OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Himne del krai de Krasnodar

L'himne del krai de Krasnodar (en rus: Гимн Краснодарского края) és un dels símbols d'aquest subjecte federal de Rússia. Fou aprovat el 24 de març de 1995 per l'Assemblea Legislativa del Krai de Krasnodar. La lletra va ser creada per Konstantín Obraztsov i fou adaptada a la música popular per Víctor Zàkhartxenko.

## Història

La cançó popular Tu, Kuban, tu, la nostra pàtria (Ты, Кубань, Ты наша Родина) va ser escrita pel capellà d'un regiment de cosacs en honor de la glòria d'una batalla al front russoturc de la Primera Guerra Mundial el 1914. Fou himne de la rada de la República Popular del Kuban.

## Lletra

| En rus Гимн Краснодарского края Ты, Кубань, ты наша Родина, Вековой наш богатырь! Многоводная, раздольная Разлилась ты вдаль и вширь. Из далеких стран полуденных, Из заморской стороны Бьём челом тебе, родимая, Твои верные сыны. О тебе здесь вспоминаючи, Песню дружно мы поём, Про твои станицы вольные, Про родной отцовский дом. О тебе здесь вспоминаючи, Как о матери родной, На врага, на басурманина Мы идём на смертный бой. О тебе здесь вспоминаючи, За тебя ль не постоять, За твою ли славу старую Жизнь свою ли не отдать? Мы, как дань свою покорную, От прославленных знамён Шлём тебе, Кубань родимая, До сырой земли поклон. | Transliteració Gimn Krasnodarskogo Kraja Ty, Kuban', ty naša Rodina, Vekovoi naš bogatyr'! Mnogovodnaja, razdol'naja Razlilas' ty vdal' i všir'. Iz daljokix stran poludennyx, Iz zamorskoj storony B'jom čelom tebje, rodimaja, Tvoj vernyje syny. O tebje zdes' vspominajuči, Pesnju družno my poiom, Pro tvoj stanicy vol'nyje, Pro rodnoj otcovskij dom. O tebje zdes' vspominajuči, Kak o materi rodnoj, Na vraga, na basurmanina My idjom na smertnyj boj. O tebje zdes' vspominajuči, Za tebja l' nje postojat', Za tvoju li slavu staruju Žizn' svoju li nje otdat'? My, kak dan' svoju pokornuju, Ot proslavlennyx znamjon Šljom tebje, Kuban' rodimaja, Do syroj zemli poklon. | En català Himne del Krai de Krasnodar Tu, Kuban, tu la nostra terra natal, nostre bogatir centenari! D'aigües abundants, vasta, Et vas estendre lluny i àmpliament. Des d'un llunyà país austral, des d'un lloc mar enllà. Ajupim a tu el front, estimada, els teus fills lleials. Aquí recordant-te, junts vam cantar una cançó sobre les teves stanitses lliures, sobre casa natal del pare. Aquí recordant-te, com a la mare estimada. Davant d'un enemic, davant d'un infidel, anem a la batalla mortal. Aquí recordant-te, sense poder defensar-te Per la teva antiga glòria qui no donaria la seva vida? Nosaltres, com a ofrena als nostres obedients, des dels estendards glorificats et vam enviar, Kuban estimat, una reverència fins als teus humides terres . |

## Referències

* Himne al web del Govern de Krasnodar
* Сайт Voisko del cosacs del Kubàn Arxivat 2019-11-15 a Wayback Machine.
# Llei de delegació

Una llei de transferència és un tipus de llei estatal de l'ordenament jurídic espanyol recent. Es fonamenta en l'article 150.2 de la Constitució espanyola de 1978 que estableix que l'estat central podrà delegar competències a una comunitat autònoma. És una llei que ha de ser orgànica. La delegació implica que se cedeix atribucions competencials o se cedeix l'execució de la competència sense deixar de tindre l'estat central la titularitat de la competència.
En la doctrina jurídica hi ha diverses controvèrsies respecte si aquestes lleis poden afectar les facultats legislatives o si es poden delegar competències exclusives de l'estat central sota la condició del respecte d'un comú denominador jurídic o al contrari no és possible. La doctrina és unànime respecte que no poden ser establertes aquestes lleis en els estatuts d'autonomia.

## Referències

* 1 2 Rebollo Delgado i Pais Rodríguez, 2004, p. 221.
* ↑ Rebollo Delgado i Pais Rodríguez, 2004, p. 220.
* ↑ Viciano, 2005, p. 180.
* 1 2 Viciano, 2005, p. 181.

## Bibliografia

* Rebollo Delgado, Lucrecio; Pais Rodríguez, Ramón. Introducción al derecho I (Derecho público). Madrid: Dykinson, 2004. ISBN 84-9772-331-7.
* Viciano, Roberto. Constitución y reforma de las estatutos de autonomía : Procedimientos constitucionales de modificación del Estado autonómico. València: Tirant lo Blanch, 2005. ISBN 84-8456-252-2.
# Noatak

* Per a altres significats, vegeu «Noatak (desambiguació)».
Noatak és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Alaska. Segons el cens del 2000 tenia 428 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Noatak tenia 428 habitants, 100 habitatges, i 90 famílies La densitat de població era de 14,3 habitants/km².
Dels 100 habitatges en un 69% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56% hi vivien parelles casades, en un 22% dones solteres, i en un 10% no eren unitats familiars. En el 9% dels habitatges hi vivien persones soles el 9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 4,28 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,51.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 42,5% tenia menys de 18 anys, un 10,5% entre 18 i 24, un 28,7% entre 25 i 44, un 12,9% de 45 a 60 i un 5,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 23 anys. Per cada 100 dones hi havia 104,8 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 108,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.833 $ i la renda mediana per família de 31.667 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.833 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 9.659 $. Aproximadament el 25% de les famílies i el 22% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Noatak». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 16 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Noatak». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 16 juliol 2010].
# Les Penyes

«Les Penyes» té aquests significats:
# Notícia de fiadores

La Notícia de fiadores és un breu text en galaicoportuguès inserit en un pergamí amb tres documents més, que es conserva a la Torre do Tombo de Lisboa.
La seva datació, 1175, fa possible que es tracti del documents més antics escrit en aquesta llengua que ha arribat als nostres dies, tot i competir amb O Pacto dos irmãos Pais de dates semblants.

## Text

El text registra els noms dels garants de Pelai Soares Romeu i acaba amb una breu frase en galaicoportuguès:
| « | Istos fiadores atan .v. annos que se partia de isto male que li avem | » |
El sentit de la frase seria aproximadament "Aquests garants d'aquí a cinc anys, exigiran el deute".

## Referències

* ↑ Torre do Tombo. «Documentos relativos a Soeiro Pais (...) E Notícia de Fiadores» (en portuguès). Projeto TT Online. [Consulta: 23 agost 2015].
* ↑ «Professor troba el primer text escrit en portuguès» (en portuguès). Agencia Estado. [Consulta: 23 agost 2015].
# Notàrctids

Els notàrctids (Notharctidae) són una família extinta de primats primitius.

## Classificació

* Família Notharctidae
** Subfamília Cercamoniinae
*** Gènere Anchomomys
*** Gènere Agerinia
*** Gènere Buxella
*** Gènere Djebelemur
*** Gènere Donrussellia
*** Gènere Europolemur
*** Gènere Mahgarita
*** Gènere Mazateronodon
*** Gènere Panobius
*** Gènere Periconodon
*** Gènere Pronycticebus
** Subfamília Notharctinae
*** Gènere Cantius
*** Gènere Copelemur
*** Gènere Hesperolemur
*** Gènere Notharctus
*** Gènere Pelycodus
*** Gènere Smilodectes
# Lebensborn

Les Lebensborn (Fonts de vida), van ser el resultat d'un projecte realitzat durant el nazisme. El fet que la dona comencés a emancipar-se i l'augment d'avortaments fos considerable era un dels aspectes preocupants per a la societat, sobretot, si es tenia en compte que aquest avortaments podien haver estat futurs alemanys defensors de la pàtria. Heinrich Himmler va crear el Lebensborn Eingetragener Verein el 12 de desembre de 1935. L'objectiu d'aquest projecte era donar la possibilitat a dones "racialment pures" de donar a llum en secret. Una vegada el nadó hagués nascut hi havia l'opció de donar-lo en adopció perquè les SS se'n fessin càrrec.
La primera Lebensborn es va crear a Steinhöring, prop de Múnic. En un principi, totes les Lebensborn eren una mena de guarderies o centres on els matrimonis alemanys que no podien tenir fills tenien la possibilitat d'adoptar nadons. Més tard, es van convertir en llocs de trobada on les joves alemanyes podien contribuir en el creixement de la pàtria tenint relacions amb els soldats de les SS (model d'home de raça pura per excel·lència). En aquest aspecte, durant molts anys les Lebensborn van ser considerades una espècie de bordells on els soldats de les SS mantenien relacions sexuals amb noies alemanyes.
A partir del 1939, es va recórrer al segrest de nens dels països conquerits (Polònia, Noruega, Bèlgica…). Evidentment, solament es prenien aquells que tenien els ulls clars i eren rossos i un cop arribaven a aquestes llars, se'ls germanitzava.
Les víctimes d'aquest projecte van ser aquests nens abandonats, més tots els nens adoptats que un cop acabada la guerra van ser considerats "els nens de la vergonya". Entre molts dels casos existents, es troba el de Gisela Heidenreich: Una nena Lebensborn fruit de la relació d'una infermera noruega amb un soldat de les SS. Un cop finalitzada la guerra, Gisela, encara un nadó, va tornar amb la seva mare biològica a Noruega i va ser adoptada per la seva tieta i el seu oncle. La seva mare biològica també vivia amb ells sota la mateixa llar, però com a tia de la criatura. No va ser fins anys més tard, que Gisela va descobrir els seus orígens. Actualment, la Gisela és escriptora i viu a Alemanya. Relata la seva història a “Das endlose Jahr”.

## Referències

* ↑ Rosenbaum, Lars. Die Rolle der Frau im Dritten Reich (en anglès). GRIN Verlag, 2012, p. 18. ISBN 3656125996.
* ↑ (en anglès) Bulletin of the History of Medicine, vol.60, 1987, pàg. 275 [Consulta: 4 juny 2013].
* 1 2 Ericsson, Kjersti; Simonsen, Eva. Children of World War II: The Hidden Enemy Legacy (en anglès). Berg, 2005, p. 220. ISBN 1845202074.
* ↑ http://www.perlentaucher.de/autoren/11253.html
* ↑ http://www.fischerverlage.de/sixcms/media.php/108/thumbnails/Heidenreich,Gisela_03.jpg.141286.jpg Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Lebeniye

Lebeniye o Lebeniye çorbası és una sopa (çorba) de la cuina del sud de Turquia feta amb iogurt, arròs, carn (carn picada o en petits trossos), i un rovell d'ou com ingredients bàsics. Su nom ve de la paraula leben que significa iogurt a l'àrab.

## Vegeu també

* Ayran aşı
* Yarma çorbası

## Referències

* ↑ http://www.ardaninmutfagi.com/yemek-tarifleri/corbalar/lebeniye-corbasi
* ↑ http://www.lezzet.com.tr/yemek-tarifleri/corba-tarifleri/lebeniye-corbasi-174
* ↑ http://cahidejibek.com/2010/03/05/lebeniye-corbasi-antep-yoresi/ Arxivat 2015-07-23 a Wayback Machine.
# Lleó I (galàxia)

Lleó I és una galàxia nana esferoidal en la constel·lació del Lleó, a només 12 arcmin de Regulus (α Leonis). Per això, aquesta galàxia de vegades rep el nom de Nana de Regulus. La llum de l'estel fa més difícil l'estudi de la galàxia, i no es va detectar visualment fins als anys 1990. Forma part del Grup Local i es creu que és una de les galàxies satèl·lits de la Via Làctia més allunyades.
Mesuraments de la velocitat radial d'algunes gegants vermelles brillants en Lleó I ha permès calcular la seva massa. S'ha trobat que és, almenys, (2,0 ± 1,0) x 10$^7$ la massa solar. Lleó I pot estar embolicada en un núvol de gas ionitzat amb una massa similar al del conjunt de la galàxia. D'altra banda, no s'han descobert cúmuls globulars en ella, i s'ha trobat que la galàxia no té rotació.
Igual que altres galàxies nanes, Lleó I té una metal·licitat molt baixa, de l'ordre de l'1% de la del Sol. Sembla que la galàxia va experimentar un gran augment en el ritme de formació estel·lar fa 6000-2000 milions d'anys. Un menor nivell d'activitat va continuar fins a fa 500-200 mil d'anys. Es pensa que pot ser la galàxia nana esferoïdal més jove a l'entorn de la Via Làctia.
Els seus estels més brillants, situats en la branca asimptòtica de les gegants en el diagrama H-R, són astres vermellosos de magnitud 18-19 en banda V.

## Vegeu també

* Galàxies del Grup Local

## Referències

* ↑ «A catalog of visually classified galaxies in the local (z ~ 0.01) universe». The Astrophysical Journal Supplement Series, 2, 15-04-2015, pàg. 27. DOI: 10.1088/0067-0049/217/2/27.
* 1 2 R. Brent Tully «Cosmicflows-3» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 03-08-2016, pàg. 50. DOI: 10.3847/0004-6256/152/2/50.
* ↑ Afirmat a: Third Reference Catalogue of Bright Galaxies, Version 9. Autor: Gérard de Vaucouleurs. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 1991.
* ↑ «The observed properties of dwarf galaxies in and around the Local Group» (en anglès). Astronomical Journal, 1, 05-06-2012, pàg. 4. DOI: 10.1088/0004-6256/144/1/4.
* 1 2 Michael Boylan-Kolchin «The space motion of Leo I: Hubble space telescope proper motion and implied orbit» (en anglès). Astrophysical Journal, 2, 24-04-2013, pàg. 139. DOI: 10.1088/0004-637X/768/2/139.
* 1 2 «Arcsecond Positions of UGC Galaxies». The Astrophysical Journal Supplement Series, 2, 01-12-1999, pàg. 409–412. DOI: 10.1086/313286.
* ↑ «Insights into pre-enrichment of star clusters and self-enrichment of dwarf galaxies from their intrinsic metallicity dispersions» (en anglès). Astronomical Journal, 6, 15-11-2012, pàg. 183. DOI: 10.1088/0004-6256/144/6/183.

## Enllaços externs

* Distribution of stars in the Leo I dwarf galaxy (Hodge, 1963)
* Variable stars in the Leo I dwarf galaxy. (Hodge, 1978)
* New carbon stars in spheroidal galaxies. I. Sculptor, Carina, Leo I and Leo II systems. (1985)
* The giant branch of Leo I (1987).
# Nevermind

Nevermind és el segon àlbum d'estudi de la banda de rock americana Nirvana, llançat el 24 de setembre de 1991. Va ser produït per Butch Vig i fou el primer llançament de la banda amb DGC Records. El líder de la banda, Kurt Cobain, va intentar fer música més enllà dels límits restrictius de l'escena grunge de Seattle, agafant influències de grups com els Pixies.
Malgrat les poques expectatives comercials de la banda i la seva discogràfica, Nevermind va esdevenir un èxit a finals del 1991, en bona part gràcies a la popularitat del seu primer senzill, «Smells Like Teen Spirit». El gener de 1992 ja havia esdevingut el número u a les llistes de vendes de Billboard, superant l'àlbum de Michael Jackson Dangerous. A l'àlbum hi va haver tres senzills més: «Come as You Are», «Lithium» i «In Bloom». La Recording Industry Association of America va certificar l'àlbum amb un disc de diamant (més de 10 milions de vendes), i l'àlbum ha tingut uns 30 milions de vendes arreu del món. Nevermind va fer arribar el rock alternatiu al gran públic, i ha tingut posicions elevades a llistes dels millors àlbums de tots els temps, com les de Rolling Stone i Time.

## Llista de cançons

Totes les cançons foren escrites i compostes per Kurt Cobain, excepte on s'indiqui el contrari.

## Referències

* ↑ "Kurt Cobain's ashes stolen, says widow Courtney Love". The Courier-Mail. 2 de juny de 2008. Accedit el 12 de desembre de 2010.
* ↑ "Nirvana's 'Nevermind' To Be Re-Released". Billboard.com. 27 de juny de 2011. Accedit el 30 de juny de 2011.
* ↑ 17: Nevermind - Nirvana. Rolling Stone. Accedit el 12 de febrer de 2012.
* ↑ Tyrangiel, Josh. "Nevermind by Nirvana Arxivat 2017-01-30 a Wayback Machine.". Time. 13 de novembre de 2006. Accedit el 29 de setembre de 2007.
# Nasvidenje v naslednji vojni

Nasvidenje v naslednji vojni (serbi: Довиђења у следећем рату, transliterat: Doviđenja u sledećem ratu, Ens veiem a la propera guerra) és una pel·lícula bèl·lica iugoslava del 1980 dirigida per Živojin Pavlović. Va competir a la secció Un Certain Regard al 35è Festival Internacional de Cinema de Canes.
El guió de la pel·lícula es basa en la novel·la de Vitomil Zupan Menuet za kitaro (Un menuet per a guitarra), publicada l'any 1975. Igual que la novel·la, la pel·lícula té lloc parcialment a l'Eslovènia ocupada pels nazis durant la Segona Guerra Mundial, i parcialment a Espanya, on el personatge principal, un antic partisà, es troba amb el seu antic adversari alemany en un lloc d'estiueig.

## Repartiment

* Jozica Avbelj
* Ivo Ban - Tujcko
* Hans Christian Blech
* Joze Horvat
* Zvone Hribar
* Boris Juh
* Barbara Levstik
* Metod Pevec
* Tanja Poberznik
* Milan Puzic
* Janez Starina
* Ruth Gassmann

## Referències

* ↑ «Festival de Cannes: See You in the Next War». festival-cannes.com. [Consulta: 13 juny 2009].

## Enllaços externs

* Fragment de la pel·lícula restaurada a YouTube
# Nat

* Per a altres significats, vegeu «nat (unitat)».
Nat va ser una revista en llengua catalana de divulgació de la natura i periodicitat mensual que és publicà entre el febrer del 2005 i el febrer del 2008. Es distribuïa als quioscos i llibreries d'Andorra, Catalunya, les Illes Balears i el País Valencià, amb un preu de portada de 4 euros (2007). La seva redacció estava situada al carrer Corders de la ciutat de Badalona. Tenia per objectiu divulgar la natura dels Països Catalans i del món. Els seus articles abraçaven una àmplia varietat temàtica sobre ciència i medi ambient.
Va publicar el seu primer número el febrer del 2005. El projecte va ser empès per l'èxit de la revista Sàpiens, de la mateixa empresa editora (en aquells moments, Enciclopèdia Catalana i Critèria), i per l'èxit anterior de Descobrir Catalunya i Descobrir Cuina, en un context on la manca de revistes en català als quioscos dels Països Catalans era la norma. Tanmateix, el febrer del 2008 va publicar el seu darrer número. L'editor fou Enciclopèdia Catalana entre el febrer del 2005 i el 2006. Des del 2006 fins al 2008, fou editada per Sàpiens Publicacions.
De to eminentment periodístic, es tractava d'una publicació mensual versada en la temàtica ambiental i en la qual van col·laborar professionals de l'àmbit de la comunicació i de la ciència. Ambdós treballaven sempre junts en l'elaboració dels reportatges centrals i, de fet, mantenien una estreta col·laboració a la resta dels articles. Una de les seves fites era garantir el rigor i la qualitat de la informació. Es va distribuir a Catalunya, al País Valencià i a les Illes Balears. Contenia informació en profunditat sobre temes de l'àrea mediterrània, sense deixar de banda esdeveniments i fets d'importància internacional. En aquest sentit, destacaven els temes sobre flora i fauna, investigacions realitzades des dels diferents centres de recerca o problemes ambientals. Nat es distingia també per una forta empremta visual, basada en fotografies de gran format a tot color i una bona infografia. I va ser així com la revista es va convertir en una iniciativa sense precedents, a casa nostra, de la divulgació i del foment del respecte al medi ambient. Una publicació especialitzada i en català que va aconseguir captar la seva parcel·la de públic. Tanmateix, l'empresa editora, Sàpiens Publicacions, va adduir raons econòmiques per posar-hi fi.

## Referències

* ↑ «El somni de la revista NAT», 24-01-2011. [Consulta: 29 desembre 2020].
* ↑ «Cultura 03 tanca la revista 'Nat'». VilaWeb, 01-03-2008. [Consulta: 29 desembre 2020].
* 1 2 «Revistas de divulgación. Culturcat. Generalitat de Catalunya» (en castellà). Generalitat de Catalunya, 06-12-2013. Arxivat de l'original el 6-12-2013. [Consulta: 31 juliol 2023].
Viccionari
# Nombre de Froude

El nombre de Froude (Fr) és un nombre adimensional que relaciona l'efecte de les forces d'inèrcia i les forces de gravetat que actuen sobre un fluid. Deu el seu nom a l'enginyer hidrodinàmic i arquitecte naval anglès William Froude (1810 - 1879). D'aquesta manera el nombre de Froude es pot escriure com:
    $Fr={\frac {\text{Forces de Inèrcia}}{\text{Forces de Gravetat}}}$

## Descripció

Les forces d'inèrcia ($F$), sobre la base del segon principi de la dinàmica, es defineix com el producte entre la massa ($m$) i l'acceleració ($a$), però com ens referim a un fluid escriurem la massa com densitat per volum. En forma dimensional s'escriu:
    $\left[F_{\text{Inèrcia}}\right]=\left[ma\right]=\left[\rho V\right]=\left[{\frac {ML^{4}}{L^{3}T^{2}}}\right]=\left[{\frac {ML}{T^{2}}}\right]$
Per simplificar la definició de forces d'inèrcia en el nostre sistema escriurem
    $F={ma}={\frac {\rho l^{4}}{t^{2}}}$
On $l$ i $t$ seran, respectivament, una distància i un temps característics del nostre sistema.
L pes (' P ) resulta ser el producte entre la massa i l'acceleració de la gravetat [].
    $\left[P\right]=\left[\rho Vg\right]=\left[{\frac {ML}{T^{2}}}\right]$
Que igualment, per simplificar reescriurem així:
$P=\rho gl^{3}$
Llavors la relació entre les forces d'inèrcia i de gravetat es pot escriure així:
    $Fr={\frac {\text{Forces de Inèrcia}}{\text{Forces de Gravetat}}}={\frac {\rho l^{4}/{t^{2}}}{\rho gl^{3}}}={\frac {F}{P}}={\frac {l}{gt^{2}}}$
Llavors es defineix el nombre de Froude: ${\mathit {Fr}}={\frac {v^{2}}{gl}}$
* $\mathrm {P}$ - massa volumètrica o densitat [kg/m³]
* $L$ - paràmetre de longitud [m]
* $T$ - paràmetre temporal [s]
* $V$ - paràmetre de velocitat [m/s]
* $G$ - acceleració de la gravetat [m/s ²]

## Nombre de Froude en canals oberts

El nombre de Froude en canals oberts ens informa de l'estat del flux hidràulic. El nombre de Froude en un canal es defineix com:
$F_{R}={\frac {v}{\sqrt {gD_{H}}}}$
Sent:
* $v$ - velocitat mitjana de la secció del canal [m/s]
* $D_{H}$ - Profunditat hidràulica ($A/T$) [m]. Sent A l'àrea de la secció transversal del flux i T l'amplada de la làmina lliure.
* $g$ - acceleració de la gravetat [m/s ²]
En el cas que:
* Sigui $F_{R}>1$ el règim del flux serà supercrític
* Sigui $F_{R}=1$ el règim del flux serà crític
* Sigui $F_{R}<1$ el règim del flux serà subcrític

## Referències

* ↑ «Estudi de canals oberts per la Universitat de Xile». Arxivat de l'original el 2009-02-06. [Consulta: 14 juny 2011].
* ↑ C3% A1ulica/Viquillibres sobre Hidràulica
* ↑ C3% A1ulica|Viquillibres sobre Hidràulica/

## Bibliografia

* Hidràulica dels canals oberts. Vine Et Chow. 1982. ISBN 968-13-1327-5
* Mott, Robert L. Mecànica de Fluids. Sisena Edició. Editorial Pearson. Mèxic, 2006.

## Vegeu també

* Planar
* Velocitat de desplaçament
* Teorema de Pi-Buckingham
* Bulb de proa
* Difracció de Fresnel
* Difracció de Fraunhofer
* Integral de Fresnel
* Zona de Fresnel
* Augustin Jean Fresnel
* Integral de Böhmer
* Corba de radi variable
* Nombre de Jeffreys
# Nombre de Galilei

El Nombre de Galilei (Ga), en dinàmica de fluids, és un nombre adimensional anomenat així en honor del científic italià Galileo Galilei (1564-1642).
És proporcional al quocient entre les forces gravitatòries i les forces viscoses. El nombre de Galilei s'empra en càlculs de flux viscós i d'expansió tèrmica, per exemple a l'hora de descriure una pel·lícula fluida sobre paret. Aquest tipus de fluxes es troba en condensadors o columnes químiques.
Es defineix com:
    $Ga={\frac {g\cdot L^{3}}{\nu ^{2}}}$
on
* $g$ = acceleració gravitatòria.
* $L$ = longitud característica.
* $\nu$ = viscositat cinemàtica.

## Vegeu també

* Nombre de Best