OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Borra

Un borró o borra és una petita acumulació de materials que es forma sota el mobiliari i en cantons que no són netejats regularment. És fet de pèls, pelussa, pell morta, teranyines, pols i de vegades escombraries lleugeres, que es mantenen junts degut a l'electricitat estàtica i l'entrecreuament. Poden contenir àcars de la pols o altres paràsits. El moviment d'una sola partícula gran pot iniciar la formació d'un borró. Es formen a partir d'un pèl que es carrega elèctricament degut al moviment de l'aire.
Aquestes acumulacions són perjudicials per als aparells electrònics, ja que poden obstruir el flux d'aire a través dels dissipadors tèrmics, fent-ne augmentar significativament la temperatura, i per tant, escurçant la vida dels components electrònics. S'han utilitzat com una analogia per l'acreció de la matèria còsmica als planetoides.

## Referències

* ↑ «borró». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ «borra». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ «How Do Dust Bunnies Form?» (en anglès). Esquire, 05-02-2009.
* ↑ T.R.Krishna Mohan, Surajit Sen. «Dust Control in Finite Air Volumes at Zero Gravity - Mean-Field Like Analysis» (en anglès), 08-04-2004.
* ↑ T. Schneider. «Dust and fibers as a cause of indoor environment problems» (en anglès). Scandinavian Journal of Work, Environment & Health, 2008.
* ↑ «¿Qué son y cómo se crean las pelusas?» (en castellà). RTVE, 14-01-2011.
* ↑ Chris Gaylord. «Three Easy Ways to Save Your Computer From an Early Retirement» (en anglès), 15-04-2010.
* ↑ Matthews, L.S. Hayes, R.L. Freed, M.S. Hyde, T.W. «Formation of Cosmic Dust Bunnies» (en anglès). IEEE Transactions on Plasma Science, 01-04-2007. Arxivat de l'original el 2015-09-28. [Consulta: 8 febrer 2016].
* ↑ George Musser. «Comet Dust Bunny» (en anglès). Scientific American, 24-10-2005.
# La Faiada de Malpàs

La Faiada és una muntanya de 1.699 metres que es troba entre els municipis del Pont de Suert, a l'Alta Ribagorça, i de Tremp, al Pallars Jussà.
De fet, això és únicament des del punt de vista administratiu, ja que aquesta muntanya és plenament ribagorçana. Abans del 1969 formava part del terme municipal d'Espluga de Serra, municipi pertanyent a l'Alta Ribagorça, que fou agregat aquell any a Tremp a causa del seu gran despoblament. Dins del terme d'Espluga de Serra, a més, era en un enclavament separat de la resta del terme, anomenat Enrens i Trepadús (que entre 1812 i 1847 arribà a tenir ajuntament propi).
La Faiada era, precisament, el límit nord de l'enclavament d'Enrens i Trepadús. Enrens i Trepadús eren, de fet, dues masies que, mentre foren habitades, es relacionaren, civilment i religiosa, amb Viu de Llevata, però els atzars de la història -o els interessos que jugaren en el seu moment- portaren Enrens i Trepadús i, per tant, la meitat sud de la Faiada, a formar part de Tremp, tot i que el més natural, geogràficament parlant, és que s'hagués integrat en el Pont de Suert.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 256079001).
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC.
A tot el vessant nord de la muntanya, íntegrament dins del terme del Pont de Suert, s'estén l'Espai Natural de la Faiada de Malpàs.

## Referències

* ↑ «La Faiada de Malpàs». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 3 febrer 2018].

## Bibliografia

* BOIX, Jordi. "La Terreta. Espluga de Serra", a El Pallars, la Ribagorça i la Llitera. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1984 (Gran geografia comarcal de Catalunya, 12). ISBN 84-85194-47-0.
# Mas Claret

El Mas Claret, originalment amb el nom de Mas d'en Toni, és una masia al terme municipal de Ribera d'Ondara (Segarra) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Història

El Mas Claret originalment havia estat una gran explotació agropecuària. El 1918 va ser comprat com a casa de descans pels pares Claretians. Durant la Guerra Civil Espanyola els pares que hi vivien van ser afusellats. Posteriorment la masia es va vendre, però els pares Claretians es van quedar una de la propietat, que correspon a la zona del torrent amb una zona arbrada i un cobert que s'ha transformat en capella del Pare Claret.
Des del 1943 els claretians hi celebren l'Aplec Martirial cada tercer diumenge de setembre. Després de la beatificació dels 109 missioners claretians màrtirs, 17 dels quals van morir afusellats a la casa, l'aplec va incorporar una pregària davant del cobert del Mas Claret.

## Descripció

Antiga masia molt reformada, que és fruit d'un continuat procés d'ampliacions i reestructuracions on la part més primitiva és un edifici de planta rectangular amb coberta a doble vessant i que presenta un parament arrebossat i emblanquinat. En segon moment constructiu ampliaria aquest primer edifici per la seva part dreta, annexionant d'altres dependències vinculades a la residència dels pares Claretians fent ús de les seves estances com a casa de salut. El primitiu edifici s'utilitzaria com espai de convivència pels residents, amb la cuina, menjador i capella; i es construirà un edifici residencial de planta amb forma de U, oberta al camí d'accés, i estructurada a partir tres pisos, planta baixa, primer i segon pis amb finestres que donen dins de les habitacions dels residents, similar a un col·legi major. Aquesta segona construcció presenta un parament arrebossat i emblanquinat amb una decoració realitzada a partir de cantells de maó, a les arestes de les parets, als marcs de les finestres, a l'estructura d'una cornisa que separa la planta baixa del primer pis. La seva teulada presenta un ràfec de teula àrab sustentada amb mènsules treballades amb fusta, que ressegueix tot el seu perímetre extern. Presenta, també, un sòcol realitzar amb pedra. Finalment, cal constatar la incorporació de granges i coberts que acabarien de configurar l'aspecte actual del mas, que s'accedeix mitjançant un gran portal allindat on hi ha pintat amb lletres molt grans "MAS CLARET" i sota "MAS DENTONI", a la llinda exterior.

## Referències

* ↑ «Mas Claret (Ribera d'Ondara - Segarra)». poblesdecatalunya.cat. [Consulta: 23 juliol 2019].
* 1 2 «Mas Claret». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
* ↑ «Primer Aplec al Mas Claret amb els màrtirs beatificats». Catalunya Religió, 08-12-2018 [Consulta: 10 setembre 2018].
# Harrisia pomanensis

Harrisia pomanensis és una espècie fanerògama que pertany a la família de les cactàcies.

## Descripció

Harrisia pomanensis creix, de vegades, de forma arbustiva més o menys vertical, inclinada o ajaguda, de color blau verdós o gris-verd glauc amb un diàmetre de 2-4 centímetres. Té de 6 a 56 costelles disponibles. A les arèoles té espines com agulles, inicialment vermellós a gairebé blanques i més tard gris amb una punta de color negre. L'única espina central és de 1-2 cm de llarg. Les 6 a 8 espines radials assoleixen una longitud de fins a 1 centímetre. Les flors poden fer una longitud de fins a 15 centímetres. Els fruits són vermells esfèrics, i porten algunes escates.

## Distribució

És endèmica de l'Argentina, Bolívia i Paraguai. És una espècie comú que s'ha estès per tot el món.

## Taxonomia

Harrisia pomanensis va ser descrit per (F.A.C.Weber ex-K.Schum.) Britton i Rose i publicat a The Cactaceae; descriptions and illustrations of plants of the cactus family 2: 155, f. 225. 1920.

### Etimologia

Harrisia: nom genèric que va ser anomenat en honor del botànic irlandès William Harris, qui va ser Superintendent de jardins públics i plantacions de Jamaica.
pomanensis epítet geogràfic que al·ludeix a la seva localització al Departament de Pomán.

### Sinonímia

* Cereus pomanensis (basiònim)
* Eriocereus pomanensis
* Cereus regelii
* Harrisia regelii
* Eriocereus regelii
* Cereus bonplandii
* Eriocereus bonplandii
* Eriocereus polyacanthus
* Eriocereus tarijensis

## Referències

* ↑ «Harrisia martinii». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 20 novembre 2019].
* ↑ Urs Eggli, Leonard E. Newton: Etymological Dictionary of Succulent Plant Names. Birkhäuser 2004, ISBN 3-540-00489-0, S. 158.
* ↑ Harrisia pomanensis a PlantList

## Vegeu també

* Característiques de les cactàcies

## Enllaços externs

* http://cactiguide.com/cactus/?genus=Harrisia&species=pomanensis
# Don's Plum

Don's Plum és una pel·lícula indie del 2001 dirigida per R. D. Robb, en blanc i negre, de baix pressupost i protagonitzada per Leonardo di Caprio, Tobey Maguire i Kevin Connolly. L'obra va ser filmada entre 1995–1996, i escrita per Robb amb Bethany Ashton, Tawd Beckman, David Stutman i Dale Wheatley. La pel·lícula tracta el curs d'una nit en la qual un grup de joves parla de la vida mentre mengen en un restaurant. Ha estat doblada al català
DiCaprio i Maguire van cobrar 575 dòlars al dia per aparèixer en la pel·lícula. Més tard van intentar que no s'estrenés. Al 2017, la pel·lícula està encara bloquejada als EUA i Canadà.
Blake Sennett de Rilo Kiley van proporcionar la banda sonora per a la pel·lícula. La seva companya de banda Jenny Lewis té el paper de Sara.

## Repartiment

Leonardo DiCaprio Kevin Connolly Scott Bloom Jenny Lewis Tobey Maguire Amber Benson Heather McComb Meadow Sisto Marissa Ribisi Nikki Cox

## Plets

L' 1 d'abril de 1998 el productor David Stutman va arxivar un plet al Tribunal Superior de Los Angeles, cas B C1894C0, contra Leonardo DiCaprio i Tobey Maguire per desgreuge declaratori, interferència amb avantatge econòmic probable, ruptura de contracte, calúmnia, i mesures cautelars. Va ser més tard acordat entre DiCaprio, Maguire, Stutman, Wheatley i Jerry Meadors que la pel·lícula seria emesa només fora dels EUA i Canadà. Es va estrenar el 10 de febrer de 2001 a Berlín. L'escriptor del Time Out New York Mike D'Angelo la va anomenar, "la millor pel·lícula [que vaig veure] a Berlín." Variety la va anomenar "desagradable i tediós conjunt."

## Referències

* ↑ «Don's Plum: the film Leonardo DiCaprio would rather forget», 02-01-2016.
* ↑ S.A., (ASI) Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals,. «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules > Don's Plum». [Consulta: 25 maig 2018].
* ↑ «El Café Don's» (en anglès). [Consulta: 25 maig 2018].
* ↑ «Willkommen!». [Consulta: 25 maig 2018].
* ↑ «Don's Plum».
# Passa-cables

Un passa-cables (en Anglès grommet = petit ull ), és un tub o anell pel qual, en la majoria dels casos, es fan servir per fer-hi passar un cable elèctric tot protegint-lo. Es fan generalment de cautxú, de plàstic o de metall.
Els passa-cables se solen inserir en forats practicats en certs materials que danyarien els cables elèctrics, amb la finalitat de protegir, millorar la fricció o segellar els cables que passen per ells, d'un possible atac mecànic o químic.

## Passacables decoratius per a mobles

Els passa-cables s'utilitzen en mobles per a protegir i ordenar els fils o cables elèctrics dels ordinadors o altres equips electrònics en llars o oficines. S'utilitzen al mateix temps de forma decorativa com embellidors dels mobles i així es poden comprar en una gran varietat de mides, colors i acabats.
Els passa-cables generalment consten de dues peces: un folre que entra al forat dels mobles i una tapa amb un forat (normalment de mida ajustable) per poder passar els cables.
Quan no hi ha necessitat de passar-hi fils es pot tancar el forat o bé girant la peça superior 90° contra l'altre o mitjançant la inserció d'una peça de plàstic addicional dissenyada per a aquest propòsit.

## Goma tàndem

Una goma tàndem és un tipus de passa-cables fet d'un material elàstic (normalment cautxú), amb unes motllures que la mantenen en el seu lloc, però que a part del seu ús com passa-cables , també es pot fer servir amb la finalitat d'ajudar a absorbir les vibracions, per exemple, entre un condensador-tàndem de ràdio i el xassís o entre un micròfon i el seu trípode, mantenint els dos components en un "muntatge flotant" desconnectats mecànicament l'un de l'altre, per evitar un tipus d'acoblament anomenat microfonisme

## Vegeu també

* Ullet
* Cable elèctric

## Referències

* ↑ Greg Fletcher. Residential Construction Academy: House Wiring. Cengage Learning, 1 setembre 2003, p. 238–. ISBN 978-1-4018-1371-0 [Consulta: 16 abril 2013].
# Borozdà

Borozdà (en rus: Борозда) és un poble de la República de Khakàssia, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 127 habitants. Pertany al districte de Bograd.

## Referències

* ↑ Почтовые индексы России. Регионы России → Республика Хакасия → Боградский район → село Абакано-Перевоз
# Greenville (Virgínia)

Greenville és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Virgínia. Segons el cens del 2000 tenia 886 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Greenville tenia 886 habitants, 234 habitatges, i 193 famílies. La densitat de població era de 93,7 habitants per km².
Dels 234 habitatges en un 33,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 69,7% hi vivien parelles casades, en un 8,5% dones solteres, i en un 17,1% no eren unitats familiars. En el 15,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16,3% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 42% entre 25 i 44, un 22,5% de 45 a 60 i un 11,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 198 homes.
La renda mediana per habitatge era de 44.313 $ i la renda mediana per família de 48.571 $. Els homes tenien una renda mediana de 38.750 $ mentre que les dones 21.161 $. La renda per capita de la població era de 14.598 $. Entorn del 2,6% de les famílies i el 2,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Greenville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Greenville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 13 agost 2010].
# Mas Cebrià

El Mas Cebrià és una masia de Serra de Daró (Baix Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Situat al nord del nucli de Sant Iscle, a la plana, el mas Cebrià és un conjunt format per diverses edificacions, d'entre les quals cal esmentar el casal, de planta quadrada, amb obertures rectangulars i teulada a quatre vessants, i la petita capella que té adossada al mur de llevant, molt senzilla, d'època barroca.

## Història

El conjunt va ser bastit en els segles XVII-XVIII en el lloc on anteriorment hi hagué la parròquia i el monestir benedictí de Santa Coloma de Matella, esmentada des del 1123. El monestir hauria estat de monges vingudes de santa Margarida de Vilanera i de sant Joan Salern.

## Referències

* 1 2 «Mas Cebrià». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 desembre 2018].
* ↑ Mas Cebrià a Monestirs.cat
# Resolució 33 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 33 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada el 27 d'agost de 1947, va acceptar algunes i va rebutjar altres de les recomanacions de l'Assemblea General de les Nacions Unides sobre el canvi d'algunes paraules en la normativa de procediments del Consell de Seguretat.
La resolució va ser adoptada per deu vots a favor i amb l'abstenció de Austràlia.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1 a la 100 (1947 - 1952)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Heliodor (sofista)

Heliodor (en llatí Heliodorus, en grec Ἡλιόδωρος) va ser un sofista àrab que va viure en temps de l'emperador Caracal·la del que es va guanyar el favor d'una manera peculiar, i després de la mort d'aquest emperador fou prefecte d'una illa que no s'esmenta. Filòstrat en relata la seva vida.

## Referències

* ↑ Filòstrat. Βίοι Σοφιστω̂ν 22
# Les Berengueres (Castellcir)

Les Berengueres és una masia del terme municipal de Castellcir, al Moianès. Pertany a la parròquia de Santa Coloma Sasserra.
Està situada a prop del límit nord-oest del terme, a tocar del termenal amb Moià. A la dreta de la Riera de Santa Coloma, és a ponent i bastant a prop de Santa Coloma Sasserra.
Aquesta masia tenia a ran de la riera esmentada un pou de glaç, la Poua de les Berengueres, amb una bassa annexa, on es preparaven les barres de gel.
A l'entorn de la masia, sobretot a la riba dreta de la Riera de Santa Coloma, s'estén el Bosc de les Berengueres. Al sud-oest es troba la Solella de les Berengueres.
Al llarg dels temps, les Berengueres apareix tant vinculada a Sant Andreu de Castellcir com a Santa Coloma Sasserra, on la casa té vas propi al cementiri parroquial.

## Referències

* ↑ 1666, per exemple.
# Don't Bore Us, Get to the Chorus!

Don't Bore Us, Get to the Chorus! - Roxette's Greatest Hits és el vuitè àlbum del duet suec Roxette. Enregistrat el 1995, es tracta del primer recopilatori del grup amb divuit cançons (quatre de noves). Posteriorment se'n farien d'altres. És on el tema It must have been love (en la versió original) va estar inclòs per primer cop a un treball del grup, que fins ara només estava a la banda sonora de Pretty Woman.
El CD assolaria la màxima posició a Suècia, el No.2. La hipnòtica balada You don't understand me seria el primer senzill, seguit de June afternoon i She doesn't live here anymore; al Regne Unit el segon seria The Look en una versió del '95. De fet existeix un raríssim EP de l'àlbum que la inclou.
Per problemes amb la discogràfica als Estats Units aquest CD no seria pas distribuït. S'aconseguiria, però, l'any 2000. Versió una mica diferent al darrer amb setze temes i senzills de Have a nice day.

## Llistat de cançons

* "June Afternoon" - 4:13
* "You Don't Understand Me" - 4:28
* "The Look" -3:57
* "Dressed for Success" - 4:12
* "Listen to Your Heart" - 5:14
* "Dangerous" - 3:48
* "It Must Have Been Love" - 4:19
* "Joyride" - 4:00
* "Fading Like a Flower (Every Time You Leave)" - 3:52
* "The Big L." - 4:29
* "Spending My Time" - 4:38
* "How Do You Do!" - 3:12
* "Almost Unreal" - 3:59
* "Sleeping in My Car" - 3:33
* "Crash! Boom! Bang!" - 4:26
* "Vulnerable" - 4:28
* "She Doesn't Live Here Anymore" - 4:05
* "I Don't Want to Get Hurt" - 4:19

### Llistat (US Version)

* Wish I Could Fly
* Stars
* The Look
* Dressed for Success
* Listen to Your Heart
* Dangerous
* It Must Have Been Love
* Joyride
* Fading Like Flower (Every Time You Leave)
* Spending Ny Time
* Church of Your Heart
* How Do You Do!
* Almost Unreal
* Sleeping in My Car
* Crash! Boom! Bang!
* You Don't Understand Me

## Enllaços externs

* Web oficial
* Run to Roxette Arxivat 2009-02-02 a Wayback Machine., web per a fans en diverses llengües
* Gessle.com Per Gessle website
# Pseudospondias

Pseudospondias és un gènere de plantes que conté quatre espècies, pertany a la família de les anacardiàcies. El gènere va ser descrit per Adolf Engler el 1883. L'espècie tipus és Pseudospondias microcarpa.

## Taxonomia

* Pseudospondias gigantea
* Pseudospondias longifolia
* Pseudospondias luxurians
* Pseudospondias microcarpa

## Referències

* ↑ «Pseudospondias Engl.» (en anglès). The World Flora Online (WFO). [Consulta: 7 febrer 2023].
* ↑ «Pseudospondias» (en llatí). Monographiae Phanerogamarum, 4, 1883, pàg. 258-259.
# Greenville (Texas)

Greenville és una ciutat, deu del Comtat de Hunt, a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 23.960 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Greenville tenia 23.960 habitants, 9.156 habitatges, i 6.171 famílies. La densitat de població era de 272,8 habitants per km².
Dels 9.156 habitatges en un 31,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,4% hi vivien parelles casades, en un 13,9% dones solteres, i en un 32,6% no eren unitats familiars. En el 28,6% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,56 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,13.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27% tenia menys de 18 anys, un 9,9% entre 18 i 24, un 28,2% entre 25 i 44, un 20,2% de 45 a 60 i un 14,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.606 $ i la renda mediana per família de 41.808 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.556 $ mentre que les dones 22.373 $. La renda per capita de la població era de 17.231 $. Aproximadament l'11,3% de les famílies i el 16,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Greenville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Greenville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].

## Enllaços externs

* Greenville - Lloc web oficial
* Cambra de comerç de Greenville
* https://www.greenville-texas.com
* https://www.heraldbanner.com
# Riera d'Ardenya

La riera d'Ardenya és el resultat de la unió del torrent d'en Cuquet i de la riera de Can Nadal en la Serra de Sant Mateu, part de la serralada litoral. La riera d'Ardenya és afluent directe del riu Mogent i fa uns 3500 metres de llargària.
L'Ardenya fa de línia de fita entre els municipis de Vilanova del Vallès i Montornès del Vallès, en el seu tram final, incloent-hi el punt de trobada amb el Mogent. L'afluent més important de l'Ardenya és la riera de Vallromanes.

## Història

La riera d'Ardenya i la de Xaragall servien per obrir l'antic Camí real de Sant Genis de Vilassar a Granollers, pel coll de Can Boquet i per les cases de Vilanova i Palou, entre muntanyes.
Val a dir que en la bibliografia hi ha una certa confusió respecte a les rieres dels termes municipals del Vallès Oriental per causa de l'agregació del barri del Raval de Vallromanes al terme de Montornès del Vallès, i finalment el Raval ha acabat convertint-se en el nucli central de la Vilanova del Vallès.

## Referències

* ↑ Tintó, Lluís. «Bibliografia temàtica sobre el Vallès Oriental 1800 - 2003. ANNEX - 2 ÍNDEX DE TOPÒNIMS DEL VALLÈS ORIENTA» (pdf) p. 8. Hemeroteca General Josep Mora-Granollers, 2004. [Consulta: 24 agost 2019].
* ↑ COSTA OLLER, FRANCESC. «Camí real de Sant Genis de Vilassar a Granollers, pel coll de Can Boquet i per les cases de Vilanova i Palou». A: Camins entre el Vallès i el Maresme, 2015, p. 37. ark:/13960/t8rc2g588.
* ↑ Gonzàlez i Vilalta, Arnau. Montornès del Vallès (1391-1945) De la il·lusió democràtica al primer franquisme. Ajuntament de Montornès del Vallès. Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2007, p. 22. ISBN 9788484159544.
* ↑ «Gran Enciclopèdia Catalana». Enciclopèdia Catalana, SLU. [Consulta: 24 agost 2019]. «Riera que neix al vessant occidental de la serra de Sant Mateu, al terme de Vallromanes (Vallès Oriental) i desemboca a la riera de Vallromanes, per l'esquerra, prop del Raval.»
* ↑ «Portada-El municipi> Història». Ajuntament de Montornès del Vallès. [Consulta: 24 agost 2019].