OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Partit Socialista Català

* No s'ha de confondre amb Partit dels Socialistes de Catalunya.
El Partit Socialista Català fou el nom que va adoptar el Moviment Social d'Emancipació Catalana (MSEC) el 19 de juliol de 1941, organització política formada per un grup de militants catalanistes i socialistes exiliats a Mèxic. La majoria dels seus militants tenien en comú que procedien del PSUC, encara que el seu origen era molt divers. Així el redactor de L'Hora, Miquel Ferrer i Sanxis, abans d'ingressar al PSUC havia estat membre de la Unió Socialista de Catalunya (USC) i antigament havia estat militant d'Estat Català, mentre que Pere Matalonga i Montoto venia del Partit Comunista de Catalunya (PCC), Pere Aznar i Seseres havia estat cap del Partit Català Proletari i Ramir Ortega Garriga havia estat militant de la Federació Catalana del PSOE.
La direcció del partit radicava a Mèxic i a Xile de la mà de Pere Aznar i Dolors Piera, però també tenien una delegació a la Gran Bretanya. En fou nomenat president Felip Barjau i Riera. De 1942 a 1944 el seu òrgan fou el Butlletí del Partit Socialista Català, on hi col·laboraren també Marià Martínez i Cuenca, Josep Soler i Vidal, Àngel Estivill i Francesc Requena. De 1944 a 1947 el seu òrgan fou Nova Era, d'aparició bimestral.
La seva ideologia era socialista democràtica i la unitat dels països de llengua catalana, i fou un dels signants del pacte Galeusca del 1941. Quan l'octubre de 1945 es creà el nou Moviment Socialista de Catalunya (MSC) va iniciar un moviment de convergència, tot proclamant-se'n la seva delegació a Amèrica. El 1950 deixà d'existir com a partit.

## Bibliografia

* Vicenç Riera i Llorca Els exiliats catalans a Mèxic, Editorial Curial, Barcelona, 1994

## Enllaços externs

* El Franquisme a Catalunya Arxivat 2011-03-03 a Wayback Machine.
* «Partit Socialista Català». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Tractat sobre el Comerç d'Armes

El Tractat sobre el Comerç d'Armes (TCA) és un tractat internacional multilateral que no ha entrat en vigor que regula el comerç internacional d'armes convencionals. El comerç internacional d'armes s'ha estimat en uns 70.000 milions de dòlars a l'any.
El tractat va ser negociat en una conferència mundial sota els auspicis de les Nacions Unides, des del 2 fins al a 27 de juliol 2012, a Nova York. Com que no va ser possible arribar a un acord sobre un text definitiu en aquell moment, una nova reunió per a la conferència estava prevista per del 18 fins al a 28 març, 2013. El 2 d'abril de 2013, l'Assemblea General de l'ONU va adoptar el TCA. El tractat va ser signat per 128 estats i ratificat per 60. L'acord entrarà en vigor el 24 de desembre de 2014, després d'haver estat ratificat o s'han adherit als necessaris 50 estats.

## Contingut

| « | "El Tractat sobre Comerç d'Armes obliga als estats membres a controlar les exportacions d'armes i garantir que les armes no creuïn els embargaments d'armes existents o acaben sent utilitzats pels abusos als drets humans, inclòs el terrorisme. Els estats membres, amb l'assistència de l'ONU, posaran en un lloc exigible les regulacions d'importació i exportació d'armes d'obligat compliment, estandarditzades (com els que ja existeixen als EUA) i s'espera que facin el seguiment de la destinació de les exportacions per assegurar-se que no acabin en mans equivocades. L'ideal és que comporti limitar l'entrada d'armes mortals en llocs com Síria" | » |
L'Oficina de l'ONU per a Assumptes de Desarmament assenyala que el tractat no interfereix amb el comerç nacional d'armes o el dret a portar armes en els seus estats membres; no prohibeix l'exportació de qualsevol tipus d'arma; no perjudica el legítim dret a la defensa pròpia; ni soscava les normes nacionals de regulació d'armaments ja existents.

## Referències

* 1 2 «Arms Trade Treaty: Treaty Status». United Nations, 04-06-2013. [Consulta: 4 juny 2013].
* ↑ «UN Assembly approves first-ever Arms Trade Treaty». News.xinhuanet.com, 31-07-2012.
* ↑ UN Conference on the Arms Trade Treaty
* ↑ «UN: Global Arms Trade Treaty a step closer after resounding vote». Amnesty International. Arxivat de l'original el 2015-01-05. [Consulta: 23 desembre 2014].
* ↑ UN General Assembly approves global arms trade treaty
* ↑ «Overwhelming majority of states in general assembly say 'yes' to arms trade treaty to stave off irresponsible transfers that perpetuate conflict, human suffering». United Nations.
* ↑ «Reference: C.N.630.2014.TREATIES-XXVI.8 (Depositary Notification)». United Nations, 25-09-2014.
* ↑ Staff. «U.N. Arms Trade Treaty». Snopes.com.
* ↑ «UN General Assembly approves global arms trade treaty». UN News Centre, 02-04-2013.
* ↑ Overwhelming Majority of States in General Assembly Say ‘Yes' to Arms Trade Treaty to Stave off Irresponsible Transfers that Perpetuate Conflict, Human Suffering

## Vegeu també

* Arms Trade Treaty en Wikisource
# Hieres

Hieres o Hieras (Hieras) fou un ambaixador gàlata enviat del rei Deiòtar I a Roma, al moment en què el sobirà era jutjat a la capital romana i el defensava Ciceró (45 aC). En típica devoció oriental per al seu mestre, va presentar-se per sotmetre's a la tortura en el seu lloc per provar la seva innocència. L'any 44 aC encara romania a Roma o bé hi havia tornat.

## Referències

* ↑ Ciceró, ad Att. 16. 3.
* ↑ Bodham Donne, William. «Hieras». A: William Smith (ed.). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). Londres: John Murray, 1870.
# Moskalvó

Moskalvó (en rus: Москальво) és un poble de l'óblast de Sakhalín, a l'Extrem Orient de Rússia, que el 2013 tenia 293 habitants. Pertany al districte d'Okhà.

## Referències

* ↑ «Закон Сахалинской области от 21 июля 2004 г. № 524 «О границах и статусе муниципальных образований в Сахалинской области»». Arxivat de l'original el 2013-07-19. [Consulta: 21 novembre 2019].
# Districte de Mabalane

El Districte de Mabalane és un districte de Moçambic, situat a la província de Gaza. Té una superfície 9.580 kilòmetres quadrats. En 2007 comptava amb una població de 32.752 habitants. Limita al nord amb el districte de Chicualacuala, al nord i est amb el districte de Chigubo, al sud-est amb el districte de Guijá, al sud amb el districte de Chókwè i al sud-oest amb el districte de Massingir.

## Divisió administrativa

El districte està dividit en tres postos administrativos (Combomune, Mabalane e Ntlavene), compostos per les següents localitats:
* Posto Administrativo de Combomune:
** Combomune Estação
** Combomune Rio
* Posto Administrativo de Mabalane:
** Mabalane
** Nhatimamba
** Tsokate
* Posto Administrativo de Ntlavene:
** Chipswane
** Ntlavane

## Referències

* ↑ Instituto Nacional de Estatística
# Clos de Codorniu

El Clos de Codorniu o Tancat de Codorniu és una finca d'Alcanar inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici aïllat que s'ubica dins una propietat rural envoltada d'un alt mur de maçoneria. Té una planta, de tipus irregular, formada per dos cossos perpendiculars. L'alçat està format per una planta baixa i dos pisos.
A la façana principal, i la part de darrere, hi ha dues terrasses a l'altura del primer pis, que se separa del segon per una motllura llisa horitzontal d'inspiració clàssica. Amb obertures al primer pis, en forma de balcons amb ampits, excepte la porta d'accés a la terrassa. Al segon pis, hi ha petites finestres col·locades regularment, i com les anteriors, emmarcades per motllures.
A la part superior la cornisa, amb barana a sobre, se sustenta amb permòdols amb sectors de rajola de València. Com a colofó, un plafó de pedra central amb dues esferes sobre basaments als extrems.
A uns 200 m. de l'edifici principal, hi ha una torre aïllada d'aspecte exterior similar a aquests, on hi ha els motors de l'aigua de reg.

## Història

Hi hagué un temps en què Alfons XII hi estiuejava.
Als anys 90, els propietaris la tenien com a segona residència i la visitavenn temporalment, i era una família de llogats la que habitava permanentment el lloc i es cuidava del seu manteniment.
L'any 2002 va obrir com a hotel i restaurant.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Clos de Codorniu». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 29 agost 2014].
* ↑ «Hotel Tancat de Codorniu». [Consulta: 3 setembre 2014].

## Enllaços externs

* «Hotel Tancat de Codorniu».
* «Clos de Codorniu». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Peanion

Peanion (en llatí Paeanium, en grec antic Παιάνιον) era una ciutat d'Etòlia propera al riu Aqueloos, una mica al sud d'Itòria i al nord d'Eníades, que es trobava a l'altra banda del riu.
Era una ciutat petita, amb només set estadis de circumferència, i Filip V de Macedònia la va destruir l'any 219 aC, segons Polibi. Segurament es va reconstruir i va passar a anomenar-se Fana (Φάνα), que va ser ocupada pels aqueus segons explica Pausànias, i era prop del mar. Esteve de Bizanci menciona una ciutat amb el nom de Fana, i diu que és una ciutat d'Itàlia, però sembla un error i s'ha proposat corregir la lectura Πόλις Ἰταλίας (ciutats d'Itàlia) per Πόλις Αἰτωλίας (ciutats d'Etòlia) als manuscrits conservats.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Paeanium». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 21 juliol 2021].
# Trygve Lindeman

Trygve Lindeman (Christiania, 3 de novembre de 1896 - Oslo, 24 d'octubre de 1979) fou un violoncel·lista, director d'orquestra i musicòleg noruec pertanyent a la Lindeman (nissaga de músics) i fou director del conservatori de música d'Oslo durant dues generacions.
Després de passar l'examen de qualificació universitària, va estudiar enginyeria civil a l'Institut Noruec de Tecnologia i després va passar a estudiar música el 1916 al Conservatori de Música d'Oslo sota Gustav Fredrik Lange. També va estudiar a la Royal Danish Academy of Music de Copenhaguen sota Carl Nielsen. Va debutar com a violoncelista el 1925, i el 1928 es va fer càrrec del lideratge del Conservatori de Música d'Oslo del seu pare, Peter Brynie Lindeman. Va dirigir el conservatori fins a 1969. Lindeman i la seva esposa, Marie Louise née Swensen, no tenien fills i així van establir la Lindeman Fundació (noruec: Lindemans Legat) i va convertir la direcció del conservatori a Anfinn Øien, que va dirigir l'escola fins que va ser tancada i succeïda per l'Acadèmia Noruega de Música el 1973. La "tradició Lindeman" en la música noruega va ser conreada per Trygve Lindeman, que creia que tothom era capaç de tocar, compondre i comprendre la teoria de la música i practicar la pedagogia. Lindeman va ser un francmaçó i va ocupar la posició de mestre maçoner a la seva residència durant molts anys.

## Premis

* Medalla Reial del Mèrit d'Or, 1953
* Reial Orde Noruec de Sant Olaf, Primera classe, 1967

## Referències

* ↑ «Trygve Lindeman – Norsk biografisk leksikon» (en noruec bokmål), 13-02-2009.
* ↑ Grinde, Nils. 1980. Peter Brynie Lindeman. In: Stanley Sadie (ed.), The New Grove Dictionary of Music and Musicians, vol. 11, p. 2. London: Macmillan.
* ↑ Lindemans legat: Lindeman-tradisjonen. Arxivat 2010-10-17 at Archive.is
# Clos emmurallat de Prades

El Clos emmurallat de Prades és un monument protegit com a bé cultural d'interès nacional del municipi de Prades (Baix Camp).

## Descripció

A la segona meitat del s.XII o a inicis del s.XIII corresponen les restes de la capella romànica de sant Miquel del Castell, la qual, juntament amb una sèrie de carrers -de la Costa del Castell, Alt del Castell, Baix del Castell, passatge del Castell- ens indiquen la ubicació de l'antic castell de Prades, al sector alt (N) de la vila, arredossat al pany septentrional de la muralla, per la seva part interior. L'inici de la fortificació de Prades, coneguda com la "vila vermella" pel color rogenc de la pedra dels edificis i les muralles, pot relacionar-se potser amb la creació del comtat de les Muntanyes de Prades el 1324. En tot cas, se sap que el 1408 les muralles encara no eren acabades. També podria correspondre a aquesta època -pas del s.XIV al s.XV_ la construcció de la nova església, l'absis de la qual, poligonal, forma part del recinte emmurallat, del qual sobresurt. El clos emmurallat de Prades, del qual es conserven fragments significatius -portal de la Creu (a l'exterior del qual hi ha la creu de terme), portal del Planet del Pont, panyes de murs, una torre de defensa- tenia planta irregular i englobava a l'interior, a més del castell comtal i els carrers adjacents, l'església de santa Maria -edifici gòtic, d'una sola nau, amb façana renaixentista- i la font renaixentista, ambdós elements a la plaça Major.

## Història

Quan el 1153 es rendí Siurana, l'últim reducte musulmà de Catalunya, Ramon Berenguer IV li atorgà carta de població -en la qual hauria quedat inclosa la vila de Prades- i concedí el marquesat de Siurana a Bertran de Castellet. L'any 1159, el mateix comte donà als habitants de "Pratis" un règim de franqueses típic d'una dominicatura reial, amb un poder senyorial i feudal poc acusat. El 1324, el rei Jaume II va crear el comtat de Prades per al seu fill Ramon Berenguer. En un primer moment, la residència oficial dels comtes fou la vila de Prades aviat, però, aquesta passà a Falset. El s.XVI, els ducs de Cardona i comtes de Prades habitaven el castell d'Arbeca, on el s.XVII es traslladà l'arxiu de la senyoria, que el 1714, en mans ja dels Medinaceli, es guardà a Tortosa i actualment és a Sevilla.

## Referències

* «Clos emmurallat de Prades». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 abril 2012].

## Enllaços externs

* «Clos emmurallat de Prades». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.

## Vegeu també

* Portal fortificat de Prades
# Rudolf M. Schuster

Rudolf Mathias Schuster (1921 - 2012) fou un botànic i briòleg nord-americà.

## Algunes publicacions
### Llibres

* r.m. Schuster. 1946. The insects associated with stored grains and cereals in New York State, with especial reference to the Coleoptera and their larvae. Editor Cornell Univ. 684 pp.
* -------------------. 1948. A preliminary revision of the genus Ephuta (Mutillidae) in America north of Mexico. Editor Univ. of Minnesota. 263 pp.
* -------------------. 1950. The ecology and distribution of hepaticae in central and western New York. Ed. Univ. of Notre Dame Press. 201 pp.
* -------------------. 1953. Boreal Hepaticae: a manual of the liverworts of Minnesota and adjacent regions. Bryophytorum bibliotheca 11. Edición ilustrada, reimpresa de J. Cramer, 558 pp. ISBN 3768211509
* -------------------. 1958. Phytogeography. Boreal Hepaticae 3: a manual of the liverworts of Minnesota and adjacent regions. 76 pp.
* -------------------, w.c. Steere, j.w. Thomson. 1959. The terrestrial cryptogams of northern Ellesmere Island. Ed. Dept. of Northern Affairs and National Resources. Ottawa. iii + 132 pp.
* -------------------. 1963. An annotated synopsis of the genera and subgenera of lejeuneaceae. Ed. J.Cramer. Weinheim
* -------------------. 1964. Metzgeriales. Studies on antipodal hepaticae 4. Editor J. of the Hattori Bot. Lab. 34 pp.
* -------------------. 1965. Archeophylla Schuster and Archeochaete Schuster, New Genera of Blepharostomaceae. Studies on antipodal hepaticae 2. Trans. of the British Bryological Soc. 17 pp.
* -------------------. 1970. Jubulopsis Schuster, Neohattoria Kamimura and Amphijubula Schuster. Studies on antipodal hepaticae 3. Editor J. of the Hattori Bot. Lab. 39 pp.
* -------------------. 1972. Studies on Cephaloziellaceae. Ed. J. Cramer. Lehre. 126 pp.
* -------------------. 1975. Austral Hepaticae III : Stolonophora, a new genus of Geocalycaceae. Fieldiana 36 (11): 111-124
* -------------------. 1977. Boreal Hepaticae, a manual of the liverworts of Minnesota and adjacent regions. Ed. J. Cramer. Vaduz. ISBN 3-7682-1150-9
* -------------------. 1980. Phylogenetic Studies on Jungermanniidae: Radulineae. Nova Hedwigia 32 (4): 927 pp. Editor J. Cramer
* -------------------. 1988. The Hepaticae of South Greenland. Ed. J. Cramer Berlín. 255 pp. ISBN 3-443-51014-0
* -------------------. 2000. Austral Hepaticae. Ed. J. Cramer. Berlin. 2 vol. 524 pp. ISBN 3-443-51040-X, ISBN 3-443-51041-8
* -------------------. 2002. Austral Hepaticae: Part II, Parte 1. Beihefte zur Nova Hedwigia 119. Editor J. Cramer, 606 pp. ISBN 3443510418

## Referències

* ↑ http://plants.jstor.org/stable/10.5555/al.ap.person.bm000051140
* ↑ http://kiki.huh.harvard.edu/databases/botanist_search.php?botanistid=2835
* «Detall de l'autor» (HTML) (en anglès). Índex Internacional de Noms de Plantes. International Organization for Plant Information (IOPI).
# Cañete

Cañete és un municipi de la província de Conca, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Persones il·lustres

* Álvaro de Luna y Jarana (1390-1453) noble de la família de Luna.
* Manuel Polo y Peyrolón (1846-1918) escriptor i parlamentari de tendència carlina.

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 5 març 2021].

## Enllaços externs

             A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Cañete
* Web oficial de la localitat
# Txamlik

El riu Txamlik - Чамлык (rus) - és un riu que passa pel krai de Krasnodar, a Rússia. És un afluent per la dreta del Labà, que és tributari del riu Kuban.
Té uns 159 km de llargària. Neix als vessants septentrionals de la muntanya Txorni al vessant nord del Caucas, entre Otvàjnaia i Bestràixnaia. Al seu curs superior, en què predomina en direcció nord, té característiques de riu de muntanya, mentre que al seu curs mitjà i inferior, en què predomina la direcció nord-oest, és un riu d'estepa. Té importància en el sistema de regadiu de l'estepa de Labinsk, atès que porta molta aigua durant les temporades de primavera i tardor. Desemboca a la vora dreta del Labà a l'alçada de Temirgóievskaia.
En el seu curs, des del naixement fins a la desembocadura, passa per les següents viles: Upórnaia, Sladki, Rozovi, Voznessénskaia, Ierióminskaia, Khatxivan, Khlebodarovski, Sokolikhin, Novolabinski, Txamlikskaia, Loboda, Konstantínovskaia, Kràsnoie Pole, Mikhàilovskaia, Kràsnoie Znàmia, Petropàvlovskaia i Temirgóievskaia.
# Haplochromis melichrous

Haplochromis melichrous és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 10,7 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al llac Victòria (Àfrica oriental).

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). 2a edició. TFH Publications, 1993. ISBN 9780793800261.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* van Oijen, M.J.P., J. Snoeks, P.H. Skelton, C. Maréchal i G.G. Teugels, 1991. Haplochromis. p. 100-184. A: J. Daget, J.-P. Gosse, G.G. Teugels i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 4.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# NGC 7314

NGC 7314 és una galàxia espiral situada a la constel·lació del Peix Austral. És una galàxia Seyfert (activa).
Pot ser vista per petits telescopis.

## Referències

* ↑ Afirmat a: SIMBAD.
* 1 2 R. Brent Tully «Cosmicflows-3» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 03-08-2016, pàg. 50. DOI: 10.3847/0004-6256/152/2/50.
* ↑ «A multiwavelength catalog of Seyfert 2 galaxies observed in the 2-10 keV energy band». The Astrophysical Journal Supplement Series, 1996, pàg. 399–422. DOI: 10.1086/192342.
* ↑ «A catalogue of quasars and active nuclei: 13th edition» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 01-07-2010, pàg. 10–10. DOI: 10.1051/0004-6361/201014188.
* 1 2 3 4 5 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.

## Enllaços externs

* NGC 7314 a WikiSky: DSS2, SDSS, GALEX, IRAS, Hydrogen α, X-Ray, Astrophoto, Sky Map, Articles i imatge (anglès)
Coordenades: 22$^h$ 35$^m$ 46.2$^s$; −26° 03′ 01″
# Nailsworth

Nailsworth és un poble de Gloucestershire (Regne Unit) situat en una de les valls de Stroud, a les Cotswolds. A 2011 tenia 5.794 habitants i és travessat per la carretera A46.
En temps antics era un assentament ubicat a la confluència de la vall d'Avening i la vall de Woodchester, a la riera de Nailsworth. Posteriorment es convertí en un petit poble moliner i actualment és una localitat reposada i tranquil·la que a l'estiu és visitada pels senderistes i celebra un mercat cada dos caps de setmana.
El petit centre del poble ha crescut a principis del segle xxi i ara hi ha diverses botigues poc comunes i d'alta qualitat, com ara un forn de pa, una xarcuteria, magatzems d'eines, una carnisseria, una llibreria o una galeria d'art. L'equip de futbol, els Forest Green Rovers, és un dels millors de la Football Conference (competicions regionals d'Anglaterra).
Cada primavera s'hi celebra el Nailsworth Festival, durant el qual hi ha molts esdeveniments culturals i un concert gratuït de rock (Nailstock) als camps dels afores, on els grups locals poden mostrar el seu talent.
Nailsworth està agermanat amb Lèves (França).

## Enllaços externs

* Ajuntament de Nailsworth (anglès)
* Nailsworth.com (anglès)
# Peluda tacada

La peluda tacada (Arnoglossus polyspilus) és un peix teleosti de la família dels bòtids i de l'ordre dels pleuronectiformes.

## Morfologia

Pot arribar als 24 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de les costes de la Badia de Bengala fins al sud del Japó, Taiwan i Nova Caledònia.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Round-robin (informàtica)

Round-robin (abreujat RR) és un dels algorismes que utilitzen els planificadors de processos i xarxes en informàtica. Com el terme s'utilitza generalment, els segments de temps (també coneguts com a quants de temps) s'assignen a cada procés en parts iguals i en ordre circular, gestionant tots els processos sense prioritat (també conegut com a executiu cíclic). La programació de tot tipus és senzilla, fàcil d'implementar i sense inanició. La programació Round-robin es pot aplicar a altres problemes de planificació, com ara la programació de paquets de dades en xarxes d'ordinadors. És un concepte de sistema operatiu.
El nom de l'algorisme prové del principi round-robin conegut d'altres camps, on cada persona pren una part igual d'alguna cosa al seu torn.
L'algoritme Round-Robin és un algorisme preventiu, ja que el planificador força el procés fora de la CPU un cop caduca la quota de temps.
Per exemple, si la franja de temps és de 100 mil·lisegons i el treball1 triga un temps total de 250 ms a completar-se, el planificador de rondes suspendrà el treball després de 100 ms i donarà a altres treballs el seu temps a la CPU. Un cop els altres treballs hagin tingut la seva part igual (100 ms cadascun), el treball1 obtindrà una altra assignació de temps de CPU i el cicle es repetirà. Aquest procés continua fins que s'acaba el treball i no necessita més temps a la CPU.

## Referències

* ↑ Arpaci-Dusseau, Remzi H. Operating Systems: Three Easy Pieces [Chapter: Scheduling Introduction], 2014.
* ↑ Guowang Miao, Jens Zander, Ki Won Sung, and Ben Slimane, Fundamentals of Mobile Data Networks, Cambridge University Press, ISBN 1107143217, 2016.
* ↑ Stallings, William. Operating Systems: Internals and Design Principles. Pearson, 2015, p. 409. ISBN 978-0-13-380591-8.
* ↑ Nash, Stacey L. «Best scheduling software of 2022» (en anglès). Popular Science, 11-06-2022. [Consulta: 7 juliol 2022].
* ↑ Williams, Lawrence. «Round Robin Scheduling Algorithm with Example» (en anglès). https://www.guru99.com,+07-03-2021.+[Consulta: 28 març 2023].