OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Maties Vives i March

Maties Vives i March (Montblanc, 10 de juliol de 1952 - Montblanc, 27 de juny de 2023) va ser un economista, advocat i polític català.

## Biografia

Llicenciat en Ciències Econòmiques i Dret, va obtenir un postgrau en Gestió Econòmica del Medi Ambient per la Universitat de Barcelona. Va treballar a la Caixa de Pensions per a la Vellesa i d'Estalvis i va ser membre del consell d'administració de Caixa Catalunya.
De jove va ser cantant i el 1971 va ingressar en el PSUC i col·laborà amb Unió de Pagesos. Ha estat membre de l'Institut Català d'Estudis Agraris, vicepresident del Club Excursionista de Montblanc, membre del Comitè Antinuclear de Catalunya i fundador de la revista Menestral. També ha col·laborat a La Vanguardia, El Punt, Treball i Catalunya Ràdio.
A les eleccions al Parlament de Catalunya de 1980 i 1984 va ser elegit diputat per la circumscripció de Tarragona dins les llistes del PSUC. En la primera legislatura tenia el càrrec de vicepresident primer de la comissió de Seguiment i Provisional i secretari de la comissió d'investigació sobre el conjunt d'actuacions del Consell Executiu en relació amb l'empresa Rània, SA. En la segona legislatura va ser membre de la Diputació Permanent i president de la comissió d'investigació sobre la Seguretat dels Habitants de Tarragona i Rodalia.
De 1994 a 2000 va ser síndic de greuges de la Universitat Rovira i Virgili i posteriorment membre de l'equip del Síndic de Greuges de Catalunya, on era coordinador del Servei d'Atenció a les Persones i de les relacions amb l'administració local fins al maig de 2010. També va ser membre de la Comissió Mixta de Valoracions Estat - Generalitat. Era també membre de la fundació Martí l'Humà Tot Conca.
Va morir a Montblanc el dia 27 de juny de 2023.

## Referències

* ↑ Palà, Roger. «Catalunya Caixa va repartir en plena fallida milers d'euros en dietes a càrrecs del PSC i de CiU». Crític, 25-11-2014. [Consulta: 24 gener 2015].
* ↑ Diputats del Parlament de Catalunya en la I Legislatura p. 108
* ↑ Diputats del Parlament de Catalunya en la II Legislatura p. 115
* ↑ Juanpere, Àngel. «Mor l'advocat i polític de Montblanc Maties Vives». Diari de Tarragona. [Consulta: 27 juny 2023].

## Enllaços externs

* Partidos en liza: el PSUC (7) a La Vanguardia, 13 de març de 1980
# Soldevila (Artés)

Soldevila és una obra del municipi d'Artés (Bages) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una construcció civil: Masia de planta rectangular que respon a uns dels esquemes clàssics definits per J. Danés. La masia presenta una de les estructures més estables car la seva planta rectangular amb el carener paral·lel a la façana principal orientada a llevant fan força difícil les ampliacions car aquest tipus de masia solen esser de petites dimensions. En aquesta façana de llevant s'obre en el segon pis, a les golfes una galeria de quatre arcs de mig punt sostinguts per pilars. La simetria i l'ordre de la façana primitiva van quedar alterats al construir-se una tribuna modernament.

## Història

La masia és molt probablement una construcció del segle xviii.

## Referències

* 1 2 «Soldevila». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 15 desembre 2015].
Viccionari
# Província de Milà

La província de Milà és una antiga província de la regió de la Llombardia a Itàlia. L'1 de gener de 2015 va ser reemplaçada per la Ciutat metropolitana de Milà.
Limitava al nord amb la província de Varese i la província de Monza i Brianza, a l'est amb la província de Bèrgam, al sud-est de la província de Cremona i la província de Lodi, al sud-oest amb la província de Pavia i l'oest amb la província de Novara (Piemont).

## Referències

* ↑ Città metropolitane, province e unioni di comuni: cosa cambia, governo.it

## Enllaços externs

* Plana oficial (italià)
# Coll des Verger

El Coll des Verger és un coll de la Serra de Tramuntana que pertany al municipi de Banyalbufar. Està situat a la carretera Ma-10, en el segment que va de Banyalbufar a Estellencs. Allà s'hi troba la torre del Verger, també anomenada torre del Coll del Verger o torre de les Ànimes.

## Referències

* ↑ «Coll des Verger». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Forma (botànica)

* Per a altres significats, vegeu «Forma (zoologia)».
En la nomenclatura botànica, una forma (del llatí forma, en plural formae) és una de les categories secundàries de la taxonomia per sota de la de varietat, la qual al seu torn està per sota de la d'espècie; és un tàxon infraespecífic. Si en descriure un tàxon es llisten més de tres rangs, la "classificació" s'especifica, però només tres parts conformen el "nom" del tàxon: un nom de gènere, un epítet específic, i un epítet infraespecífic.
L'abreviació "f." o la "forma" completa, es podria posar abans de l'epítet infraespecífic per indicar el rang.
Per exemple:
* Acanthocalycium spiniflorum f. klimpelianum o
** Acanthocalycium spiniflorum forma klimpelianum (Weidlich & Werderm.) Donald
* Crataegus aestivalis (Walter) Torr. & A.Gray var. cerasoides Sarg. f. luculenta Sarg. és una classificació d'una planta el nom de la qual és:
** Crataegus aestivalis (Walter) Torr. & A.Gray f. luculenta Sarg.
Una forma normalment designa un grup amb una desviació evident però menor. Per exemple, les formes amb flors blanques d'una espècie que normalment té flors acolorides es pot designar una "f. alba". Formae apomicticae es com de vegades es diuen les plantes que es reprodueixen asexualment per apomixi. Alguns botànics creuen que no hi ha necessitat de donar nom a les formes, donat que en teoria n'hi ha d'inombrables basades en diferències genètiques menors.
Viccionari
# La Rochelle

* Per a altres significats, vegeu «La Rochelle (desambiguació)».
La Rochelle (francès) (en peitoví-saintongès: La Rochéle) és un comú francès, al departament de la Charanta Marítima (regió de Nova Aquitània). L'any 1999 tenia 76.584 habitants. La ciutat acull l'escola de negocis La Rochelle Business School, el Museu de Belles Arts de La Rochelle i la seu del Bisbat de La Rochelle i Saintes.
En el marc de la Guerra dels Cent Anys, davant de La Rochelle es va viure el 30 d'octubre de 1419 una batalla naval entre la flota castellana i l'aliança anglohanseàtica.

## Referències

* ↑ Barker, Juliet. Conquest: The English Kingdom of France in the Hundred Years War (en anglès), 2010, p. 34. ISBN 978-0-7481-2217-2.
* ↑ Historia 16, Edicions 69-74 (en castellà), 1982, p. 46.
# Clifton

«Clifton» té aquests significats:
* Toponímia:
** Clifton (Arizona)
** Clifton (Colorado)
** Clifton (Idaho)
** Clifton (Illinois)
** Clifton (Kansas)
** Clifton (Maine), població dels Estats Units a l'estat de Maine
** Clifton (Nova Jersey)
** Clifton (Ohio)
** Clifton (Tennessee)
** Clifton (Texas)
** Clifton (Virgínia)
** Clifton Forge, població dels Estats Units a l'estat de Virgínia
** Clifton Hill, població dels Estats Units a l'estat de Missouri
** Clifton Springs, població dels Estats Units a l'estat de Nova York
** Clifton (Bristol), suburbi de la ciutat anglesa de Bristol
** Clifton (Derbyshire), població anglesa a Derbyshire
* Biografies:
** Clifton Webb, actor de cinema i teatre estatunidenc
** Clifton Worsley (Barcelona, 1873 - 1928), compositor català
# Maurice Hennequin

Charles-Maurice Hennequin (10 de desembre del 1863 a Lieja – 3 de setembre del 1926 a Montreux) fou un escriptor i llibretista francés amb origen belga. Fill de l'escriptor Alfred Hennequin, fou conegut per escriure uns 100 vodevils.
Maurice debutà al teatre amb 19 anys, el 1882. Publicà les seves primeres obres sota el pseudònim M. Delreu, fins al 1886, que començà a escriure sota el seu nom. Tingué nombroses obres d'èxit, com Le Système Ribadier, escrita amb col·laboració amb Georges Feydeau, o Vous n'avez rien à déclarer?, que fou adaptada al català per Enric Martí Giol (sota el pseudònim Bonaplata Alentorn) i publicada amb el títol de ¿Porten res de pago?

## Obra dramàtica

* Vous n'avez rien à déclarer?
* Florette et Patapon
* Vingt jours à l'ombre
* Une grosse affaire
* Tais-toi, mon coeur!
* Le gant
* La gueule du loup
* Les dragées d'Hercule
* M'amour
* Nelly Rozier
* La famille Bolero
* Le Compartiment des dames seules
# Edward Maunder

Edward Walter Maunder (12 d'abril de 1851 - 21 de març de 1928) va ser un astrònom anglès que va estudiar les taques solars i el cicle magnètic solar que el van portar a identificar un període sense taques entre 1645 a 1715 conegut ara com el Mínim de Maunder.
Després de treballar en el Reial Observatori de Greenwich es va graduar en el King's College de Londres abans de col·locar-se en un banc de Londres. En 1873 va tornar a l'Observatori Reial, com a ajudant d'espectroscopista. El seu treball el va portar a fotografiar i mesurar les taques solars i va observar que les latituds a què les taques solar ocorren varien d'una manera regular en el transcurs del cicle d'11 anys. Després de 1891, el va ajudar en el seu treball la seva segona esposa, Annie Scott Dill Maunder (nascuda Russell), una matemàtica educada en la Universitat de Cambridge.
Després d'estudiar el treball de Gustav Spörer, qui havia identificat un període de 1400 a 1510 quan les taques solar havien sigut escasses ("Mínim de Spörer"), va examinar els vells arxius de l'observatori per a determinar si hi havia altres d'eixos períodes. Estos estudis ho van portar en 1893 a anunciar el període que ara anomenem Mínim de Maunder.
Va observar Mart i era un escèptic dels canals marcians. Va dirigir experiments visuals que el van portar a concloure, correctament, que els canals eren una il·lusió òptica. Un cràter a Mart porta en el seu honor el seu nom.
# Ducat de Medina-Sidonia

El Ducat de Medina-Sidonia és un títol nobiliari hereditari del Regne d'Espanya atorgat pel rei Joan II de Castella a Juan Alonso Pérez de Guzmán, III comte de Niebla, el dia 17 de febrer de 1445, com a premi als serveis realitzats a la Corona. El nom del Ducat prové de la localitat andalusa de Medina-Sidonia.
Va ser creat per primera vegada per Enric II de Castella i concedit al seu fill natural, Enric de Castella i Sousa. El 1445 va ser creat novament per Joan II de Castella i el va concedir a Juan de Guzmán.
Diferents geneologistes consideren el ducat de Medina-Sidonia el més important del Regne, ja que és el ducat hereditari de més antiguitat. La importància de la Casa de Medina-Sidonia quedà reflectida amb la concessió de la Grandesa d'Espanya de primera classe o Immemorial a la primera concessió feta l'any 1520 pel rei Carles I d'Espanya.
Fins a l'any 1779, el ducat de Medina-Sidonia estigué a les mans de la família Pérez de Guzmán, a partir d'aquesta data passà a mans de la família Àlvarez de Toledo, el llavors XI Marquès de Villafranca.

## Titulars

| | Titular | Període |
| Primera creació per Enric II de Castella |||
| I | Enrique de Castilla y Sousa | 1360-1404 |
| Segona creació per Joan II de Castella |||
| I | Juan Alonso Pérez de Guzmán y Orozco | 1445-1468 |
| II | Enrique Pérez de Guzmán y Meneses | 1468-1492 |
| III | Juan Alonso Pérez de Guzmán y Afán de Ribera | 1492-1507 |
| IV | Enrique Pérez de Guzmán y Fernández de Velasco | 1507-1513 |
| V | Alonso Pérez de Guzmán y Zúñiga | 1513-1518 |
| VI | Juan Alonso Pérez de Guzmán y Zúñiga | 1518-1558 |
| VII | Alonso Pérez de Guzmán y Zúñiga | 1558-1615 |
| VIII | Juan Manuel Pérez de Guzmán y Silva | 1615-1636 |
| IX | Gaspar Pérez de Guzmán y Sandoval | 1636-1645 |
| X | Gaspar Pérez de Guzmán y Guzmán | 1645-1667 |
| XI | Juan Clarós Pérez de Guzmán y Fernández de Córdoba | 1667-1713 |
| XII | Manuel Alonso Pérez de Guzmán y Pimentel | 1713-1721 |
| XIII | Domingo Pérez de Guzmán y Silva | 1721-1739 |
| XIV | Pedro de Alcántara Pérez de Guzmán y Pacheco | 1739-1779 |
| XV | José Álvarez de Toledo y Gonzaga | 1779-1796 |
| XVI | Francisco de Borja Álvarez de Toledo y Gonzaga | 1796-1821 |
| XVII | Pedro de Alcántara Álvarez de Toledo y Palafox | 1821-1867 |
| XVIII | José Joaquín Álvarez de Toledo y Silva | 1867-1900 |
| XIX | José Joaquín Álvarez de Toledo y Caro | 1900-1915 |
| XX | Joaquín Álvarez de Toledo y Caro | 1915-1955 |
| XXI | Luisa Isabel Álvarez de Toledo y Maura | 1957-2008 |
| XXII | Leoncio Alonso González de Gregorio y Álvarez de Toledo | actual titular |

## Referències

* ↑ «Ducat de Medina-Sidonia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Berni y Catalá, José. Creación, antigüedad y privilegios de los títulos de Castilla (en castellà). València: Imprenta particular del Autor, 1769, p. 118.

## Enllaços externs

* Fundación Casa de Medina Sidonia (castellà)
# Teatre (districte de València)

El Teatre fou un antic districte de la ciutat de València existent entre aproximadament la fi del segle XIX i l'any 1939. El districte ocupava els actuals barris de Sant Francesc a Ciutat Vella; La Roqueta a Extramurs; El Pla del Remei, Gran Via i un xicotet tros al nord de Russafa, aquests darrers pertanyents al districte de l'Eixample.

## Seccions censals

* Secció 39: C/ Pelai, 18
* Secció 40: C/ Xàtiva
* Secció 41: C/ Arquebisbe Mayoral
* Secció 42: C/ Sang, 14
* Secció 43: Pl/ Mirasol, 5
* Secció 44: C/ Trànsits, 3
* Secció 45: Pl/ Emilio Castelar
* Secció 46: C/ Pi i Margall, xanflà
* Secció 47: C/ Martí
* Secció 48: C/ Martí
* Secció 49: GV Marqués del Túria, 10
* Secció 50: C/ Colom
* Secció 51: C/ Ciril Amorós, 15
* Secció 52: C/ Hernán Cortés, 16
* Secció 53: C/ Ciscar, 35
* Secció 54: C/ Gravador Esteve, 49
* Secció 55: C/ Bailèn, 36

## Demografia

Evolució demogràfica d'Audiència :
| Any | 1924 | 1930 | 1939 |
| Població | 28.614 | 35.646 | 51.610 |

## Representació electoral

La següent taula presenta un resum dels regidors elegits al districte durant les eleccions municipals al tems que va existir el districte.
| Candidatura | Candidatura | 1901 | 1903 | 1905 | 1909 I | 1909 II | 1911 | 1913 | 1915 | 1917 | 1920 | 1922 | 1931 |
| | FR/PURA | 2 | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | - | - | - | 1 | 3 |
| | PL | 0 | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | 1 | - |
| | PC | 0 | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | - | - |
| | CT | 0 | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | - | - |
| | DRV | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 |
| | Ind. | 1 | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | - | 1 |
| Regidors | Regidors | 3 | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | 2 | 5 |
| Fonts: Las Provincias ||||||||||||||

## Referències

* ↑ https://www.valencia.es/estadistica/CatPub/files/Els%20Nous%20Districtes%201981.pdf
* ↑ https://prensahistorica.mcu.es/ca/catalogo_imagenes/grupo.do?path=2000661238&posicion=1&registrardownload=0
* ↑ Oficina d'estadística de València
* ↑ https://prensahistorica.mcu.es/ca/catalogo_imagenes/grupo.do?path=2000790509
* ↑ https://prensahistorica.mcu.es/ca/catalogo_imagenes/grupo.do?path=2000798488&posicion=1&registrardownload=0
# Las Colonias (Texas)

Las Colonias és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 283 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Las Colonias tenia 283 habitants, 76 habitatges, i 68 famílies. La densitat de població era de 8,1 habitants/km².
Dels 76 habitatges en un 51,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 80,3% hi vivien parelles casades, en un 7,9% dones solteres, i en un 10,5% no eren unitats familiars. En el 9,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,72 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 36,7% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 27,6% entre 25 i 44, un 14,5% de 45 a 60 i un 12,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 9.583 $ i la renda mediana per família de 15.568 $. Els homes tenien una renda mediana d'11.146 $ mentre que les dones 0 $. La renda per capita de la població era d'11.754 $. Aproximadament el 65,5% de les famílies i el 66,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Las Colonias». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Las Colonias». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Censorí (família)

Censorí (llatí: Censorinus) va ser el nom d'una família plebea de la gens Màrcia. El nom original era Rútil o Rutile (Rutilus) i segons els Fasti el primer que va agafar el nom de Censorí va ser Gai Marci Rútil que el va adoptar en la seva segona censura l'any 265 aC, però és possible que l'heretés del seu pare que havia obtingut pels plebeus la participació en aquesta magistratura. La gens Màrcia deia ser descendent del rei Anc Marci suposat net de Numa Pompili.

## Personatges principals de la família

* Gai Marci Rútil, dictador i censor romà.
* Gai Marci Rútil Censorí, cònsol romà el 310 aC.
* Luci Marci Censorí, cònsol romà el 149 aC.
* Gai Marci Censorí, un dels dirigents del partit popular romà.
* Luci Marci Censorí, cònsol romà el 39 aC.
* Gai Marci Censorí, cònsol romà el 8 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 664.
# Clifford Shull

Clifford Glenwood Shull (Pittsburgh, Pennsilvània, 23 de setembre de 1915 - Medford, Massachusetts, 31 de març de 2001) fou un físic i professor universitari nord-americà guardonat amb el Premi Nobel de Física l'any 1994.
Va néixer el 23 de setembre de 1915 a la ciutat de Pittsburgh, situada a l'estat nord-americà de Pennsilvània. Estudià física al Carnegie Institute of Technology i a la Universitat de Nova York, on es doctorà l'any 1941. Entre 1941 i 1946 treballà a la companyia The Texas Company (Texaco). L'any 1946 fou nomenat cap del Laboratori Nacional d'Oak Ridge, càrrec que ocupà fins al 1955, moment en el qual es dedicà a la docència acadèmica a l'Institut Tecnològic de Massachusetts (MIT) fins a 1986. Des de 1986 n'és professor emèrit. El 1994 li fou atorgat el premi Nobel de física per la seva aportació a la tècnica de difracció dels neutrons, que compartí amb el canadenc Bertram Brockhouse.
Clifford Shull va morir el 31 de març de 2001 a la seva residència de Medford, població situada a l'estat de Massachusetts.

## Recerca científica

Va iniciar la seva recerca a la dècada del 1950 al voltant de la física de la matèria condensada amb la tècnica de difracció de neutrons mitjançant la qual aquests penetren a la matèria sense interaccionar i permeten efectuar radiografies molt precises per conèixer el seu interior.
El 1975 fou escollit membre de l'Acadèmia Nacional de Ciències dels Estats Units en 1975. El 1956, va ser admès a l'Acadèmia Americana de les Arts i les Ciències, i el 1994 va rebre el Premi Nobel de Física en reconeixement dels seus èxits en el desenvolupament de tècniques de dispersió de neutrons per a la determinació de l'estructura atòmica i magnètica. Aquest premi el compartí amb el físic canadenc Bertram Brockhouse.

## Referències

* 1 2 3 «Clifford Shull». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Clifford G. Shull - Biographical». Nobelprize.org. Nobel Media AB 2014. [Consulta: 6 agost 2016].
* ↑ «Clifford G. Shull, American physicist». The Encyclopædia Britannica [Consulta: 6 agost 2016].
* ↑ Shull, Robert D. «Clifford Glenwood Shull 1915-2001». National Academy of Sciences, 2010 [Consulta: 6 agost 2016].

## Enllaços externs

* «Clifford Shull» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.
# McClellanville

McClellanville és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 459 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, McClellanville tenia 459 habitants, 206 habitatges i 138 famílies. La densitat de població era de 85,2 habitants/km².
Dels 206 habitatges en un 20,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,7% hi vivien parelles casades, en un 5,8% dones solteres, i en un 33% no eren unitats familiars. En el 29,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,23 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,75.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16,3% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 20,9% entre 25 i 44, un 36,4% de 45 a 60 i un 19,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 48 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.500$ i la renda mediana per família de 50.000$. Els homes tenien una renda mediana de 36.750$ mentre que les dones 25.781$. La renda per capita de la població era de 22.425$. Entorn del 8,3% de les famílies i l'11,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- McClellanville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- McClellanville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Edward Madejski

Edward Dominik Jerzy Madejski (Cracòvia, 11 d'agost de 1914 - Bytom, 15 de febrer de 1996) fou un futbolista polonès de les dècades de 1930 i 1940.
La major part de la seva carrera la passà al Wisła Kraków. Després de la Guerra Mundial jugà al Polonia Bytom. Disputà 11 partits amb la selecció de Polònia entre 1936 i 1938, amb la qual disputà el Mundial de 1938.

## Referències

* 1 2 Perfil a eu-football.info