OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Krinitxanske

Krinitxanske (en ucraïnès: Криничанське, en rus: Криничанское, Krinitxanskoie, Червоногвардейское, Txervonogvardéiskoie) és una vila, un possiólok de la província de Luhansk a Ucraïna, situada actualment a zona de la República Popular de Luhansk de Rússia. El 2019 tenia 1.338 habitants.

## Referències

* ↑ «Наблюдатели ОБСЕ выявили в «ЛНР» склад боеприпасов • Новостной портал NOVOSTIUA.org». novostiua.org. Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 31 desembre 2015].
# Forouzan

Forouzan (persa: فروزان, Foruzan) (9 d'agost de 1937 - 24 de gener de 2016) fou una actriu iraniana, productora i artista. Va començar la seva carrera en doblatge de veu. En 1964 va protagonitzar Sahel-i Entezar de Siamak Yasemi i va aparèixer també a Ganj-i Qarun, una altra pel·lícula per Yasemi que la va fer famosa. La seva carrera es va acabar amb la revolució iraniana de 1979.
Forouzan va morir a Teheran el 24 de gener de 2016, a l'edat de 78.
Forouzan era popular també entre els perses joves que van néixer després de la revolució del 1979.

## Referències

* ↑ «فروزان، ستاره سینمای پیش از انقلاب ایران درگذشت». , 25-01-2016 [Consulta: 26 gener 2016].
* ↑ «Forouzan, Persian film star in Pahlavi era, passes away in Tehran». Payvand News, 25-01-2016 [Consulta: 27 gener 2016]. Arxivat 2020-01-11 a Wayback Machine.
# Casa Ribot

La Casa Ribot és un edifici del municipi de Figueres (Alt Empordà) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici situat al carrer que porta des de la Rambla fins a la Plaça de l'Ajuntament, pertant en ple centre de la ciutat. És un edifici de planta baixa i tres pisos, amb la planta baixa destinada totalment a locals comercials, i absolutament renovada. El primer pis presenta balconada correguda amb tres finestrals amb guardapols i dovella central decorada. En el segon pis els tres balcons són rectangulars i independents. En el tercer pis trobem tres balcons arrodonits. La façana està organitzada a partir de motllures horitzontals i coronada per un fris amb obertures de ventilació, cornisa i terrassa amb barana amb balustrada amb decoració floral.

## Referències

* ↑ «Casa Ribot». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 gener 2015].
# Fuentes

«Fuentes» té aquests significats:
* Toponímia:
** Fuentes (Conca), municipi de la província de Conca a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa
** Fuentes Calientes municipi d'Aragó a la comarca de la Comunitat de Terol (província de Terol)
** Fuentes Claras municipi a la comarca de Jiloca (província de Terol, Aragó)
** Fuentes de Andalucía, localitat de la província de Sevilla, Andalusia, Espanya
** Fuentes de Año, municipi de la província d'Àvila a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** Fuentes de Ayódar, municipi del País Valencià que es troba a la comarca de l'Alt Millars
** Fuentes de Béjar, municipi de la província de Salamanca a la comunitat autònoma de Castella i Lleó 2013»
** Fuentes de Carbajal, municipi de la província de Lleó a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** Fuentes de Ebro, municipi a la comarca de Saragossa (província de Saragossa, Aragó)
** Fuentes de Jiloca, municipi a la comarca de la Comunitat de Calataiud (província de Saragossa)
** Fuentes de León, municipi de la província de Badajoz, a la comunitat autònoma d'Extremadura
** Fuentes de Magaña, municipi de la província de Sòria a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** Fuentes de Nava, municipi de la província de Palència a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** Fuentes de Oñoro, municipi de la província de Salamanca, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** Fuentes de Ropel, municipi de la província de Zamora a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** Fuentes de Rubielos, municipi a la comarca de Gúdar-Javalambre (província de Terol, Aragó)
** Fuentes de Valdepero, municipi de la província de Palència a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
* Biografies:
** Andrea Fuentes i Fache (Valls, 1983), nedadora de sincronitzada catalana
** Ambrosio Fuentes, cantant espanyol del segle xviii
** Antonio Fuentes y Zurita (Sevilla, 1869 - Sevilla, 1938), torero espanyol
** Bernardo Fuentes Martín (Málaga, 1966), futbolista i entrenador andalús
** Carlos Fuentes Macías (Ciutat de Panamà, 1928 - Ciutat de Mèxic, 2012), escriptor mexicà
** Eduardo Fuentes (Sevilla, segle XX - ?), compositor espanyol
** Enric de Fuentes i Lloselles (Barcelona, 1864 - 1935), escriptor barceloní
** Enrique Fuentes Quintana (Carrión de los Condes, Castella, 1924 - Madrid, 2006), economista espanyol
** Fabricio Fuentes (Río Cuarto, Córdoba, 1976), futbolista argentí
** Frederic Fuentes i Coll (Barcelona, 1843 - 1908), actor
** Jesús Fuentes Lázaro (Toledo, 1946), polític espanyol
** Manel Fuentes (Barcelona, 1971), periodista
** Miguel Fuentes Azpiroz (1964, Sant Sebastià), futbolista i president de la Reial Societat
** Miguel Fuentes Vízner (Alacant, 1969), futbolista valencià que jugava de migcampista. Inicia la seua
** Norberto Fuentes (L'Havana, Cuba, 1943), escriptor i periodista cubà
** Pasqual Fuentes i Alcàsser (Aldaia, 1721 - València, 1768), compositor valencià
** Roc Fuentes i Navarro (Terrassa, 1939), advocat i polític català
* Miscel·lània Comtat de Fuentes de Valdepero, títol nobiliari castellà concedit l'any 1572 per Felip II a Juana de Acevedo y Fonseca
Viccionari
# Placeta de la Pujada de Sant Feliu (Girona)

La Placeta de la Pujada de Sant Feliu és una plaça pública del municipi de Girona inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un espai empedrat a l'arrencada de la portalada De Sant Feliu, a frec de la pujada i pel costat del carrer Calderers. La barana de pedra, de balustres de pedra, divideix la zona segons la rampa del carrer i la part baixa, la placeta. Té dos nivells, un proper al carrer Calderers (vorera) i amb arbrat. Està separat del segon nivell per una barana-banc de pedra. Tots nivells es comuniquen per dues escales, en extrems oposats. A través del segon nivell s'accedeix a la plaça d'accés a l'església de Sant Feliu, al capdamunt de la pujada, per una llarga escala que guanya el desnivell. Al segon nivell hi ha una font de 3 caps, ja catalogada.

## Història

El 1924 l'ajuntament de Girona enderroca les cases que limitaven al fons de la placeta i així s'engrandeix, agafant la fesomia actual.

## Referències

* 1 2 «Placeta de la Pujada de Sant Feliu». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 febrer 2015].
# Abarema ferruginea

Abarema ferruginea és una espècie de llegum del gènere Abarema de la família Fabaceae.

## Referències

* ↑ Barneby & Grimes (1996), ILDIS (2005)

## Bibliografia

* Barneby, R.C. & Grimes, J.W. (1996): Silk Tree, Guanacaste, Monkey's Earring: A generic system for the synandrous Mimosaceae of the Americas. Part I. Abarema, Albizia, and Allies. Memoirs of the New York Botanical Garden 74(1): 1-292. ISBN 0-89327-395-3 (anglès)
* International Legume Database & Information Service (ILDIS) (2005): Genus Abarema (anglès)
# CKK

CKK té els següents significats:
* Complex d'Esports i Concerts de Sant Petersburg (del seu nom en rus Спортивно-Концертный Комплекс, transliterat Sportivno-Kontsertnii Kompleks), sala polivalent ubicada a Sant Petersburg (Rússia)
* CKK Jordanki (de l'acrònim en polonès Centrum Kulturalno-Kongresowe), centre multiusos ubicat a la ciutat de Toruń (Polònia)
# Krimpenerwaard

Krimpenerwaard és un municipi de la província d'Holanda Meridional, al sud dels Països Baixos. Està situat just al sud de Gouda i a l'est de la conurbació de Rotterdam. Limita al nord amb el riu Hollandse IJssel i al sud pel riu Lek.
Es va crear l'1 de gener de 2015 amb la fusió dels antics municipis de Nederlek, Ouderkerk, Bergambacht, Vlist i Schoonhoven.

## Centres de població

Schoonhoven, Bergambacht, Stolwijk, Ammerstol, Haastrecht, Berkenwoude, Lekkerkerk, Krimpen aan de Lek, Vlist, Gouderak i Ouderkerk aan den IJssel.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
# Forqueta N

La Forqueta és una muntanya de 3.007 m d'altitud, amb una prominència de 124 m, que es troba al massís de Pocets, província d'Osca (Aragó).

## Referències

* ↑ Buyse, Juan. Los Tresmiles del Pirineo, un estudio enciclopédico (en castellà). 3a. ed.. Barcelona: Martínez Roca, 1993 (Muntanyisme). ISBN 8427017340.
* ↑ Semir, Ramon de. Posets - Perdiguero, Esc. 1:25.000. 1a edició. Granollers: Editorial Alpina, 1977 (E-25). ISBN 84-7011-038-1 [Consulta: 18 setembre 2017]. Arxivat 2019-05-01 a Wayback Machine.
Viccionari
# Cedar Point

«Cedar Point» té aquests significats:
* Cedar Point (Carolina del Nord)
* Cedar Point (Illinois)
* Cedar Point (Kansas)
# Torcy (Saona i Loira)

Torcy és un municipi francès situat al departament de Saona i Loira i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2009 tenia 3.069 habitants.

## Història

Llista dels alcaldes successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001- | Roland Fuchey | | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 1.364 | 1.541 | 4.400 | 4.865 | 4.059 | 3.554 | 3.069 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Mercat (la Galera)

El Mercat és una obra de l'arquitectura del ferro de la Galera (Montsià) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

El mercat de la Galera és una construcció feta amb una estructura exclusivament de ferro. Per a la coberta, que és a dues vessants, s'ha emprat el fibrociment (uralita). També hi ha decoració feta de fusta que està més malmesa, tot i el bon estat de conservació que presenta l'edifici. A la teulada hi ha uns canalons a banda i banda que recullen l'aigua de la pluja. El mercat és un espai obert, sense cap paret que el limiti. En conjunt és una edificació molt senzilla i pràctica per a la utilització a la qual està destinada.
El mercat ha estat repavimentat i la mitgera amb la casa veïna s'ha aplacat amb ceràmica.

## Referències

* 1 2 «Mercat». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 7 març 2019].

## Enllaços externs

* «Mercat». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Abudefduf bengalensis

Abudefduf bengalensis és una espècie de peix de la família dels pomacèntrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 17 cm de longitud total.

## Alimentació

Menja algues i petits crancs.

## Distribució geogràfica

Es troba des de l'Índic oriental fins al Japó i Austràlia.

## Referències

* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ «Abudefduf bengalensis, Bengal sergeant : fisheries». [Consulta: 1r juliol 2012].(anglès)

## Bibliografia

* Allen, G.R., 1991. Damselfishes of the world. Mergus Publishers, Melle, Alemanya. 271 p.
* Bloch, M. E. 1787. Naturgeschichte der ausländischen Fische. Berlín. Naturg. Ausl. Fische v. 3: i-xii + 1-146, Pls. 181-216.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Tang, K.L. 2001: Phylogenetic relationships among damselfishes (Teleostei: Pomacentridae) as determined by mitochondrial DNA data. Copeia, 2001(3): 591-601.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Ben Gummer

Benedict Michael Gummer (Londres, 19 de febrer de 1978) és un polític britànic del Partit Conservador que va exercir de diputat al Parlament per a Ipswich des del 2010 fins al 2017. El 2016 va esdevenir el ministre del gabinet i Paymaster general en el primer govern de Theresa May. Va perdre el seu escó a la Cambra dels comuns a les eleccions generals de 2017.

## Biografia

Fill de John Gummer, baró de Deben, va estudiar a la Tonbridge School, abans de seguir els seus estudis al Peterhouse de Cambridge on passa un Master of Arts. Gummer escriu una història de la pesta negra, pandèmia europea de l'Edat mitjana.
Fa la seva entrada al Parlament el 2010 com a diputat d'Ipswich a Suffolk. Secretari parlamentari privat de Michael Gove i Nicky Morgan en tant que secretaris d'Estat d'Educació a partir de 2013, és nomenat sotssecretari d'Estat parlamentari del Departament de la Salut del Regne Unit el 2015 pel Primer ministre Cameron.
La Primera ministra Theresa May el nomena ministre d'Estat al Cabinet Office i Paymaster-General en la seva entrada en funcions, el 13 de juliol de 2016, Gummer esdevé així el ministre més jove que assisteix a les reunions del gabinet del Regne Unit de la història.
És també, a partir del 15 de juliol de 2016, un dels consellers privats de Sa Majestat, quan se li concedeix el títol honorífic « molt honorable » en comptes de « honorable ». Derrotat en les eleccions generals britàniques de 2017 pel laborista Sandy Martin, abandona llavors les seves funcions polítiques.

## Referències

* ↑ «Who's Who». Ukwhoswho.com.
* ↑ «The Scourging Angel», 2010. Arxivat de l'original el 2016-07-31. [Consulta: 29 juliol 2019].
* ↑ «Rt Hon. Ben Gummer».
* ↑ «Organigrama». www.gov.uk.
* ↑ «Privy Counsellors». Arxivat de l'www.privycouncil.independent.gov.uk original el 2019-07-24. [Consulta: 29 juliol 2019].
# Gran Premi Ciclista de Montreal 2016

El Gran Premi Ciclista de Montreal 2016 fou la setena edició del Gran Premi Ciclista de Montreal. La cursa es disputà l'11 de setembre de 2016. Aquesta fou la 25a prova de l'UCI World Tour 2016.
El vencedor fou el belga Greg Van Avermaet (BMC Racing Team), que s'imposà a l'esprint a l'eslovac Peter Sagan (Team Tinkoff) i d'aquesta manera es va prendre la revenja de la derrota que patí a mans de Sagan dos dies abans en el Gran Premi Ciclista de Quebec. Completà el podi l'italià Diego Ulissi (Lampre-Merida).

## Classificació final

Fonts: ProCyclingStats Cycling Quotient :

### UCI World Tour

El Gran Premi Ciclista de Monreal atorga punts per l'UCI World Tour 2016 sols als ciclistes dels equips de categoria World Tour.
| Posició | 1r | 2n | 3r | 4t | 5è | 6è | 7è | 8è | 9è | 10è |
| Classificació general | 80 | 60 | 50 | 40 | 30 | 22 | 14 | 10 | 6 | 2 |

## Referències

* ↑ «Van Avermaet gana el Gran Premio de Montreal». El Mundo Deportivo, 12-09-2016 [Consulta: 11 setembre 2016].

## Enllaços externs

* Web oficial
# Joaquín Sanz Gadea

Joaquín Sanz Gadea (Terol, 30 de juny de 1930 - Madrid, 25 de maig de 2019) va ser un metge aragonès.

## Biografia

Nascut el 30 de juny de 1930 a la ciutat aragonesa de Terol. Interessat de ben petit en la medicina l'estudià a la Universitat de Salamanca, esdevenint posteriorment especialista en Ginecologia i Obstetrícia, així com en cirurgia general.
El 1961 fou seleccionat per l'Organització Mundial de la Salut (OMS) com a director mèdic de l'"Operació Congo" patrocinada per les Nacions Unides. En la seva estada al Congo Belga va esdevenir director de l'hospital de Buta a la província oriental del país; cirujià de l'Hospital General de Stanleyville, actual Kisangani; director de la leproseria de Maleke; metge de diverses presons; i director de diversos orfanats.
El 1970 decidí abandonà el projecte de les Nacions Unides, fundant el seu propi hospital Clínica Quirúrgica Sainte Thérèse a Kisangani, esdevenint el primer director però actualment dirigida per metges congolenys, mentre ell es reserva la direcció de l'orfanat.
El 1974 fou nomenat, per la Direcció General de Sanitat del Govern espanyol, cap de sanitat de l'antiga colònia del Sàhara Occidental fins a la seva cessió al Marroc el 14 de novembre de 1975. En aquell moment retornà a Espanya, abandonant-lo novament el 1980 per traslladar-se novament a l'Àfrica per continuar treballant pels més desafavorits.
L'any 1998 fou guardonat amb el Premi Príncep d'Astúries de la Concòrdia juntament amb Nicolás Castellanos, Vicenç Ferrer i Muhammad Yunus.

## Enllaços externs

* (castellà) Fundació Príncep d'Astúries, Príncep d'Astúries de la Concòrdia 1998 Arxivat 2010-03-23 a Wayback Machine.
# Mercat Central de Florència

El Mercat central de Florència (en italià: Mercato Centrale di Firenze; també anomenat Mercato di San Lorenzo o Mercat de Sant Llorenç) és un espai comercial ubicat a Florència que es troba entre la via dell'Ariento, la via de Sant'Antonino, la via de Panicale i la Piazza del Mercato Centrale (plaça del mercat central). És un dels resultats de l'època del renaixement (risanamento), el període en què Florència va ser la capital d'Itàlia a la fi del segle xix.
Amb el creixement de la població i la destrucció del vell mercat per donar pas a la Plaça de la República, el mercat de la Loggia del Porcellino ja no era suficient per a la ciutat pel que es van planificar 3 espais coberts: San Lorenzo, el mercat de Sant Ambrosio, i un tercer a Sant Frediano, aquest mai es va realitzar.

## Referències

* ↑ «Operazione Mercato Centrale di Firenze, mancano poche ore alla posa della prima pietra in San Lorenzo. Come da nostra anticipazione» (en italiano). [Consulta: 27 març 2014].
# Aeterni regis

La butlla aeterni registres va ser atorgada pel papa Sixt IV amb data de 21 de juny de 1481. Aquesta butlla va confirmar la validesa la butlla Romanus pontifex de 1455; la butlla Inter Caetera de 1456 i l'article 8 del Tractat d'Alcaçovas (1479), el qual establia el repartiment dels territoris de l'Atlàntic entre els regnes de Portugal i Castella després de la Segona Guerra de Successió castellana. El manuscrit original de la butlla promulgada és als Arxius Nacionals de Lisboa.

## Bibliografia

* Davenport, Frances Gardiner. European Treaties Bearing on the History of the United States and Its Dependencies. Washington: Carnegie Institution, 1917.
# Callaway

«Callaway» té aquests significats:
* Geografia:
** Estats Units:
*** Callaway (Florida)
*** Callaway (Maryland)
*** Callaway (Kentucky)
*** Callaway (Minnesota)
*** Callaway (Nebraska)
*** Callaway (Virgínia)
*** Comtat de Callaway (Kentucky)
*** Comtat de Callaway (Missouri)
**** Callaway Nuclear Generating Station, central nuclear localitzada al Comtat de Callaway (Missouri)
*** Callaway Township (Minnesota)
* Persones:
** Mickey Callaway, jugador professional de beisbol
** Thomas Calloway, més conegut per l'àlies Cee Lo Green, un artista hip-hop
* Altres:
** Callaway Cars, enginyeria d'automòbils
** Callaway Golf Company, companyia estatunidenca productora de materials esportius relacionats amb el golf
# La bohèmia

La bohèmia és un quadre del pintor neerlandès Frans Hals. Està realitzat en oli sobre fusta. Va ser pintat cap a 1628-1630, i actualment es troba al Museu del Louvre, de París, on fou llegat el 1869 per Louis La Caze.
Aquest és possiblement el més conegut dels retrats de tipus populars executats per Hals. Es creu que més aviat era una prostituta, per la intenció de què Hals la va dotar, amb l'ús de la llum rasant a l'escot, l'expressió desenvolupada de la model i el caràcter provocatiu del vestit, així com en la seva mirada i en la boca entreoberta, cosa que era insòlita en un retrat femení, ja que mai no s'havia de representar el personatge somrient, ni ensenyant les dents, per considerar-se provocatiu i indecent. El retrat de personatges dels baixos fons de Haarlem era un tema habitual en Frans Hals.

## Referències

* ↑ Hermann Bauer, «El Barroco en los Países Bajos» en Los maestros de la pintura occidental, Taschen, 2005, pàg. 296, ISBN 3-8228-4744-5
* ↑ L. Cirlot (dir.), Museo del Louvre II, Col. «Museos del Mundo», Tomo 4, Espasa, 2007. ISBN 978-84-674-3807-9, pàg. 173

## Enllaços externs

* Fitxa del Louvre.
# Ferenc Rudas

Ferenc Rudas (Budapest, 6 de juliol de 1921 - Budapest, 11 de febrer de 2016) fou un futbolista hongarès de la dècada de 1940. Fou 23 cops internacional amb la selecció hongaresa. Pel que fa a clubs, defensà els colors de Ferencvárosi TC.

## Referències

* ↑ «Ferenc Rudas». National Football Teams. [Consulta: 17 febrer 2016].
* ↑ «Elhunyt Rudas Ferenc, a Fradi legendája» (en hungarian). FourFourTwo, 11-02-2016. Arxivat de l'original el 17 de febrer 2016. [Consulta: 17 febrer 2016].
# Martin Knutzen

Martin Knutzen (1713 - 1751) va ser un filòsof alemany, deixeble d'Alexander Baumgarten i mestre de Johann Georg Hamann i Immanuel Kant, a qui va introduir a la física de Newton.
Martin Knutzen va ser un destacat professor de lògica i metafísica a la Universitat de Königsberg (l'actual Kaliningrad). Deixeble de Christian Wolff, a l'escola racionalista, Knutzen es va interessar més per les ciències naturals, i va ensenyar física, astronomia i matemàtiques, a més de filosofia. L'estudi de les doctrines de Newton el va induir a qüestionar la teoria leibniziana i wolffiana de l'harmonia preestablerta, defensant el paper de la causalitat mecànica en el moviment dels objectes físics, els seus ensenyaments sobre això influirien en l'obra posterior d'Immanuel Kant, que buscaria reconciliar l'autonomia de l'espiritual amb la realitat de la mecànica en la Crítica del Judici.
La relació de Knutzen amb Kant, un pietista com ell, va ser summament estreta. Propers en edat, Knutzen el va introduir en l'estudi de la mecànica i l'òptica, a més de discutir extensament qüestions de fe. La seva àmplia biblioteca sobre ciències naturals va constituir un recurs invalorable per a la redacció del primer tractat de Kant, Gedanken von der wahren Schätzung der lebendigen Kräfte ("Meditacions sobre la veritable estimació de les forces vives"), un assaig matemàtic, i va exercir una poderosa influència en el pensament kantià.

## Bibliografia

* Beck, L.W.: “Early German Philosophy: Kant and His Predecesors” Belknapp Press of Hardward University Press. Cambridge. 1960.
* Borowski, L.E.: “Darstellung des Leben und Charakters Inmanuel Kants”. Königsberg. 1804.
* Buck, J.F.: “Lebensbeschreibungen derer verstorbenen preubischen Mathematizer”. 1764.
* Caramuel, J.: “Mathesis Biceps…”. L. Annison. Campaniae. 1670.
* Erdmann, B.: “Martin Knutzen und Seine Zeit Ein Beitrag zur Geschichte der Wolffischen Schule und Insbesondere Zur Entwicklungsgeschichte Kants”. Leipzig. 1876. Gerstenberg. Hildesheim. 1973.
* Kant, I.: “Allgemeine Naturgeschichte und Theorie des Himmels oder Versuch von der Verfassung dem Mechanischen Ursprunge des ganzen Weltgebäudes, nach Newtonischen Grundsätzen abgehandelt”. Petersen. Königsberg und Leipzig. 1755.
* Knutzen, M.: “Philosiphischer Beweiβ Von Der Wahrheit Der Christlichen Religion, Darinnen Die Nothwendigkeit der Chritlichen Insbesondere, Aus Ungezweifelten Gründen Der Vernunf Hach Mathematischer Lehrart Dargethan Und Behauptet Wird” (4ªEd.). Härtung. Königsberg. 1745.
* Knutzen, M.: “Vertheidigte Wahrheit der Christlichen Religion gegen den Einwurf: Daβ die Christliche Offenbahrung nich algemein sey: Wobey besonders die Scheingründe des bekannten Englischen Deisten Mattüi Tindal, Welche in deβen Beweise, Daβ das Christentum so alt wie die Welt sey, enthalten, erwogen und winderlegt werden”. Härtung. Königsberg. 1747.
# Titonià

| Període | Sèrie | Estage | Edat (Ma) |
| Cretaci | Inferior | Berriasià | més recent |
| Juràssic | Superior | Titonià | 145,5-150,8 |
| Juràssic | Superior | Kimmeridgià | 150,8-155,7 |
| Juràssic | Superior | Oxfordià | 155,7-161,2 |
| Juràssic | Mitjà | Cal·lovià | 161,2-164,7 |
| Juràssic | Mitjà | Bathonià | 164,7-167,7 |
| Juràssic | Mitjà | Bajocià | 167,7-171,6 |
| Juràssic | Mitjà | Aalenià | 171,6-175,6 |
| Juràssic | Inferior | Toarcià | 175,6-183,0 |
| Juràssic | Inferior | Pliensbaquià | 183,0-189,6 |
| Juràssic | Inferior | Sinemurià | 199,3 ± 0,3 |
| Juràssic | Inferior | Hettangià | 201,3 ± 0,2 |
| Triàsic | Superior | Retià | més antic |
| Subdivisió del sistema Juràssic segons IUGS, el juliol del 2009. ||||
El període Titonià és el més recent dels estatges faunístics que componen el Juràssic superior. Comprèn el període entre fa 152,1 ± 0,9 milions d'anys i fa 145,5 ± 4 milions d'anys. Els sediments de la formació de Bajénov foren dipositats durant el Titonià i principis del Berriasià.