OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ¡Qué vecinos tan animales!

¡Qué vecinos tan animales! és una pel·lícula d'animació espanyola del 1998 dirigida per Maite Ruiz de Austri amb un guió d'ella mateixa i Ion Etxebeste.

## Argument

Nicolás és un ratolí que es queda dormit al campanar d'una església queda lluny de la seva família, que marxa al camp. Ha de compartir el campanar amb una cigonya una mica boja anomenada Catalina, que fa el seu niu uns metres més avall, sota la teulada de l'església. Tot i que ambdós saben que les cigonyes mengen rosegadors, s'acaben fent amics.

## Veus

* Ana Ángeles García ... Cigonya Cathy
* Emma Cohen... Mare ratolina
* Javier Franquelo ... Pare ratolí
* Chelo Vivares... Nicolás
* Fernando Romay... Sr. Buitre
* Narciso Ibáñez Menta... Sr. Murciélago
* Gemma Cuervo... Sra Cigonya
* Maite Ruiz de Austri... Sra Grua
* Juan Luis Galiardo... Srs Galápagos

## Premis

* Goya a la millor pel·lícula d'animació als XIII Premis Goya.

## Referències

* ↑ Maite Ruiz de Austri: “En la gala de los Goya hubo mucho postureo” Arxivat 2019-12-12 a Wayback Machine., deia.eus, 11 de febrer de 2018
* ↑ ¡Qué vecinos tan animales! a Fotogramas
* ↑ ¡Qué vecinos tan animales! a El Doblaje
* ↑ ¡Qué vecinos tan animales! al web dels Premis Goya
# Any comú començat en diumenge

El següent calendari és vàlid per a qualsevol any comú començat en diumenge. Un any comú és un any amb 365 dies —és a dir, un any que no és de traspàs—. Aquests anys comencen amb un diumenge 1 de gener i acaben amb un diumenge 31 de desembre. En són exemples: 1989, 1995 o 2006. Els últims anys comuns començats en diumenge van ser el 2017, el 2023 i el següent serà el 2034.
| gener set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 52             1 1 2 3 4 5 6 7 8 2 9 10 11 12 13 14 15 3 16 17 18 19 20 21 22  4 23 24 25 26 27 28 29  5 30 31 | febrer set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 5     1 2 3 4 5 6 6 7 8 9 10 11 12 7 13 14 15 16 17 18 19 8 20 21 22 23 24 25 26  9 27 28 | març set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 9     1 2 3 4 5 10 6 7 8 9 10 11 12 11 13 14 15 16 17 18 19 12 20 21 22 23 24 25 26  13 27 28 29 30 31 | abril set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 13           1 2 14 3 4 5 6 7 8 9 15 10 11 12 13 14 15 16 16 17 18 19 20 21 22 23  17 24 25 26 27 28 29 30 |
| maig set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 18 1 2 3 4 5 6 7 19 8 9 10 11 12 13 14 20 15 16 17 18 19 20 21 21 22 23 24 25 26 27 28  22 29 30 31 | juny set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 22       1 2 3 4 23 5 6 7 8 9 10 11 24 12 13 14 15 16 17 18 25 19 20 21 22 23 24 25  26 26 27 28 29 30 | juliol set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 26           1 2 27 3 4 5 6 7 8 9 28 10 11 12 13 14 15 16 29 17 18 19 20 21 22 23  30 24 25 26 27 28 29 30  31 31 | agost set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 31   1 2 3 4 5 6 32 7 8 9 10 11 12 13 33 14 15 16 17 18 19 20 34 21 22 23 24 25 26 27  35 28 29 30 31 |
| setembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 35         1 2 3 36 4 5 6 7 8 9 10 37 11 12 13 14 15 16 17 38 18 19 20 21 22 23 24  39 25 26 27 28 29 30 | octubre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 39             1 40 2 3 4 5 6 7 8 41 9 10 11 12 13 14 15 42 16 17 18 19 20 21 22  43 23 24 25 26 27 28 29  44 30 31 | novembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 44     1 2 3 4 5 45 6 7 8 9 10 11 12 46 13 14 15 16 17 18 19 47 20 21 22 23 24 25 26  48 27 28 29 30 | desembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 48         1 2 3 49 4 5 6 7 8 9 10 50 11 12 13 14 15 16 17 51 18 19 20 21 22 23 24  52 25 26 27 28 29 30 31 |

## Altres anys comuns començats en diumenge

| Mil·lenni | Segle | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any |
| Mil·lenni II: | Segle XVIII: | 1702 | 1713 | 1719 | 1730 | 1741 | 1747 | 1758 | 1769 | 1775 | 1786 | 1797 |
| Mil·lenni II: | Segle XIX: | 1809 | 1815 | 1826 | 1837 | 1843 | 1854 | 1865 | 1871 | 1882 | 1893 | 1899 |
| Mil·lenni II: | Segle XX: | 1905 | 1911 | 1922 | 1933 | 1939 | 1950 | 1961 | 1967 | 1978 | 1989 | 1995 |
| Mil·lenni III: | Segle XXI: | 2006 | 2017 | 2023 | 2034 | 2045 | 2051 | 2062 | 2073 | 2079 | 2090 | |
# Ansonia (Connecticut)

Ansonia és una ciutat del Comtat de New Haven a l'estat de Connecticut dels Estats Units d'Amèrica.

## Demografia

Segons el cens del 2005 tenia 18.744 habitants. Segons el cens del 2000, Ansonia tenia 18.554 habitants, 7.507 habitatges, i 4.977 famílies. La densitat de població era de 1.188 habitants per km².
Dels 7.507 habitatges en un 31,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,1% hi vivien parelles casades, en un 15,6% dones solteres, i en un 33,7% no eren unitats familiars. En el 28,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,03.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,2% tenia menys de 18 anys, un 8,2% entre 18 i 24, un 31,5% entre 25 i 44, un 20,7% de 45 a 60 i un 15,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 43.026 $ i la renda mediana per família de 53.718 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.747 $ mentre que les dones 28.517 $. La renda per capita de la població era de 20.504 $. Aproximadament el 6,2% de les famílies i el 7,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ansonia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ansonia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Un otoño sin Berlín

Un otoño sin Berlín és una pel·lícula romàntica i dramàtica espanyola del 2015 dirigida per Lara Izagirre en el seu debut en el llargmetratge. És protagonitzada per Irene Escolar i Tamar Novas i fou estrenada al Festival Internacional de Sant Sebastià de 2015.

## Sinopsi

June és una noia de 28 anys d'aspecte fràgil però valent, amb un gran instint de supervivència, impulsiva i somiadora, encara que porta a la seva esquena un passat molt dolorós. De jove va marxar a Berlín a la recerca d'oportunitats i un dia decideix retornar a la seva ciutat natal, Amorebieta. Allí es retroba amb el seu antic amor, Diego, un jove escriptor poc sociable, molt sensible i que des de fa un temps viu aïllat del món tancat a casa seva. Junts s'enfrontaran al desencantament i a la falta d'expectatives alhora que renaixerà la seva vella història d'amor. També reprèn l'amistat amb Ane, que dona classes particular a Nico, un nen força especial.

## Repartiment

* Irene Escolar... June
* Tamar Novas... Diego
* Ramón Barea... Aita
* Naiara Carmona... Ane
* Itziar Ituño... Sofia
* Lier Quesada ... Nico

## Nominacions i premis
### Festival Internacional de Cinema de Sant Sebastià

| Any | Categoria | Persona | Resultat |
| 2015 | Premi Irizar | Irene Escolar | Guanyadora |

### Medalles del Cercle d'Escriptors Cinematogràfics de 2015

| Categoria | Persona | Resultat |
| Millor actriu revelació | Irene Escolar | Guanyadora |

### Premis Goya

| Any | Categoria | Persona | Resultat |
| 2016 | Millor actriu revelació | Irene Escolar | Guanyadora |

### Premis de la Unión de Actores

| Any | Categoria | Persona | Resultat |
| 2016 | Millor actriu protagonista | Irene Escolar | Nominada |

### Premis Feroz

| Any | Categoria | Persona | Resultat |
| 2016 | Millor actriu protagonista | Irene Escolar | Nominada |

### Premis Cinematogràfics José María Forqué

| Any | Categoria | Persona | Resultat |
| 2016 | Muillor actriu | Irene Escolar | Nominada |

## Referències

* ↑ Irene Escolar y Tamar Novas: "Hace falta que en España se quiera más a nuestro cine", ecartelera, 15 de novembre de 2015
* ↑ La película 'Un otoño sin Berlín' se estrenará en la gala del cine vasco, El Mundo, 24 de juliol de 2015
* ↑ Un otoño sin Berlín a Fotogramas
* ↑ Palmarès del Festival de Sant Sebastià de 2015 a Fotogramas
* ↑ «'Truman' muerde las Medallas CEC». El Mundo [Madrid], 02-02-2016 [Consulta: 24 febrer 2018].
* ↑ Un otoño sin Berlín als Premis Goya
* ↑ El reparto de ‘La novia’ se lleva tres galardones de la Unión de Actores y Actrices, audiovisual451.com
* ↑ SensaCine. «Lista de los nominados a los Premios Feroz 2016». [Consulta: 13 gener 2019].
* ↑ 'A cambio de nada', 'El Clan', 'Nadie quiere la noche' y 'Truman', a por el Premio José María Forqué, rtve.es, 10 de gener de 2016

## Enllaços externs

* Crítica de la pel·lícula a sensacine.com
* Crítica de la pel·lícula a Cinemanía
* Crítica de la pel·lícula a ecartelera.com
# Patlıcan kebabı

* Aquest article tracta sobre el estofat turc. Si cerqueu el kebab, vegeu «Patlıcanlı kebap».
Patlıcan kebabı o islim kebabı és un estofat de la cuina turca fet amb albergínia i carn de vedella (o de vegades d'ovella) com a ingredients bàsics. No és un kebap. Per això, cal no confondre'l amb el "patlıcanlı kebap". Els altres ingredients d'aquest estofat són cebes, pebrots verds i vermells, salça, oli de cuinar, sal i espècies.

## Preparació i consum

Es tracta d'albergínies pelades i fregides que s'enrotllen al voltant de petits trossos de carn, normalment de filet de vedella, que són prèviament saltats amb cebes, pebre i tomàquets. La peça es fixa amb un escuradents, afegint a sobre de cada pilota una capa de tomàquet i una altra de pebre verd per decoració. Tot això es cou al forn, amb una salsa de salça diluïda amb aigua a sobre i s'acaba de cuinar.
Aquest plat generalment se serveix amb "pilav", arròs pilaf a l'estil turc.

## Vegeu també

* Alinazik
* Hünkarbeğendi
* Patlıcanlı köfte
* Tas kebap

## Referències

* ↑ Lexus. Turkish: A Rough Guide Dictionary Phrasebook. Rough Guides, 2000, p. 250–. ISBN 978-1-85828-751-5.
* ↑ Turkish folk culture researches. Halk Kültürünü Araştırma Dairesi, 1990.
* ↑ Feyzi Halıcı. Birinci Milletlerarası Yemek Kongresi: Türkiye, 25-30 Eylül 1986. Kültür ve Turizm Bakanlığı, 1988.
* ↑ http://www.nefisyemektarifleri.com/patlicanli-tencere-kebabi-tarifi/
* ↑ http://www.misssgibi.com/tencerede-patlican-kebabi/
* ↑ M. Ömür Akkor. Osmanlı Mutfağı. Işık Yayıncılık Ticaret, 18 setembre 2014, p. 93–. ISBN 978-605-158-054-8.
# Margalida Bover i Vadell

Margalida Bover i Vadell (Felanitx, 1953) és una activista feminista i ecologista, sobretot coneguda per ser la darrera parella de Salvador Puig Antich i darrera víctima catalana del règim franquista. Joan Isaac li dedicà l'any 1976 la cançó "A Margalida".
Margalida era la segona de vuit germanes i quatre germanes. Abans dels disset anys marxà de casa i se n'anà a viure a una comuna a Eivissa. I al cap de pocs se n'anà a viure a Mataró. Puig Antich i Margalida Bover es conegueren a inicis del 1973, i ell fou executat el març de 1974, després de cinc mesos de confinament a la presó Model de Barcelona. Margalida marxà a viure a les Illes Canàries, tornant poc temps a Barcelona i finalment tornant a viure a Mallorca. No reaparegué públicament fins trenta anys després, quan les periodistes Constança Amengual i Francesca Mas estrenaren, el 27 de juliol de 2022 a la Sala Rívoli de Palma, un documental en el marc del Mallorca Atlàntida Film Fest que explicava la seva història, narrant durant quatre mesos la seva personalitat, de forma sincera i impulsiva "amb les seves contradiccions i pors".

## Referències

* ↑ Galán, Raquel «Margalida Bover: «Lo más triste fue que la izquierda no pidió el indulto de Puig Antich»». Diario de Mallorca, 22-07-2022 [Consulta: 8 agost 2022].
* ↑ «Salvador Puig i Antich, un record cada vegada més viu». dBalears, 02-03-2022 [Consulta: 8 agost 2022].
* 1 2 Gelabert, Martí «Margalida Bover: “Per mi, Salvador Puig Antich es va morir dues vegades”». Vilaweb, 21-07-2022 [Consulta: 8 agost 2022].
* ↑ Tramullas, Gemma «Margalida Bover: "Me van dir que era anarquista als 9 anys"». El Periódico, 05-03-2019 [Consulta: 8 agost 2022].
* ↑ Ferrer, Clara «Atlàntida Mallorca Film Fest». Ultima Hora, 28-07-2022 [Consulta: 8 agost 2022].
# Pedro Rodríguez de la Borbolla y Serrano

* Aquest article tracta sobre president del Real Betis. Si cerqueu el seu pare, el ministre, vegeu «Pedro Rodríguez de la Borbolla Amoscótegui».
Pedro Rodríguez de la Borbolla y Serrano (Sevilla, 11 de juny de 1881 - Sevilla 19 d'abril de 1945) fou un polític i advocat espanyol de l'època de la Restauració borbònica.
Fill del també polític i ministre Pedro Rodríguez de la Borbolla Amoscótegui de Saavedra, fou membre del Partido Liberal i elegit diputat al congrés dels diputats a les eleccions generals espanyoles de 1907, 1910, 1914 i 1916 en representació dels districtes d'Écija i Cazalla de la Sierra en la província de Sevilla.
Va desenvolupar un paper rellevant en l'àmbit local, residia al barri d'El Porvenir (Sevilla) i fou president entre 1915 i 1917 del club de futbol Real Betis Balompié, i gràcies a la seva mediació aquest club va obtenir el títol de Reial, concedit el 1914 pel Rei Alfons XIII.

## Referències

* ↑ Expediente personal del Senador D. Pedro Rodríguez de la Borbolla y Serrano, por la Sociedad Económica de Sevilla. Consultat el 2-3-2010
* ↑ ABC de Sevilla del 20-4-1945, necrològica. Consultat el 2-3-2010
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ Real Betis Balompié: Historia. Consultat el 2-3-2010
# Amor al volant

Amor al volant (títol original: Heart like a Wheel) és una pel·lícula americana de Jonathan Kaplan estrenada l'any 1983. Ha estat doblada al català.

## Argument

És una pel·lícula biogràfica basada en la vida de Shirley Muldowney, primera dona que va rebre una llicència de la Nacional Hot Rod Associació, federació d'automòbils per les carreres de dragsters a les Estats Units.

## Repartiment

* Bonnie Bedelia: Shirley Muldowney
* Beau Bridges: Connie Kalitta
* Bruce Barlow
* Leo Rossi
* Anthony Edwards
* Hoyt Axton
* Paul Bartel
* Missy Basile
* Creed Bratton
* Jesse Aragon
* Tiffany Brissette
* James Burton

## Premis i nominacions

* William Ware Theiss, nominat per l'oscar al millor vestuari en la 56a cerimònia dels Oscars
* Bonnie Bedelia, nominada al Globus d'Or a la millor actriu dramàtica

## Referències

* ↑ esadir.cat. Amor al volant. esadir.cat.
* ↑ «Heart like a Wheel». The New York Times.
# Unió Política Nacional

* Per a altres significats, vegeu «Unió Política Nacional (Grècia)».
Unió Política Nacional (grec: Εθνική Πολιτική Ένωσις, Ethniki Politiki Enosis, EΠΕΝ) fou un partit polític grec d'extrema dreta. Fou fundat el 30 de gener de 1984 per Georgios Papadópulos, cap de la junta militar que governà Grècia durant la dictadura dels coronels i aleshores a la presó. Participà a diverses eleccions legislatives sense èxit des de 1985, tot i que a les eleccions europees de 1984 va treure el 2,3% dels vots i va obtenir un eurodiputat.

## Referències

* ↑ "Dictador grec empresonat patrocina un partit d'extrema dreta", New York Times, 30 de gener de 1984.
# París-Roubaix 1967

La París-Roubaix 1967 fou la 65a edició de la París-Roubaix. La cursa es disputà el 9 d'abril de 1967 i fou guanyada pel neerlandès Jan Janssen, que s'imposà a l'esprint en l'arribada a Roubaix. El belga Rik van Looy i l'alemany Rudi Altig foren segon i tercer respectivament.

## Classificació final

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Jan Janssen | Pelforth-Sauvage-Lejeune | 7h 08' 31" |
| 2 | Rik van Looy | Willem II-Gazelle | m. t. |
| 3 | Rudi Altig | Molteni | m. t. |
| 4 | Georges Vandenberghe | Romeo-Smiths | m. t. |
| 5 | Edward Sels | Flandria-De Clerck | m. t. |
| 6 | Willy Planckaert | Romeo-Smiths | m. t. |
| 7 | Raymond Poulidor | Mercier-BP-Hutchinson | m. t. |
| 8 | Eddy Merckx | Peugeot-BP-Michelin | m. t. |
| 9 | Arthur de Cabooter | Tibetan-Groene Leeuw-Pull Over Centrale | m. t. |
| 10 | Gianni Motta | Molteni | m. t. |

## Enllaços externs

* Web oficial
* Resultats a les-sports.info
* Resultats a cyclebase.nl Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Magosternarchus duccis

Magosternarchus duccis és una espècie de peix pertanyent a la família dels apteronòtids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 22,6 cm de llargària màxima.
* Cap allargat i amb un perfil dorsal còncau.
* Té 204-212 radis a l'aleta anal, 14-16 a les pectorals i 15 a la caudal, la qual és punxeguda.
* Es diferencia de Magosternarchus raptor per tindre una mandíbula inferior sortint que s'estén més enllà de la mandíbula superior i del musell.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça, bentopelàgic i de clima tropical que viu entre 1 i 23 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: la conca del riu Amazones.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Lundberg, J.G., Fernandes, C.C., Albert, J.S. i García, M., 1996. "Magosternarchus, a New Genus with Two New Species of Electric Fishes (Gymnotiformes: Apteronotidae) from the Amazon River Basin, South America". Copeia 1996 (3): 657–670. «Enllaç».
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Lundberg, J.G., Fernandes, C.C., Albert, J.S. i García, M., 1996.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Lundberg, J. G., C. C. Fernandes, J. S. Albert & M. Garcia, 1996.
* ↑ Albert, J.S., 2003. Apteronotidae (Ghost knifefishes). P. 497-502. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.). Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil.

## Bibliografia

* Møller, P. R., 1995. Electric fishes: history and behavior. Chapman & Hall, Londres. 584 p.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* AQUATAB
# Phyllodytes acuminatus

Phyllodytes acuminatus és una espècie de granota endèmica del Brasil.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Peixoto, O.L. & Pimenta, B. 2004. Phyllodytes acuminatus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 6 de gener de 2008.
# Arabització

Arabització és el procés d'aculturació de zones no musulmanes als codis religiosos i costums propis de l'islam i Àrab. El terme sorgeix per analogia amb romanització i fa referència al canvi social i ideològic de zones com el Magrib o Palestina i països concrets com el Sudan. El mot es pot fer servir en sentit més laxe per referir-se a l'auge de la influència musulmana en zones tradicionalment d'altres religions.
Segons l'època pot ser un procés d'assimilació lenta per un augment de la migració, l'èxode rural, la conversió a l'islam i comerç amb els àrabs. De vegades és més aviat una operació violenta, amb massacres, expropiació i desplaçament de la població no àrab. A l'Iraq, per exemple, des dels anys 1960, el Partit Baas va conduir una política d'arabització forçosa a les regions turcmanes i kurdes al nord del país. En l'època colonial, els moviments anticolonialistes van fer servir l'àrab com un instrument per unir tothom per enfrontar els espanyols i francesos. Després de la descolonització al segle xx, els països del Magrib van reemplaçar el francès per l'àrab, en un moviment que va ser acompanyat d'una arabització forçosa de la població amaziga (els berbers). A l'Algèria, per exemple, la llengua amaziga va ser perseguida i prohibida per llei.

## Referències

* ↑ «Diccionari de llengües del món». TERMCAT. [Consulta: 12 octubre 2020].
* ↑ Lanuza, Jordi «L'empremta genètica de l'esclavitud i l'arabització al nord d'Àfrica - The genetic footprint of slavery and Arabisation» (en català, anglès). El·lipse, 100, 01-01-2017, pàg. 5.
* ↑ «Les migracions per esclavitud i arabització van deixar “empremta genètica” al nord d’Àfrica». VilaWeb, 15-11-2016.
* ↑ Majeed, Mazin; Baqal, Asaad. «28 years on, Iraq's Kirkuk remembers Turkmen massacre» (en anglès). Anadolu Agency, 27-03-2019. [Consulta: 3 febrer 2023].
* ↑ Knights, Michael; Ali, Ahmed. Kirkuk in Transition Confidence Building in Northern Iraq (en anglès). Washington, DC: The Washington Institut for Near East Policy, abril 2010, p. xi, 1, 5.
* 1 2 Akioud, Hassan. Els amazics: una història silenciada, una llengua viva. Valls: Cossetània Edicions, 2007, p. 75-79 (Col·lecció Prisma núm 15). ISBN 978-84-9791-254-9.
* ↑ Tilmatine, Mohand. «Arabization and linguistic domination: Berber and Arabic in the North of Africa [Arabització i dominacó lingüística: amazic i àrab al nord d'Àfrica]». A: Language Empires in Comparative Perspective [Imperis lingüístics en una perspectiva comparativa] (en anglès), 2015, p. 1 (volum 6 de Koloniale und Postkoloniale Linguistik / Colonial an Postcolonial Linguistics). DOI 10.1515/9783110408362.1. ISBN 9783110408362.

## Bibliografia

* Mikel, de Epalza Ferrer. «Els berbers i l'arabització del País Valencià». A: Miscel·lània Sanchis Guarner. València: Departament de Filologia Catalana, Universitat de València, 1992, p. 467-492. ISBN 84-7826-304-7.
# Llei de Capitalització (Argentina)

La Llei de Capitalització de 1826 va disposar que la ciutat de Buenos Aires quedés sota la jurisdicció de l'Estat Nacional i se separés de la província, que en el mateix acte va deixar d'existir com a tal.
El president de les Províncies Unides del Riu de la Plata, Bernardino Rivadavia, al seu discurs inaugural va parlar de la necessitat que el lloc de residència del president i el Congrés estigués sota la seva exclusiva jurisdicció. El 9 de febrer de 1826 va enviar al Congrés el projecte de Llei de Capitalització, que va ser aprovat el 4 de març. El governador de Buenos Aires, Juan Gregorio de las Heras, va intentar resistir, però finalment va deixar el càrrec pacíficament.
Al juliol de l'any següent, després de la renúncia de Rivadavia al càrrec de president, la província de Buenos Aires va recobrar la seva anterior entitat política. Aquesta llei va ser el punt de partida per a la Llei de Federalització de Buenos Aires, de 1880, i la posterior creació de la ciutat de La Plata.

## Referències

* ↑ Rosas, 1972, p. 13.
* ↑ Rosas, 1972, p. 73.

## Bibliografia

* Rosa, Jose Maria. Historia Argentina (en castellà). vol. 4: Unitarios y federales (1826-1841). Buenos Aires: Oriente, 1972.