° 12′ N, 53° 24′ E﻿ / ﻿64.2°N,53.4°E﻿ / 64.2; 53.4﻿ (Strabo L) | 26 km |
| N | 64° 48′ N, 57° 48′ E﻿ / ﻿64.8°N,57.8°E﻿ / 64.8; 57.8﻿ (Strabo N) | 25 km |

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Barraca de cala Pelosa

Barraca de cala Pelosa és una construcció popular del municipi de Roses (Alt Empordà) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Barraca o botiga comunal dels pescadors de Roses, vora la platja de Cala Pelosa.
L'edifici és de planta baixa amb teulada d'un sol vessant, planta rectangular i un cos sobresortint a Nord-oest. L'interior no és compartimentat.
L'entrada és a migdia i els murs, fets de rebles i morter, són arrebossats i emblanquinats de dins i de fora. A dins hi ha dues llars, la cuina i els pedrissos. S'ha arreglat el paviment i altres elements i a l'exterior del mur de ponent s'ha col·locat una figura de sant Pere.
L'entorn és també agençat, amb ombreres, bancs i taules fetes amb moles. S'han plantat arbres, principalment tamarius, i l'esplanada propera a la platja s'ha arreglat.
A uns 30 m a ponent del refugi hi ha un pou comunal. És cilíndric, molt estret, fet amb rebles i morter. El brocal s'eleva amb una coberta de quart d'esfera. Aquesta part ha estat refeta modernament i emblanquinada. L'aigua del pou és potable.

## Història

Ja existia al segle xvii segons es desprèn de la documentació relativa als llargs plets que hi hagué pels drets de pescar, amb arts, encesa i altres arreus, en aquesta cala i la propera de Jòncols entre les Universitats de les viles de Roses i de Cadaqués.
Entre les raons dels de Roses hi havia el fet d'haver bastit la torre de guaita de Norfeu, aleshores ja derruïda (1672-1673): …resulta que en lo Capdenofeu entra la cala de Ioncols y la Pelosa está constrhuida una Torra pera guarda de ditas calas… consta que dita torra fou construhida y fabricada en lo Capdenofeu… per los particulars, Y Universitat de Roses…
Els de Cadaqués, entre les seves raons deien que: … ditas calas son mes cerca de Cadaques que de roses, y que en ellas hi ha botigas de pescadors de Cadaqués….
Hi hagué sentències amb intents de solucionar el problema i, el maig de 1674 un ajust de caràcter salomònic. La sentència definitiva donà raó als de Roses i posà el límit a la riera de Jòncols, que ha perdurat.
Actualment, les botigues comunals ja pràcticament no serveixen per als afers de la pesca. Tanmateix, els pescadors de Roses en tenen cura i han arranjat la barraca de la pelosa i l'entorn per a passar dies de lleure. Als darrers anys del franquisme es va haver de lluitar contra els intents de privatitzar aquests edificis i espais comunals.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 «Barraca de cala Pelosa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 agost 2014].

## Enllaços externs

* Barraca de cala Pelosa, fitxa del catàleg de l'Ajuntament
# Josep Rodés

Josep Rodés (Catalunya, segle xx) fou un porter d'handbol d'onze.
Jugador del FC Barcelona, hi competí durant onze temporades entre 1944 i 1955 amb el qual guanyà set Campionats de Catalunya i cinc d'Espanya. També aconseguí quatre Trofeus President (1946, 1949, 1951 i 1953), un Trofeu de la Federació Catalana (1950) i un de la Federació Espanyola (1950), entre d'altres. Internacional amb la selecció espanyola d'handbol en sis ocasions, formà part de l'equip que disputà el primer partit internacional contra França al camp de les Corts el març de 1949.

## Palmarès
### Clubs

* 7 Campionats de Catalunya d'handbol d'onze: 1944-45, 1945-46, 1946-47, 1948-49, 1950-51, 1953-54, 1954-55
* 5 Campionat d'Espanya d'handbol d'onze: 1944-45, 1945-46, 1946-47, 1948-49, 1950-51

## Referències

* ↑ «Josep Rodés». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Domènech i Serras, 2021, p. 61-67.

## Bibliografia

* Domènech, Ramon; Serras, Manel. Història de l'handbol del FC Barcelona = Historia del balonmano del FC Barcelona ( PDF). 6a edició. Barcelona: Associació de Veterans d'Handbol del FC Barcelona, 2021 [Consulta: 26 setembre 2021].
# Vójega

Vójega (en rus: Вожега) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Vólogda, a Rússia, que el 2017 tenia 6.156 habitants. És la seu administrativa del districte homònim.

## Pobles del districte de Vójega

Abaturikha

## Referències

* ↑ Закон Вологодской области от 6 декабря 2004 г. N 1111-ОЗ «Об установлении границ Вожегодского муниципального района, границах и статусе муниципальных образований, входящих в его состав»
# Roman Wójcicki

Roman Wójcicki (Nysa, 8 de gener de 1958) és un exfutbolista polonès de la dècada de 1980.
Fou 62 cops internacional amb la selecció polonesa amb la qual participà en la Copa del Món de Futbol de 1978, a la Copa del Món de Futbol de 1982 i a la Copa del Món de Futbol de 1986.
Pel que fa a clubs, defensà els colors d'Odra Opole, Śląsk Wrocław, Widzew Łódź, FC Homburg (Alemanya) i Hannover 96 (Alemanya).

## Referències

* ↑ Roman Wójcicki Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ «Roman Wójcicki» (en polish). 90 Minut. [Consulta: 21 gener 2010].
# Lancy

Lancy és un municipi suís del cantó de Ginebra.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Josep Simó

Josep Simó és el nom dels següents personatges:
* Josep Simó Amat (? 1815 - ? finals del segle XIX) Metge i propietari
* Josep Simó i Bofarull (Reus 1890 - 1966) Arquitecte
* Josep Simó i Fontcuberta (Segle XIX) Arquitecte
* Josep Maria Simó i Huguet (Amposta 1950) Arquitecte i polític
* Josep Maria Simó Nogués (Torrent 1927 - València 2001) Empresari i financer
* Josep de Simó (Reus 1655 - 1730) Alcalde de Reus (1721-1723)
# Musaranya d'Etiòpia

La musaranya d'Etiòpia (Crocidura phaeura) és una espècie de mamífer eulipotifle de la família de les musaranyes (Soricidae) endèmica d'Etiòpia. Els seus principals problemes són el fet d'ocupar un territori petit i la destrucció de l'hàbitat a causa de l'expansió agrícola.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 Lavréntxenko, L. (2016). "Crocidura phaeura (errata version published in 2017)." 2016 Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, edició 2016. [Consulta: 4 abril 2023]

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# La Talaia (els Omellons)

La Talaia és una muntanya de 454 metres que es troba entre els municipis dels Omellons i Vinaixa, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# William Booth

William Booth (Nottingham, el 10 d'abril 1829 - † Londres, el 20 d'agost de 1912) fou un pastor metodista britànic fundador de l'Exèrcit de Salvació.

## Biografia

William Booth va ser l'únic dels quatre nens de Samuel Moss Mary Booth i Booth que va sobreviure. El seu pare era un contractista de paleta i el negoci no funcionava massa bé, la família no tenia recursos, i Samuel es va veure obligat a posar el seu fill a treballar quan només tenia tretze anys. La seua primera feina fou a unes cases d'empenyorament. No va poder acabar els seus estudis, però això no el convertia en analfabet, ja que solia llegir i escriure, i practicar el discurs.
La seva adolescència la va passar en un barri popular de la ciutat industrial de Nottingham. La seua família era tradicionalment anglicana i rebé la seva primera educació religiosa a l'edat de tretze anys en contacte amb l'església metodista.
Fou pastor en els barris pobres de l'est de Londres on va fundar l'Exèrcit de salvació.

## Referències

* ↑ Blocker, Jack S.; Fahey, David M.; Tyrrell, Ian R. «Salvation Army». A: Alcohol and Temperance in Modern History: An International Encyclopedia. ABC-CLIO, 2003, p. 542. ISBN 978-1-57607-833-4.
* ↑ «William Braamwell Booth 1829-1912, his life and ministry. A Very Short Biography». The GOSPEL TRUTH. [Consulta: 18 març 2017].

## Bibliografia

* G. Brabante, un profeta dels temps moderns, William Booth, fundador de l'Exèrcit Hola, 1948. Text en línia Arxivat 2009-05-05 a Wayback Machine.
# SEAT 128

El SEAT 128 3p va ser l'única versió del Fiat 128 fabricada per SEAT. Al contrari que els seus cosins italians, les versions de SEAT equipaven els mateixos motors de 1200 i 1430cc del SEAT 124. Dissenyat a Fiat Centro Stile, el Fiat 128 3P es va posar a la venda a Itàlia un any abans; els panells de la carrosseria es van enviar des de Torí a la planta de muntatge de SEAT a Barcelona.
Malgrat l'atractiu de la seua carrosseria, les vendes del 128 no van ser molt elevades. Per una banda tenia una habitabilitat comparable a la del 127 que era molt més econòmic i unes prestacions que eren superades per algunes versions del 124 i del 131 que oferien més espai per als passatgers. El període de producció va ser doncs molt curt, entre 1976 i 1979.

## Referències

* ↑ Lage Marco, Manuel & Feliú, José (2014), Atlas ilustrado, El Automóvil en España, Madrid: Susaeta Ediciones S.A., p. 239, ISBN 9788467737691
* ↑ Prova del SEAT 128 1200 publicada a la revista AUTOPISTA n.º 947, 14/4/1977, ubicada a Pell de Toro
# Eugeni Bregolat Obiols

Eugeni Bregolat Obiols (la Seu d'Urgell, 26 de gener de 1943) és un diplomàtic català, el qual ha tingut com a darrera missió diplomàtica la d'Ambaixador d'Espanya a la Xina amb concurrència també a Mongòlia. Actualment, ostenta el rang Ambaixador d'Espanya de carrera, sense missió concreta.
Llicenciat en Dret per la Universitat de Barcelona, va ingressar el 1971 en la Carrera Diplomàtica sent diplomat en Estudis Internacionals. Va ser director d'estudis al gabinet del President del Govern d'Espanya amb Adolfo Suárez i Leopoldo Calvo-Sotelo. Ha estat destinat en representacions diplomàtiques espanyoles a la Unió Soviètica i Hannover, i ambaixador d'Espanya a Indonèsia, el Canadà, Rússia i Andorra. A més, va ser director polític al Ministeri d'Assumptes Exteriors entre 1997 i 1999. El Govern el va nomenar ambaixador especial del Fòrum Universal de les Cultures Barcelona 2004, i un any després va ocupar el càrrec com a ambaixador espanyol a Andorra. Ha estat ambaixador d'Espanya a la Xina en tres ocasions: de 1986 a 1991, de 1999 a 2003 i des del gener de 2011 fins a l'actualitat. També és col·laborador en diaris com 'La Vanguardia' i 'El Imparcial'.

## Incident de l'ambaixada a Pequín

El març de 2002, durant el seu segon període com a ambaixador a la Xina, va resoldre amb èxit l'ocupació de l'edifici de l'ambaixada espanyola a Pequín per part de vint-i-cinc nord-coreans, que van demanar asil polític i que, finalment, van ser traslladats a Seül.

## Referències

* ↑ uab.cat. «Any de l'Àsia Oriental. Participants: Eugeni Bregolat». [Consulta: 19 juny 2010].

## Enllaços externs

* Pàgina web de l'Ambaixada d'Espanya a Andorra