OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# L'Esquerra (Luxemburg)

L'Esquerra (Déi Lénk en luxemburguès) és un partit polític d'esquerres que nascut el 1999 de l'aliança del Partit Comunista de Luxemburg, la Nova Esquerra i del Partit Socialista Revolucionari.
A les eleccions legislatives luxemburgueses de 1999 va obtenir el 3,3% dels vots i un escó per a André Hoffmann, qui el 2000 fou escollit alcalde d'Esch-sur-Alzette. El 2002 el Partit Comunista de Luxemburg abandonà l'Esquerra i a les eleccions legislatives luxemburgueses de 2004 va treure l'1,9% dels vots i cap escó. Està unit a l'Esquerra Unitària Europea/Esquerra Verda Nòrdica.

## Resultats electorals
### Cambra de Diputats

| Eleccions | Vots | % | Escons | +/- | Govern |
| 1999 | 110,274 | 3.3 | 1 / 60 | Nou | Oposició |
| 2004 | 62,071 | 1.9 | 0 / 60 | 1 | Extraparlamentari |
| 2009 | 109,184 | 3.3 | 1 / 60 | 1 | Oposició |
| 2013 | 161,759 | 4.9 | 2 / 60 | 1 | Oposició |
| 2018 | 193,594 | 5.5 | 2 / 60 | = | Oposició |
| 2023 | 147,839 | 3.9 | 2 / 60 | = | Oposició |
| Circumscripció | 2009 vots | % | 2004 vots | % | 1999 vots | % |
| Centre | 11 037 | 1,09% | 20 451 | 1,99% | 27 999 | 2,82% |
| Est | 1 685 | 0,97% | 2 179 | 1,31% | 2 448 | 1,63% |
| Nord | 2 836 | 0,98% | 3 725 | 1,34% | 3 653 | 1,41% |
| Sud | 33 550 | 2,16% | 36 868 | 2,28% | 76 174 | 4,98% |

### Parlament Europeu

| Eleccions | Vots | % | Escons | +/- |
| 1999 | 28,130 | 2.77 | 0 / 6 | Nou |
| 2004 | 18,345 | 1.68 | 0 / 6 | = |
| 2009 | 37,929 | 3.37 | 0 / 6 | = |
| 2014 | 67,513 | 5.76 | 0 / 6 | = |
| 2019 | 60,648 | 4.8 | 0 / 6 | = |
| 2024 | 43,701 | 3.15 | 0 / 6 | = |

## Enllaços externs

* L'Esquerra - Lloc web oficial (francès)
* L'Esquerra - Lloc web oficial (francès)
# Kàmensk-Uralski

Kàmensk-Uralski - Каменск-Уральский (rus) és una ciutat de l'óblast de Sverdlovsk, a Rússia. Es troba a la confluència dels rius Kamenka i Isset.

## Història

S'hi creà una foneria el 1700 a l'emplaçament de la vila actual, que esdevingué una manufactura de canons el 1701 sota l'impuls de Pere el Gran. Kàmensk quedà connectada per ferrocarril el 1885. El 1928 aconseguí l'estatus de possiólok (poble), i el de ciutat el 1935, quan passà a dir-se Kàmensk-Uralski. El 1939 passà dels 51.000 habitants, i s'hi instal·là una fàbrica d'alumini. La població cresqué ràpidament durant la Segona Guerra Mundial per l'evacuació de moltes fàbriques cap a l'est, com fàbriques de tubs d'acer, que fugien de les zones ocupades pels nazis.
# Kàmenskoie

Kàmenskoie (en rus: Каменское) és un poble del krai de Kamtxatka, a Rússia, que el 2021 tenia 630 habitants. És la seu administrativa del districte homònim.

## Referències

* ↑ «Камчатский край. Общая площадь земель муниципального образования». Arxivat de l'original el 2017-09-02. [Consulta: 28 març 2022].
# L'home del laberint

L'home del laberint (originalment en italià, L'uomo del labirinto) és una pel·lícula de thriller italiana del 2019 dirigida per Donato Carrisi. La pel·lícula és protagonitzada per Toni Servillo, Valentina Bellè, Vinicio Marchioni i Dustin Hoffman. Es va estrenar l'octubre de 2019. S'ha doblat al valencià per À Punt, que va emetre-la el 28 d'octubre de 2022; anteriorment s'havia subtitulat al català central.
El rodatge principal va tenir lloc a Roma.

## Repartiment

* Dustin Hoffman com el doctor Green
* Toni Servillo com a Bruno Genko
* Valentina Bellè com a Samantha Andretti
* Vinicio Marchioni com a Simon Berish
* Katsiaryna Shulha com a Linda
* Riccardo Cicogna com a Paul MacInsky
* Luis Gnecco com a Mordecai Lumann

## Referències

* ↑ «"L'uomo del labirinto": Dustin Hoffman e Toni Servillo, insieme per Donato Carrisi», 10-04-2019.
* ↑ «L'home del laberint». À Punt, 29-10-2022. [Consulta: 30 octubre 2022].
* ↑ L'uomo Del Labirinto a la Base de dades de cinema en català
* ↑ «L'home del laberint». Goita què fan ara, 2018. [Consulta: 30 octubre 2022].
* ↑ «Toni Servillo starring opposite Dustin Hoffman in L’uomo del Labirinto», 10-04-2019.
* ↑ «Dustin Hoffman e Toni Servillo - Cosa sappiamo de L’Uomo del Labirinto di Donato Carrisi», 10-05-2019.
# L'home dofí

L'home dofí (originalment en anglès: Dolphin Man) és una pel·lícula documental, dirigida per Lefteris Charitos i estrenada el 2017. Una coproducció internacional, la pel·lícula repassa la vida del bussejador francès Jacques Mayol.
El 2019, el muntador Dave Kazala va ser nominat als Canadian Screen Awards a la millor edició de documental en la setena edició dels guardons. El mateix any es va estrenar el doblatge en català a TV3.

## Referències

* ↑ "One with the ocean: Documentary on Jacques Mayol to screen alongside freediving competition". West Hawaii Today, August 23, 2018.
* ↑ "Adelaide Film Festival review: Dolphin Man". The Independent Weekly, October 10, 2017.
* ↑ "“Anthropocene”, “Amazing Race Canada” among Canadian Screen Award nominees". RealScreen, February 8, 2019.
* ↑ «"L'home dofí", a "Sense ficció"». TV3, 19-06-2019. [Consulta: 14 novembre 2021].
# La Rectoria Vella (Pineda de Mar)

la Rectoria Vella és una masia a l'oest de la urbanització Pinemar de Pineda de Mar (al Maresme). La part posterior de la masia ha estat ampliada i rehabilitada per ús de segona residència. Masia fortificada mitjançant una torre de planta quadrada, en un estat de conservació mitjà, i que actualment està destinada a habitatge. La casa té tres cossos, pis i golfes. Té una galeria porxada, en un cos afegit de dues plantes, a mà esquerra de la casa. Al davant de la façana té el pati, encerclat per la paret, i el tanca un portal. Conserva finestrals gòtics. Té la teulada a dues vessants. A l'interior, el menjador a l'esquerra, la cuina a la dreta i, al cos central, l'escala que dona accés al pis destinat a serveis. Unit a la façana lateral, el celler.

## Referències

* 1 2 «Masia la Rectoria Vella». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 agost 2017].
# La Recueja

La Recueja és un municipi situat al nord de la província d'Albacete, a 53 quilòmetres d'Albacete, banyat per les aigües del riu Xúquer. El 2023 tenia 221 habitants.

## Referències

* ↑ «Castilla-La Mancha (Spain): Municipalities in Provinces» (en anglès), 03-01-2024. [Consulta: 27 gener 2024].
# Kisdorf

Kisdorf (en baix-alemany Kisdörp) és un municipi al sud de l'estat de Slesvig-Holstein a Alemanya, el 31 de març de 2010 tenia 3.685 habitants. Pertany a l'amt de Kisdorf.

## Història

Als segles IV i v, els saxons van establir-hi una primera residència, de la qual els túmuls al Kisdorfer Wohls ho testimoniegen.
El poble va crear-se a l'entorn de l'any 1000. La primera part del seu nom Kis, refereix probablement a un primer resident important, la segona torpe (baix alemany) significa poble. El primer esment escrit del poble Kystorpe data del 1520. Ja a aquesta època la població posseïa la terra i tenia una certa independència de la noblesa i de l'església. Hi havia una vidrieria i fins al mig del segle xvi, els boscs, ara desapareguts per la Plantilla:Sobreexplotació, servien la indústria del carbó de llenya.
Durant la guerra entre Suècia i Polònia (1657-1660), el 1658 tot el poble va ser incendiat. El poble també va sofrir de les hostilitats de la guerra entre Suècia i Dinamarca el 1720. Fins a l'annexió a Prússia el 1864 era un territori danès. El dret saxó atorgava tots els béns al fill primogènit, una situació que va crear un moviment de revolt del qual Kisdorf va ser el centre. Molts fills exclosos de l'herència van emigrar a Amèrica al segle xix. L'any 1859, una llarga part del poble va cremar durant l'incendi anomenat Sengelbrand.
El 1841 tenia 637 habitants un nombre que va quedar força estable fins que a la segona part del segle xx, l'emigració urbana va fer pujar el nombre fins a uns 3500.

## Geografia i economia

El poble es troba a un coster de morena que culmina a 91 metres a la divisòria d'aigües de quatre afluents majors de l'Elba: l'Alster, el Pinnau, l'Stör i el Krückau. Els prats molls als costers formen les fonts de moltes rius, entre d'altres el Wischbek, (Alster) i el Krambek (Pinnau) o l'Ohlau de la conca de l'Stör. Avui, la principal activitat econòmica és l'agricultura.
* La font del Krambek
* El Wischbek, també anomenat segona font de l'Alster

## Llocs d'interès

* L'antic mas Margarethenhoff, ara casa del poble
* La font del Krambek
* La font del Wischbek
* Carrer Major Dörpstraat
* Ole School o antiga escola
* Masia Kisdörper Hof
* Carrer Achter de Höf (darrere el mas)

## Fills predilectes

* Ernst Kröger (1907-1990), historiador

## Referències

* ↑ Statistik Nord
* ↑ Geschichtliche Entwicklung Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. Història del poble al web del municipi de Kisdorf
* ↑ Naherholungsbiet Oberalster: Offizielle Rad-und Wanderkarte, Hamburg, Stadt- und Freizeitverlag, 1999
# Kisanet Tedros

Kisanet Tedros (segle XX) és una emprenedora educativa eritrea.
Es va formar a l'Institut Tecnològic d'Eritrea. El 2011 va fundar una impremta a Eritrea, on va estar fins que el 2016 va marxar del país. La preocupació per les dificultats per ensenyar la llengua i la cultura eritrea als més petits la va portar a fundar l'empresa de creació de continguts Beles Bubu a Kampala el 2019. Amb vídeos que es difonen a través d'un canal de YouTube estan creats per artistes de veu i experts digitals autodidactes d'Eritrea, Uganda i la República Democràtica del Congo. Són vídeos de lliure accés, pensats per a pares que parlen tigrinya i els seus fills d'Eritrea i Etiòpia.
El 2022 va formar part de la llista de les 100 dones més inspiradores per la BBC.

## Referències

* 1 2 3 4 «BBC 100 Women 2022: Who is on the list this year? - BBC News» (en anglès britànic). [Consulta: 11 desembre 2022].
* ↑ «Kisanet Tedros». Kisanet Tedros.
* ↑ Asmara, U. S. Embassy in. «Educational Entrepreneur On Eritrean Culture Among BBC’s 100 Influential Women 2022» (en anglès americà), 15-12-2022. [Consulta: 31 gener 2023].
# Kishangarh (ciutat)

Kishangarh és una ciutat i municipalitat del districte d'Ajmer al Rajasthan, Índia. Està situada a 26° 20′ N, 74° 31′ E﻿ / ﻿26.34°N,74.52°E﻿ / 26.34; 74.52 a la vora del llac Gundolao al centre del qual hi ha el Muhkum Vilas o Jardins d'estiu del maharaja. Hi ha també un fort a la ciutat amb el palau del sobirà, i diversos temples destacant els de Brijrajjika Mandir, Mohan Lai Ji, Madan Mohan Ji, Narsingh Ji, i Chintaman a més del temple de Marag Samparda que està a Salimabad a uns 20 km de la ciutat i és objecte de pelegrinatge. Consta al cens del 2001 amb una població de 116.156 habitants (el 1881 eren 14.824 i el 1901 eren 12.663 habitants). Fou fundada el 1611 per Kishan Singh, que li va donar el seu nom. La municipalitat es va fundar el 1886.
Per la seva història, vegeu Kishangarh, principat

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.

## Enllaços externs

* Kishangarh City
* Genealogia de la casa reial
# La Reixa

La Reixa fou la primera organització armada que va aparèixer a Catalunya a principis del segle xx, constituint-se com a associació catalanista el 24 d'octubre de 1901.
La Reixa apareix inicialment després dels incidents de l'11 de setembre de 1901, on van ser detingudes una trentena de persones que van portar una corona de flors a la figura de Rafael Casanova, amb l'objectiu d'ajudar els represaliats per les commemoracions de l'11 de setembre o per propaganda catalanista. Posteriorment, el 1936, amb motiu de l'inici de la guerra civil donaren la seva recaptació d'aquell any a les milícies antifeixistes.
La comissió directiva estava formada en els seus inicis per:
* President: Josep Maria Folch i Torres
* Vicepresident: Joan Baptista Fonta i Manau
* Tresorer: Josep Bas i Gich
* Secretaris:
** Joaquim Horta
** Xavier de Zengotita Bayona
* Vocals:
** Josep Viadiu
** Francesc Vinyals
Aquesta fou una entitat poc coneguda però reivindicada pels independentistes com la primera organització armada del segle passat. La Reixa va ser una organització benèfica l'aparició pública de la qual fou l'11 de setembre de 1904 però que tingué una actuació purament activista a l'intervenir en enfrontaments clarament armats. Amb La Reixa es va començar a teoritzar que per aconseguir l'alliberament nacional de Catalunya calia passar per la lluita armada. Alhora, aquesta organització començà a considerar el País Valencià com a germà en aquesta lluita. Era vinculada tant a Unió Catalanista com a l'Aplec Catalanista.
Aquesta organització es va emmirallar en els moviments independentistes filipí i cubà els quals, en el 1898, van aconseguir la independència del Regne d'Espanya.

## Referències

* 1 2 Ricard Vilaregut. Terra Lliure: la temptació armada a Catalunya. Columna, 2004. ISBN 978-84-664-0420-4.
* ↑ «NOTICIAS de BARCELONA». La Veu de Catalunya, 1004, 25-10-1901, pàg. 4 [Consulta: 21 juliol 2020].
* ↑ «Alguns dels supervivents de "La Reixa", parlen de l'Onze de Setembre d'abans i d'ara». La Publicitat, 19635, 12-09-1937, pàg. 4 [Consulta: 21 juliol 2020].
* ↑ Ventalló, Joaquim «Cuatro conmemoraciones de l'11 de setembre». Destino, 2083, 08-09-1977, pàg. 16 [Consulta: 21 juliol 2020].
* ↑ «L'Onze de setembre». La Humanitat, 1417, 10-09-1936, pàg. 3 [Consulta: 21 juliol 2020].
* ↑ ««La Reixa» lliurarà l'import de la seva recaptació d'enguany». La Veu de Catalunya, 12548, 10-09-1936, pàg. 3 [Consulta: 21 juliol 2020].
* ↑ «NOVAS». Gent Nova, 31, 17-11-1901, pàg. 6 [Consulta: 21 juliol 2020].
* ↑ «Consell general de representants de la «Unió Catalanista»». Joventut, 90, 31-10-1901, pàg. 730 [Consulta: 21 juliol 2020].
* ↑ «Consell general de representants de la «Unió Catalanista»». Gent Nova, 30, 03-11-1901, pàg. 6 [Consulta: 21 juliol 2020].

## Enllaços externs

* Presentació d'Arran Gramenet amb una xerrada sobre la història de l'independentisme
# Kuortane

Kuortane és un municipi de Finlàndia. Es troba en la província de Finlàndia Occidental i és part de la regió d'Ostrobòtnia del Sud. El municipi té una població de 4.282 habitants (2003) i una extensió de 484,77 km² dels quals 22,54 km² són aigua. La densitat de població és de 8,8 habitants/km². El municipi és unilingüe, parla finès. Kuortane és principalment conegut per l'Institut d'Esports de Kuortane (Kuortane Sports Institute) i la seva història en la producció de quitrà de pi.

## Fills il·lustres

* Alvar Aalto (1898-1976), arquitecte
* Kauko Pekuri (1912-1998), atleta
* Heikki Klemetti, músic

## Enllaços externs

* Kuortane (anglès)
* Kuortane Sports Institute (anglès)
# Kupang

Kupang és la capital de la província indonèsia de Nusa Tenggara Oriental i la ciutat i el port més grans de l'illa de Timor. Kupang és al Timor Occidental, i el 2020 comptava amb una població estimada de 442.758 habitants. Kupang forma part de la zona de llire comerç del triangle de creixement Timor Oriental-Indonèsia-Austràlia.
Com a capital de la província, els enllaços de transports i administratius entre Kupang i les illes aïllades són extensos. Kupang va ser un port i una base de comerç molt important durant l'època de la colonització dels portuguesos i els holandesos. Encara hi ha ruïnes i vestigis que testimonien la presència de la colonització en aquesta ciutat.
Kupang va servir com un lloc important per a l'aterratge i el subministrament de combustible als avions en ruta entre Europa i Austràlia a principis de segle xx. També va ser un lloc important durant el conflicte de Timor Oriental.

## Clima

Kupang té un clima de la sabana (Aw) segons la classificació climàtica de Köppen. A diferència de moltes ciutats fora d'Indonèsia amb aquest tipus de clima, les temperatures de Kupang varien poc entre l'estació càlida (octubre a març) i l'estació fresca (abril a setembre). L'octubre és el més més calorós (temperatura mitjana de 28,8 °C), i el juliol és el mes més fresc (temperatura mitjana de 26,1 °C). La ciutat té estacions tant extremadament seques com humides. El gener és el més amb més precipitació (386 mm), mentre que l'agost i el setembre són els períodes més secs, amb un total de 2 mm de precipitació.
Paràmetres climàtics mitjans de Kupang (1991-2020) :
| Mes | Gen. | Feb. | Mar. | Abr. | Mai. | Jun. | Jul. | Ago. | Set. | Oct. | Nov. | Des. | Anual |
| Temperatura diària màxima °C (°F) | 30,8 (87,4) | 30,8 (87,4) | 31,4 (88,5) | 32,8 (91) | 32,5 (90,5) | 31,5 (88,7) | 31,6 (88,9) | 32,2 (90) | 33,5 (92,3) | 34,2 (93,6) | 33,8 (92,8) | 31,6 (88,9) | 32,2 (90) |
| Temperatura diària mínima °C (°F) | 23,7 (74,7) | 23,5 (74,3) | 23,2 (73,8) | 23,2 (73,8) | 22,9 (73,2) | 22,1 (71,8) | 21,5 (70,7) | 21,1 (70) | 21,5 (70,7) | 22,7 (72,9) | 23,8 (74,8) | 23,9 (75) | 22,8 (73) |
| Font: https://cuacalab.id/cuaca_kupang/ ||||||||||||||

## Referències

* ↑ «Boosting Growth through the Growth Triangle « Government of Timor-Leste».
# La Plaça (Blancafort)

La Plaça és una obra de Blancafort (Conca de Barberà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Plaça a mig camí del carrer, entre la part més antiga del nucli i la plaça dels arbres. Hi conflueixen el carrer del Portalet, Argentina i el Raval del Rosselló. S'hi troba l'edifici de l'Ajuntament dos edificis amb porxo d'arcs rodons de pedra. Façanes reformades amb incorporació de noves obertures.

## Referències

* ↑ «La Plaça». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 12 febrer 2019].

## Enllaços externs

* «La Plaça». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Consell Comarcal Conca de Barberà.
# La Plaça de Sant Jaume (la Molsosa)

La Plaça de Sant Jaume és una collada situada a 824,8 metres d'altitud a cavall dels termes municipals de la Molsosa, a la comarca del Solsonès, i de Sant Mateu de Bages, a la del Bages.
Està situat a l'extrem de llevant del terme, al sud de la collada coneguda com el Collet Alt. És al nord de Sant Jaume Salerm i a llevant de Cal Pere Mas (la Molsosa. És al nord del Serrat de Sant Jaume.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Plaça del Llibre

La Plaça del Llibre és una fira literària anual que a partir de 2013 se celebra al País Valencià i té com a objectiu difondre la literatura en llengua catalana. Es va iniciar per l'Associació d'Editorials del País Valencià, el Gremi de Llibrers de València, l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana i Acció Cultural del País Valencià. Al 2014 s'incorporà Escola Valenciana i la Fundació FULL que des d'aleshores és l'entitat que s'encarrega de la seua organització. La Plaça del Llibre se celebra en diferents edicions en les ciutats valencianes de València, Castelló de la Plana o Alacant, Gandia i Elx. Des de l'any 2014 s'hi concedeixen els premis Plaça del Llibre.

## Referències

* ↑ «Plaça del Llibre, panoràmica de la literatura catalana actual a la plaça de l'Ajuntament de València». AELC, 24-10-2017 [Consulta: 28 setembre 2021].
* ↑ «La 'Plaça del Llibre' creix per consolidar una fira editorial en català a València». La Veu, 24-11-2014 [Consulta: 28 setembre 2021].
# Ladiville

Ladiville és un municipi francès situat al departament del Charente i a la regió de la Nova Aquitània. L'any 2007 tenia 128 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Ladiville era de 128 persones. Hi havia 48 famílies de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 16 parelles sense fills, 16 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 64 habitatges, 51 eren l'habitatge principal de la família, 5 eren segones residències i 8 estaven desocupats. Tots els 64 habitatges eren cases. Dels 51 habitatges principals, 37 estaven ocupats pels seus propietaris, 13 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 6 en tenien tres, 9 en tenien quatre i 34 en tenien cinc o més. 47 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 21 habitatges hi havia un automòbil i a 26 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Ladiville el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 4 | 90 a 94 | 4 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 8 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 8 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 12 | 50 a 54 | 8 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 8 | 35 a 39 | 4 |
| 8 | 30 a 34 | 4 |
| 8 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 8 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 79 persones, 63 eren actives i 16 eren inactives. De les 63 persones actives 58 estaven ocupades (31 homes i 27 dones) i 5 estaven aturades (1 home i 4 dones). De les 16 persones inactives 6 estaven jubilades, 8 estaven estudiant i 2 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Ladiville hi havia 47 unitats fiscals que integraven 129 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 16.303 €.

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa immobiliària.
L'any 2000 a Ladiville hi havia 10 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Ladiville a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Ladiville a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# La Carrera

«La Carrera» té aquests significats:
* La Carrera (Àvila), municipi de la província d'Àvila a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
* La Carrera (l'Estany), masia del municipi de l'Estany (el Bages)
* La Carrera (Sant Julià de Vilatorta), masia de Sant Julià de Vilatorta
* La Carrera (Torelló), monument protegit com a bé cultural d'interès local al municipi de Torelló (Osona)
# La Tolita

«La Tolita» té aquests significats:
* Geografia
** Illa situada a la costa de l'Equador; vegeu La Tolita (Equador).
* Història precolombina:
** Cultura precolombina de l'actual Equador; vegeu cultura La Tolita.