OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Consell dels Deu

El Consell dels Deu, (en italià Consiglio dei Dieci, Consiglio dei X o simplement i Dieci) va ser un dels màxims òrgans de govern de la República de Venècia entre 1310 i 1797, format per deu integrants triats cada any pel Gran Consell de Venècia (anomenat el Maggior Consiglio) amb la finalitat de protegir la seguretat de l'Estat venecià, evitant revoltes internes contra el govern així com perills per a l'estabilitat de Venècia per causa de corrupció política o espionatge de potències estrangeres.

## Bibliografia

* Norwich, John Julius (1989). A History of Venice. New York: Vintage Books. ISBN 0-679-72197-5. Error en ISBN: caràcter no vàlid
* Charles Diehl, La Repubblica di Venezia, Roma, Newton & Compton, 2004. ISBN 88-541-0022-6
* Alvise Zorzi, La Repubblica del Leone. Storia di Venezia, Milano, Euroclub, 1991. ISBN 978-88-452-9136-4
# Consell departamental de La Reunió

El Consell departamental de La Reunió és l'òrgan executiu de deliberació del departament francès de l'illa de la Reunió (que és també una regió francesa amb un consell regional). La seva seu és a Saint-Denis, al barri de La Source. Des de 2004 la seva presidenta és Nassimah Dindar.

## Llista de presidents

* ?-? : Jules Hermann.
* 1949-1966: Roger Payet.
* 1966-1967: Marcel Cerneau.
* 1967-1982: Pierre Lagourgue.
* 1982-1988: Auguste Legros.
* 1988-1994: Éric Boyer.
* 1994-1998: Christophe Payet.
* 1998-2004: Jean-Luc Poudroux.
* 2004-Actualment : Nassimah Dindar.

## Membres del consell

Actualment el consell té 50 membres.

## Referències

* ↑ «LA REUNION : Carte, plan departement de la La Réunion 974» (en francès). [Consulta: 28 febrer 2017].

## Enllaços externs

* Web del Consell departamental.
# Conferència de l'ONU sobre el Canvi Climàtic 2008

La XIV Conferència Internacional sobre Canvi Climàtic o 14a Conferència de les Parts es va celebrar a la ciutat de Poznań, Polònia, de l'1 al 12 de desembre de 2008, al mateix temps que la Quarta Reunió del Protocol de Kyoto. VA ser un fòrum per al debat polític sobre el problema del canvi climàtic. Mentre que les conferències del MNUCC se celebren cada any des de 1995, les conferències post-Kyoto se celebren anualment des de 1997, i ambdues coincideixin cada any. Després de la Conferència de Bali de l'any 2007, la conferència de Poznań va suposar el llançament d'un nou cicle de negociacions per preparar la conferència de Copenhaguen 2009, en la qual es van fixar nous objectius per reemplaçar els del Protocol de Kyoto, que acabava el 2012.

## Organització

Organitzat per la Secretaria de la Convenció Marc sobre el Canvi Climàtic (CMNUCC), la Conferència va reunir a uns 11.000 participants de més de 190 països: els ministres responsables del medi ambient o del canvi climàtic, les delegacions dels governs, les institucions internacionals, les organitzacions no governamentals especialitzades en medi ambient, les empreses i la recerca, i els mitjans.
A més de les sessions plenàries i reunions de grups de treball, se celebro abans i durant la conferència una sèrie d'esdeveniments (exposicions, presentacions, seminaris, debats, exposicions, etc.). Tots tenien l'objectiu comú de cridar l'atenció del públic en general sobre qüestions relacionades amb el canvi climàtic.

## Objectius

* Desenvolupar un pla d'acció i programes de treball per a un any de negociacions, després d'un any de discussions.
* Realitzar progressos importants en moltes qüestions encara per debatre per garantir l'aplicació del Protocol de Kyoto.
* Garantir la convergència dels punts de vista sobre para l'establiment de noves mesures per lluitar contra el canvi climàtic.
* Confirmar el procés i el calendari fixats cap a la conferència de Copenhaguen.

## Vegeu també

* Canvi climàtic
* Escalfament global
* Gas amb efecte d'hivernacle
* Protocol de Kyoto

## Referències

* ↑ ONU. «Comienza en Poznan (Polonia) la Conferencia de las Naciones Unidas sobre el Cambio Climático con llamamientos sobre la necesidad urgente de progresar en el diseño del Acuerdo de Copenhague» (en espanol), 01-12-2008.
* ↑ ONU. «La Conferencia de las Naciones Unidas sobre el Cambio Climático de Poznan (Polonia) sienta las bases para el Acuerdo de Copenhague» (en espanol), 12-12-2008.
* ↑ ONU. «CMNUCC: El aumento de las emisiones de los países industrializados confirma la necesidad urgente de medidas políticas sobre el cambio climático en la reunión de Poznan» (en espanol), 17-11-2008.

## Enllaços externs

* The United Nations Climate Change Conference in Poznań, 1-12 December 2008 de UNFCCC (anglès)
* OneClimate's Window on the summit Arxivat 2008-12-05 a Wayback Machine. (anglès)
* Poznan Climate Talks: fiddling while the earth burns (anglès)
# Companyia Francesa del Senegal

«Companyia Francesa del Senegal» té aquests significats:
* Companyia del Senegal, va administrar l'establiment francès del Senegal i el seu comerç del 1672 al 1682
* Companyia Reial del Senegal, va administrar l'establiment francès del Senegal i el seu comerç del 1696 al 1709
# Complex de cadenes

A àlgebra abstracta un conjunt $\{A_{i},\,\delta _{i}\}$ consistent en estructures algebraiques A$_i$ (ja siguin grups abelians, anells, mòduls, ...) i $\delta _{i}$ morfismes (segons sigui la categoria), es diu complex de cadenes o complex homològic si la construcció
    $\ldots \longrightarrow A_{n+1}{\xrightarrow {\delta _{n+1}}}A_{n}{\xrightarrow {\,\delta _{n}\,}}A_{n-1}\longrightarrow \ldots$
satisfà $\delta _{n+1}\circ \delta _{n}=0$ per a tot n. Aquesta condició implica $\operatorname {im} \delta _{n+1}\subseteq \ker \delta _{n}\,$. Aquest concepte és clau per entendre el que és l'homologia.

## Notació

El símbol $A_{\bullet }$ s'utilitza per a designar al parell $\{A_{i},\,\delta _{i}\}$.

## Homologia

Les estructures quocient
    $H_{n}(A_{\bullet })=\ker \delta _{n}/\operatorname {im} \delta _{n+1}\,$
s'anomenen espais d'homologia del complex de cadenes $A_{\bullet }$.
Aquesta última construcció és l'origen de l'àlgebra homològica i té nombroses aplicacions en altres disciplines de la matemàtica com ara a la topologia algebraica, que la compta com una de les seves principals eines.

## Morfisme entre complexos

Un morfisme (de grau zero) entre dos complexos $A_{\bullet }=\{A_{q},\,\delta _{q}\}$ i $B_{\bullet }=\{B_{q},\,\gamma _{q}\}$ és un conjunt $f_{\bullet }=\{f_{q}\}$ de morfismes entre les estructures algebraiques $A_{q}{\xrightarrow {f_{q}}}B_{q}$ tals que $f_{q}\circ \delta _{q+1}=\gamma _{q+1}\circ f_{q+1}$. Simbòlicament $f_{\bullet }\colon A_{\bullet }\to B_{\bullet }$ indica el mateix.
Un morfisme de grau d correspon a una família de morfismes $A_{q}{\xrightarrow {g_{q}}}B_{q-d}$ amb la mateixa propietat $g_{q}\circ \delta _{q+1}=\gamma _{q+1}\circ g_{q+1}$

## Com a categoria

Des del punt de vista de teoria de categories tenim ben definida la categoria de complexos de cadenes amb els morfismes de complexos.
Una aplicació d'aquesta categoria és que les principals teories de la topologia algebraica com ara l'homologia singular són veritables functors, perquè assignen a un parell topològic (X, A) una família de grups abelians $\{H_{n}(X,A)\}_{n}$ que formaran un complex de cadenes
    $\cdots \to H_{i}(A)\to H_{i}(X)\to H_{i}(X,A)\to H_{i-1}(A)\to \cdots$
i on una aplicació contínua $f\colon (X,A)\to (I,B)$ entre parells topològics indueix un conjunt de morfismes
    $f_{\#}\colon H_{i}(A)\to H_{i}(B),\quad f_{\#}\colon H_{i}(X)\to H_{i}(I),\quad f_{\#}\colon H_{i}(X,A)\to H_{i}(I,B)$
amb les propietats suficients per a considerar-los un morfisme de complexos.

## Bibliografia

* Dieudonné, Jean. A History of algebraic and Differential Topology 1900-1960 (en anglès). Birkhäuser, 1989. ISBN 0-8176-3388-X, ISBN 3-7643-3388-X.

## Vegeu també

* Functors
* Cohomologia
# Construccions de pedra seca (Cervià de les Garrigues)

Les Construccions de pedra seca és una obra del municipi de Cervià de les Garrigues (Garrigues) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una cabana de volta orientada cap al nord-oest, feta aprofitant la inclinació d'un coster. Avui està coberta de vegetació. Està feta de grans pedres irregulars sense desbastar, a excepció de les de la llinda, més grans i ben escairades. No té finestres, només la porta, lleugerament desplaçada al lateral esquerre per tal de facilitar la disposició de la llar de foc. Al seu interior també hi ha una menjadora pels animals, armaris a la paret i un cocó o cadolla per tenir el càntir més fresc arran de terra. Fora de la cabana, adossat al contrafort, hi ha uns fogons per a fer el menjar. A la llinda hi veiem gravada la data de 1851.

## Referències

* 1 2 «Construccions de pedra seca». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 febrer 2016].
# Comtat de Bolenois

El comtat de Bolenois fou una jurisdicció feudal de Borgonya que va existir efímerament al començament del segle xi.
El comtat apareix al segle ix i la línia comtal es va extingir al final del segle passant per matrimoni al comte Hug III de Bassigny († després del 939, que era comte de Bassigny des de vers 906). El va succeir el seu fill Gosselí III († després del 940), que fou també abat de Saints-Geosmes. El va heretar la seva filla que es va casar amb Roger II de Laon († 942), comte de Laon del 926 al 931 i comte de Douai del 931 al 941, que pel seu matrimoni va ser comte de Bassigny i Bolenois del 941 al 942. A la seva mort els dos comtats van passar al seu fill Hug IV de Bassigny († 25 d'agost del 961), cosí del rei Lotari I de França, enterrat a Sant Remigi de Reims.
Apareix després com a comte Aimó (II), de la nissaga de Vergy, germà del comte Waldó d'Auxois i fill del comte Aimó I d'Auxóis i Duesmois. Se l'esmenta en una donació de terres a l'abadia de Sexfontaine el 23 de gener de 1019 i una altra a Saint-Bénigne de Dijon per carta del 1030; és esmentat encara en una carta del 1034. Estava casat amb Cuneguda i tenia almenys dos fills: Enric i Otó. Enric hauria mort abans que el pare doncs aquest fou succeït per Otó com a comte de Bolennois, i apareix per darrer cop el 1046.
El comtat desaparegué posteriorment segurament absorbit pel ducat de Borgonya, en circumstàncies poc conegudes.

## Nota

* ↑ . Michel Bur, La formation du comté de Champagne (v. 950-v. 1150) (tesi), 1977, pàgina 101

## Referències

* Medieval Lands
* Article: Comté de Bassigny a la Wikipedia en francès
# Cooleemee

Cooleemee és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 905 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cooleemee tenia 905 habitants, 400 habitatges i 254 famílies. La densitat de població era de 448 habitants per km².
Dels 400 habitatges en un 25,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,3% hi vivien parelles casades, en un 8,5% dones solteres, i en un 36,5% no eren unitats familiars. En el 32,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,26 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,85.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 26,7% entre 25 i 44, un 22,7% de 45 a 60 i un 21,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.833 $ i la renda mediana per família de 37.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.705 $ mentre que les dones 20.813 $. La renda per capita de la població era de 17.148 $. Entorn del 9,6% de les famílies i el 12,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cooleemee». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cooleemee». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Coolidge (Texas)

Coolidge és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 848 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Coolidge tenia 848 habitants, 305 habitatges, i 208 famílies. La densitat de població era de 337,5 habitants/km².
Dels 305 habitatges en un 39,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,2% hi vivien parelles casades, en un 15,7% dones solteres, i en un 31,8% no eren unitats familiars. En el 29,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,78 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,38.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,3% tenia menys de 18 anys, un 11,8% entre 18 i 24, un 26,9% entre 25 i 44, un 16,9% de 45 a 60 i un 13,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.558 $ i la renda mediana per família de 27.583 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.896 $ mentre que les dones 17.132 $. La renda per capita de la població era d'11.589 $. Aproximadament el 23,6% de les famílies i el 25,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Coolidge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Coolidge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Coolio

Coolio (Monessen, 1 d'agost de 1963 - Los Angeles, 28 de setembre de 2022), nom artístic de Artis Leon Ivey Jr., va ser un raper, productor discogràfic i actor estatunidenc. Ivey va saltar a la fama originalment com a membre del grup de rap Gangsta WC and the Maad Circle al costat de WC i el seu germà, Crazy Toones.
Coolio va aconseguir l'èxit principal a mitjans i finals dels anys noranta amb els seus àlbums It Takes a Thief (1994), Gangsta's Paradise (1995) i My Soul (1997). Va ser conegut sobretot pel seu senzill "Gangsta's Paradise", guanyador del premi Grammy el 1995, així com per altres senzills com "Fantastic Voyage" (1994), "1, 2, 3, 4 (Sumpin' New)" (1996) i "When U Get There" (1997).
L'àlbum Gangsta's Paradise va ser llançat el 1995 i va ser certificat dues vegades disc de platí per la RIAA i va vendre més de dos milions de còpies a tot el món.
També va ser conegut per haver proporcionat la cançó d'obertura "Aw, Here It Goes!" per a la sèrie de televisió de Nickelodeon de 1996 Kenan & Kel. A partir de 1996, Coolio va publicar àlbums de manera independent i també es va convertir en xef i va crear una sèrie web titulada Cookin' with Coolio i va publicar un llibre de cuina.

## Referències

* ↑ «Rapper Coolio Dead at 59». Rolling Stone.
* ↑ «Revisit & Listen to WC And The Maad Circle's 'Ain't A Damn Thang Changed' (1991) | Tribute». Albumism.com.
* ↑ «Coolio wins rap Grammy – UPI Archives». Upi.com, 28-02-1996. [Consulta: 29 setembre 2022].
* ↑ Amos Barshad. «Nostalgia Fact-Check: How Does Coolioâ€™s Gangstaâ€™s Paradise Hold Up?». Vulture.com, 10-08-2011. [Consulta: 29 setembre 2022].
* ↑ Lawrence, Derek. «Kenan and Kel: The story behind America's favorite orange soda-loving best friends», 15-07-2016.
# Conca de Sichuan

La Conca de Sichuan (xinès tradicional: 四川盆地, xinès simplificat: 四川盆地) és una regió de terres baixes al sud-oest de la Xina. Malgrat el seu nom històric, aquest no és només sinònim de província de Sichuan, composta per la seva part central i oriental, així com per part de la municipalitat de Chongqing (la qual era, fins a 1997, políticament part de Sichuan). A causa de la seva relativa forma plana i terres fèrtils, és densament poblada amb una població de més de 100 milions de persones. A més de ser una característica geogràfica dominant de la regió, la conca de Sichuan, també constitueix un àmbit cultural que es distingeix pels seus propis i únics costums, cuina, i dialectes. També es coneix com la "Conca Roja". És famosa pel cultiu de l'arròs. També és la principal regió productora de gas de la Xina.

## Referències

* ↑ Energy Citations Database (ECD) - - Document #7024946
# Stephen Ward

Stephen Robert Ward (Dublín, 20 d'agost de 1985) és un futbolista irlandès que juga amb el Burnley d'Anglaterra.Pot jugar en una àmplia varietat de posicions, des de lateral esquerra, al centre del camp i també com a davanter.

## Referències

* ↑ The PFA Footballers' Who's Who 2010-11. Mainstream Publishing, p. 429 [Consulta: 12 febrer 2015].
# Tatuatges cristians a Bòsnia i Hercegovina

El tatuatge cristià a Bòsnia i Hercegovina (o sicanje en serbocroata) va ser un costum generalitzat entre els catòlics romans durant el domini otomà sobre Bòsnia i Hercegovina (1463–1878) i fins al segle xx. Els catòlics es tatuaven els seus fills per salvar-los del devsirme, mentre que les dones eren tatuades amb l'esperança d’evitar l'esclavitud.
Es creu que el costum és anterior a la migració eslava als Balcans i fins i tot al cristianisme. Al segle i aC, l'historiador grec Estrabó va esmentar el tatuatge entre els habitants d'aquesta zona, juntament amb un altre costum il·liri. Les femelles vlaques de Grècia, Macedònia i Hercegovina també van utilitzar tatuatges. L’arqueòleg Ćiro Truhelka va investigar aquest tipus de tatuatges a finals del segle xix, convertint-se en un dels primers a escriure sobre ells i a il·lustrar-los.
Les dones bosnianes en algunes parts del país es tatuen les mans i altres parts visibles del cos (com el front, les galtes, el canell o per sota del coll) amb símbols cristians i ornaments stećak. Això es pot veure avui, no només a Bòsnia i Hercegovina, sinó entre les dones bosnianes que viuen a l'estranger.

## Referències

* ↑ The Early Age of Greece; Cambridge University Press, p493-496
* ↑ Ćiro Truhelka:Die Tätowirung bei den Katholiken Bosniens und der Hercegovina (published in Wissenschaftliche Mittheilungen Aus Bosnien und der Hercegovina, herausgegeben vom Bosnisch-Hercegovinischen Landesmuseum in Sarajevo, redigiert von Dr. Moriz Hoernes, Vierter Band, Wien 1896)
* ↑ Albania and the Albanians: selected articles and letters 1903-1944, by M. Edith Durham, Harry Hodgkinson, Bejtullah D. Destani
* ↑ «Oldest Tattoo Shop in Greece by Lars Krutak». The Vanishing Tattoo. [Consulta: 4 novembre 2020].
* ↑ Truhelka, Ciro. Wissenschaftliche Mittheilungen Aus Bosnien und der Hercegovina: "Die Tätowirung bei den Katholiken Bosniens und der Hercegovina." Sarajevo; Bosnian National Museum, 1896.
* ↑ Lipa, Aida Kakanien Revisited, 26-05-2006 [Consulta: 4 novembre 2020].
* ↑ «Croats in Bosnia and Herzegovina». www.croatianhistory.net. CROATIA - overview of. [Consulta: 4 novembre 2020].
* ↑ Herzl Gaster, Theodor. Customs and folkways of Jewish life. W. Sloane Associates, 1 gener 1955, p. 256.

## Vegeu també

* L'esclavitud a l’Imperi Otomà

## Enllaços externs

* Croats a Bòsnia i Hercegovina
* Mai no sabia que la meva babà tenia un tatuatge
# Tatton

La circumscripció de Tatton és una circumscripció electoral anglesa situada al Cheshire, i representada a la Cambra dels Comuns de les Corts Generals britàniques des de 2001 per George Osborne, membre del Partit conservador i des de 2017 per Esther McVey, també del Partit conservador.
# Stonewall (Texas)

Stonewall és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 469 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Stonewall tenia 469 habitants, 176 habitatges, i 133 famílies. La densitat de població era d'11,9 habitants per km².
Dels 176 habitatges en un 34,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58% hi vivien parelles casades, en un 13,6% dones solteres, i en un 24,4% no eren unitats familiars. En el 20,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,1% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 22,6% entre 25 i 44, un 22,4% de 45 a 60 i un 19,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.210 $ i la renda mediana per família de 37.721 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.531 $ mentre que les dones 30.083 $. La renda per capita de la població era de 22.035 $. Aproximadament el 19,3% de les famílies i el 17,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Stonewall». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Stonewall». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Stonewall (Oklahoma)

Stonewall és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 465 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Stonewall tenia 465 habitants, 195 habitatges, i 127 famílies. La densitat de població era de 561,1 habitants per km².
Dels 195 habitatges en un 28,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,6% hi vivien parelles casades, en un 16,9% dones solteres, i en un 34,4% no eren unitats familiars. En el 31,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,38 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,7% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 25,2% entre 25 i 44, un 22,6% de 45 a 60 i un 18,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 19.135 $ i la renda mediana per família de 22.813 $. Els homes tenien una renda mediana de 20.500 $ mentre que les dones 14.792 $. La renda per capita de la població era de 9.741 $. Entorn del 23,5% de les famílies i el 25,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Stonewall». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Stonewall». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].