OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Any comú començat en dimarts

El següent calendari és vàlid per a qualsevol any comú començat en dimarts. Un any comú és un any de 365 dies, és a dir, un any que no és de traspàs. Aquests anys comencen en dimarts 1 de gener i s'acaben en dimarts 31 de desembre. En són exemples el 1991, el 2002 i el 2013. L'últim any comú començat en dimarts fou el 2019 i el proper serà el 2030.
| gener set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 1   1 2 3 4 5 6 2 7 8 9 10 11 12 13 3 14 15 16 17 18 19 20 4 21 22 23 24 25 26 27  5 28 29 30 31 | febrer set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 5         1 2 3 6 4 5 6 7 8 9 10 7 11 12 13 14 15 16 17 8 18 19 20 21 22 23 24  9 25 26 27 28 | març set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 9         1 2 3 10 4 5 6 7 8 9 10 11 11 12 13 14 15 16 17 12 18 19 20 21 22 23 24  13 25 26 27 28 29 30 31 | abril set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 14 1 2 3 4 5 6 7 15 8 9 10 11 12 13 14 16 15 16 17 18 19 20 21 17 22 23 24 25 26 27 28  18 29 30 |
| maig set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 18     1 2 3 4 5 19 6 7 8 9 10 11 12 20 13 14 15 16 17 18 19 21 20 21 22 23 24 25 26  22 27 28 29 30 31 | juny set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 22           1 2 23 3 4 5 6 7 8 9 24 10 11 12 13 14 15 16 25 17 18 19 20 21 22 23  26 24 25 26 27 28 29 30 | juliol set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 27 1 2 3 4 5 6 7 28 8 9 10 11 12 13 14 29 15 16 17 18 19 20 21 30 22 23 24 25 26 27 28  31 29 30 31 | agost set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 31       1 2 3 4 32 5 6 7 8 9 10 11 33 12 13 14 15 16 17 18 34 19 20 21 22 23 24 25  35 26 27 28 29 30 31 |
| setembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 35             1 36 2 3 4 5 6 7 8 37 9 10 11 12 13 14 15 38 16 17 18 19 20 21 22  39 23 24 25 26 27 28 29  40 30 | octubre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 40   1 2 3 4 5 6 41 7 8 9 10 11 12 13 42 14 15 16 17 18 19 20 43 21 22 23 24 25 26 27  44 28 29 30 31 | novembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 44         1 2 3 45 4 5 6 7 8 9 10 46 11 12 13 14 15 16 17 47 18 19 20 21 22 23 24  48 25 26 27 28 29 30 | desembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 48             1 49 2 3 4 5 6 7 8 50 9 10 11 12 13 14 15 51 16 17 18 19 20 21 22  52 23 24 25 26 27 28 29  1 30 31 |

## Altres anys comuns començats en dimarts

| Mil·lenni | Segle | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any |
| Mil·lenni II: | Segle XVIII: | 1709 | 1715 | 1726 | 1737 | 1743 | 1754 | 1765 | 1771 | 1782 | 1793 | 1799 |
| Mil·lenni II: | Segle XIX: | 1805 | 1811 | 1822 | 1833 | 1839 | 1850 | 1861 | 1867 | 1878 | 1889 | 1895 |
| Mil·lenni II: | Segle XX: | 1901 | 1907 | 1918 | 1929 | 1935 | 1946 | 1957 | 1963 | 1974 | 1985 | 1991 |
| Mil·lenni III: | Segle XXI: | 2002 | 2013 | 2019 | 2030 | 2041 | 2047 | 2058 | 2069 | 2075 | 2086 | 2097 |
# Any comú començat en dissabte

El següent calendari és vàlid per a qualsevol any comú començat en dissabte. Un any comú és un any de 365 dies, és a dir, un any que no és de traspàs. Aquests anys comencen en dissabte 1 de gener i s'acaben en dissabte 31 de desembre. En són exemples el 1983, el 1994 i el 2005. L'últim any comú començat en dissabte fou el 2022 i el proper serà el 2033.
| gener set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. ?           1 2 1 3 4 5 6 7 8 9 2 10 11 12 13 14 15 16 3 17 18 19 20 21 22 23  4 24 25 26 27 28 29 30  5 31 | febrer set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 5   1 2 3 4 5 6 6 7 8 9 10 11 12 13 7 14 15 16 17 18 19 20 8 21 22 23 24 25 26 27  9 28 | març set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 9   1 2 3 4 5 6 10 7 8 9 10 11 12 13 11 14 15 16 17 18 19 20 12 21 22 23 24 25 26 27  13 28 29 30 31 | abril set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 13         1 2 3 14 4 5 6 7 8 9 10 15 11 12 13 14 15 16 17 16 18 19 20 21 22 23 24  17 25 26 27 28 29 30 |
| maig set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 17             1 18 2 3 4 5 6 7 8 19 9 10 11 12 13 14 15 20 16 17 18 19 20 21 22  21 23 24 25 26 27 28 29  22 30 31 | juny set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 22     1 2 3 4 5 23 6 7 8 9 10 11 12 24 13 14 15 16 17 18 19 25 20 21 22 23 24 25 26  26 27 28 29 30 | juliol set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 26         1 2 3 27 4 5 6 7 8 9 10 28 11 12 13 14 15 16 17 29 18 19 20 21 22 23 24  30 25 26 27 28 29 30 31 | agost set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 31 1 2 3 4 5 6 7 32 8 9 10 11 12 13 14 33 15 16 17 18 19 20 21 34 22 23 24 25 26 27 28  35 29 30 31 |
| setembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 35       1 2 3 4 36 5 6 7 8 9 10 11 37 12 13 14 15 16 17 18 38 19 20 21 22 23 24 25  39 26 27 28 29 30 | octubre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 39           1 2 40 3 4 5 6 7 8 9 41 10 11 12 13 14 15 16 42 17 18 19 20 21 22 23  43 24 25 26 27 28 29 30  44 31 | novembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 44   1 2 3 4 5 6 45 7 8 9 10 11 12 13 46 14 15 16 17 18 19 20 47 21 22 23 24 25 26 27  48 28 29 30 | desembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 48       1 2 3 4 49 5 6 7 8 9 10 11 50 12 13 14 15 16 17 18 51 19 20 21 22 23 24 25  52 26 27 28 29 30 31 |

## Altres anys comuns començats en dissabte

| Mil·lenni | Segle | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any |
| Mil·lenni II: | Segle XVIII: | 1701 | 1707 | 1718 | 1729 | 1735 | 1746 | 1757 | 1763 | 1774 | 1785 | 1791 |
| Mil·lenni II: | Segle XIX: | 1803 | 1814 | 1825 | 1831 | 1842 | 1853 | 1859 | 1870 | 1881 | 1887 | 1898 |
| Mil·lenni II: | Segle XX: | 1910 | 1921 | 1927 | 1938 | 1949 | 1955 | 1966 | 1977 | 1983 | 1994 |
| Mil·lenni III: | Segle XXI: | 2005 | 2011 | 2022 | 2033 | 2039 | 2050 | 2061 | 2067 | 2078 | 2089 | 2095 |
# Any comú començat en dilluns

El següent calendari és vàlid per a qualsevol any comú començat en dilluns. Un any comú és un any de 365 dies, és a dir, un any que no és de traspàs. Aquests anys comencen en dilluns 1 de gener i s'acaben en dilluns 31 de desembre. En són exemples el 2001 i el 2007. L'últim any comú començat en dilluns fou el 2018 i el proper serà el 2029.
| gener set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 1 1 2 3 4 5 6 7 2 8 9 10 11 12 13 14 3 15 16 17 18 19 20 21 4 22 23 24 25 26 27 28  5 29 30 31 | febrer set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 5       1 2 3 4 6 5 6 7 8 9 10 11 7 12 13 14 15 16 17 18 8 19 20 21 22 23 24 25  9 26 27 28 | març set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 9       1 2 3 4 10 5 6 7 8 9 10 11 11 12 13 14 15 16 17 18 12 19 20 21 22 23 24 25  13 26 27 28 29 30 31 | abril set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 13             1 14 2 3 4 5 6 7 8 15 9 10 11 12 13 14 15 16 16 17 18 19 20 21 22  17 23 24 25 26 27 28 29  18 30 |
| maig set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 18   1 2 3 4 5 6 19 7 8 9 10 11 12 13 20 14 15 16 17 18 19 20 21 21 22 23 24 25 26 27  22 28 29 30 31 | juny set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 22         1 2 3 23 4 5 6 7 8 9 10 24 11 12 13 14 15 16 17 25 18 19 20 21 22 23 24  26 25 26 27 28 29 30 | juliol set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 26             1 27 2 3 4 5 6 7 8 28 9 10 11 12 13 14 15 29 16 17 18 19 20 21 22  30 23 24 25 26 27 28 29  31 30 31 | agost set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 31     1 2 3 4 5 32 6 7 8 9 10 11 12 33 13 14 15 16 17 18 19 34 20 21 22 23 24 25 26  35 27 28 29 30 31 |
| setembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 35           1 2 36 3 4 5 6 7 8 9 37 10 11 12 13 14 15 16 38 17 18 19 20 21 22 23  39 24 25 26 27 28 29 30 | octubre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 40 1 2 3 4 5 6 7 41 8 9 10 11 12 13 14 42 15 16 17 18 19 20 21 43 22 23 24 25 26 27 28  44 29 30 31 | novembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 44       1 2 3 4 45 5 6 7 8 9 10 11 46 12 13 14 15 16 17 18 47 19 20 21 22 23 24 25  48 26 27 28 29 30 | desembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 48           1 2 49 3 4 5 6 7 8 9 50 10 11 12 13 14 15 16 51 17 18 19 20 21 22 23  52 24 25 26 27 28 29 30  1 31 |

## Altres anys comuns començats en dilluns

| Mil·lenni | Segle | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any |
| Mil·lenni II: | Segle XVIII: | 1703 | 1714 | 1725 | 1731 | 1742 | 1753 | 1759 | 1770 | 1781 | 1787 | 1798 |
| Mil·lenni II: | Segle XIX: | 1810 | 1821 | 1827 | 1838 | 1849 | 1855 | 1866 | 1877 | 1883 | 1894 | 1900 |
| Mil·lenni II: | Segle XX: | 1906 | 1917 | 1923 | 1934 | 1945 | 1951 | 1962 | 1973 | 1979 | 1990 |
| Mil·lenni III: | Segle XXI: | 2001 | 2007 | 2018 | 2029 | 2035 | 2046 | 2057 | 2063 | 2074 | 2085 | 2091 |
# Handia

* Per a altres significats, vegeu «Handia (Madhya Pradesh)».
Handia és una ciutat i nagar panchayat (municipalitat) al districte d'Allahabad, estat d'Uttar Pradesh (Índia). Segons el cens del 2001 la població era de 16.412 habitants.
# Arvier

Arvier (arpità Arviér) és un municipi italià, situat a la regió de Vall d'Aosta, al fons de la vall del Dora Baltea. L'any 2007 tenia 858 habitants. Limita amb els municipis d'Avise, Introd, La Thuile, Rhêmes-Saint-Georges, Saint-Nicolas, Valgrisenche i Villeneuve.
Entre el 4 i el 12 de setembre de 2010 s'hi va celebrar la VI edició del Campionat d'escacs de la Unió Europea, un torneig que en categoria femenina va guanyar la Gran Mestre Femenína (WGM) balear Mònica Calzetta.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Walter Riblan | Unió Valldostana |

## Personatges il·lustres

* Maurice Garin, ciclista, primer guanyador del Tour de França

## Referències

* ↑ «Mónica Calzetta es la Campeona de la Unión Europea 2010» (en castellà). deportebalear.com, 30-09-2010. [Consulta: 11 abril 2011].
* ↑ «Mónica Calzetta es la Campeona de la Unión Europea 2010» (en castellà). chessbase.com, 13-09-2010. [Consulta: 11 abril 2011].
# Ramón Luis Valcárcel Siso

Ramón Luis Valcárcel Siso (Múrcia, 16 de novembre de 1954), és un polític espanyol, president de la Regió de Múrcia de 1995 a 2014.

## Biografia

Està casat i té tres fills. Respecte la seua carrera extrapolítica, està llicenciat en Història i Geografia per la Universitat de Múrcia, especialitzat en Història de l'Art. ha sigut docent d'Historia de l'Art i és un investigador i col·laborador sobre temes històricoartístics de la Regió de Múrcia tant pel que fa a publicacions com en mitjans de comunicació.

### Carrera política

La seua trajectòria política començà el 1982, data la qual va ingressar a Alianza Popular (actualment Partit Popular) i poc temps després va ostentar el càrrec de l'Organització Territorial de la Junta Local de Múrcia. L'octubre de 1983 es va convertir en membre del Comitè Executiu Regional i responsable de l'Àrea Territorial de la Regió de Múrcia. Va arribar fins al càrrec de vicepresident regional del Partit Popular el 1987.
A partir d'aquesta data va ser nomenat Portaveu del Partit Popular i President del Grup Municipal a l'Ajuntament de Múrcia fins al 1995. En este període, va ser elegit President Regional del Partit Popular el novembre de 1991, càrrec en el qual ha renovat en nombroses ocasions fins avui. El seu nomenament com a president de la Comunitat Autònoma va ser el 1995, i des d'aleshores ha conservat aquest càrrec durant quatre legislatures.
Dins del Comitè de les Regions (CDR) de la Unió Europea ha ocupat diverses responsabilitats. Valcárcel fou membre de les comissions d'Assumptes Institucionals, Educació i Formació (1995-1998), Desenvolupament Regional (1998-2002), Vicepresident de la Comissió de Transports (1998-1999), representant de la delegació espanyola a la Comissió de Reglament Intern (1998-1999), Vicepresident de la Comissió de Política Regional (1999-2002), Vicepresident de la Comissió de Relacions Exteriors (2004-2006), membre de la Comissió de Cohesió Territorial, COTER (2002-2010), membre de la Comissió de Desenvolupament Sostenible, DEVE (2006-2010) i membre de l'Assemblea Euromediterrània Local i Regional, ARLEM (2006-2010). Actualment és Vicepresident Primer del Comitè de les Regions.

## Enllaços externs

* Pàgina Institucional del President de la Regió de Murcia Arxivat 2007-02-06 a Wayback Machine.

## Referències

* 1 2 Pérez de Lama, Ernesto (dir.). Manual del Estado Español 1999. Madrid: LAMA, 1998, p. 580. ISBN 84-930048-0-4.
# Temporada 1952-1953 del Liceu

Es representa Don Carlo després de 55 anys.
| Temporada 1951-1952 del Liceu |||||||
| Òpera | Compositor | Director musical | Director d'escena | Papers principals | Producció | Dates |
| Don Carlo | Giuseppe Verdi | | | Maria Pedrini | | 6 de novembre |
| Pagliacci | Ruggero Leoncavallo | | | Lina Richarte | | |
| Madama Butterfly | Giacomo Puccini | Angelo Questa | Acli Carlo Azzolini | Elena Rizzieri, Pilar Torres, Maria Rosa Ester, Giuseppe Campora, Manuel Ausensi, Piero De Palma, Antoni Cabanes, Jacinto Santamaría, Joan Rico | | 8, 10, 20, 23 novembre |
| Adriana Lecouvreur | Francesco Cilea | | | Manuel Ausensi | | |
| Risurrezione | Franco Alfano | | | Manuel Ausensi, Carla Gavazzi | | 2 de desembre |
| Borís Godunov | Modest Mússorgski | | | Boris Christoff | | |
| The Consul | Gian Carlo Menotti | Nino Verchi | | Clara Petrella, Piero Guelfi, Silvia Nacari, Antonio Casinelli, Rosario Gómez | | desembre |
| Mefistofele | Arrigo Boito | | | Mario Filippeschi | | |
| Canigó | Antoni Massana | | | Manuel Ausensi, Carme Espona i Grau |
| Les noces de Fígaro | Wolfgang Amadeus Mozart | Wilhelm Loibner | Ernst August Schneider | Werner Faulhaber, Emmy Loose, Hans Braun, Esther Réthy, Dagmar Hermann, Else Schürhoff, Ljubomir Pantscheff, Erich Majkut, Erich Majkut, Ruthilde Boesch, Ljubomir Pantscheff | | 1 a l'11 de gener |
| Carmen | George Bizet | Jean Fournet | Augusto Cardi | Solange Michel, Roger Gallia/Antonio Annaloro, Jacques Doucet, Julienne Farkas | | |

## Referències

* ↑ Històries de l'òpera: al Liceu. Amb Marcel Gorgori i Roger Alier
* ↑ Tribó, Jaume. «Cronologia liceista». Arxivat de l'original el 19 de febrer 2022. [Consulta: 15 febrer 2019].
* ↑ Tribó, Jaume. «Cronologia liceista». Arxivat de l'original el 17 de setembre 2021. [Consulta: 8 març 2018].
# Any comú començat en divendres

El següent calendari és vàlid per a qualsevol any comú començat en divendres. Un any comú és un any de 365 dies, és a dir, un any que no és de traspàs. Aquests anys comencen en divendres 1 de gener i s'acaben en divendres 31 de desembre. En són exemples el 1982, el 1993 i el 1999. El 2021 és un any començat en divendres i el proper serà el 2027.
| gener set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 1       1 2 3 4 2 5 6 7 8 9 10 11 3 12 13 14 15 16 17 18 4 19 20 21 22 23 24 25  5 26 27 28 29 30 31 | febrer set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 5             1 6 2 3 4 5 6 7 8 7 9 10 11 12 13 14 15 8 16 17 18 19 20 21 22  9 23 24 25 26 27 28 | març set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 9             1 10 2 3 4 5 6 7 8 11 9 10 11 12 13 14 15 12 16 17 18 19 20 21 22  13 23 24 25 26 27 28 29  14 30 31 | abril set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 14     1 2 3 4 5 15 6 7 8 9 10 11 12 16 13 14 15 16 17 18 19 17 20 21 22 23 24 25 26  18 27 28 29 30 |
| maig set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 18         1 2 3 19 4 5 6 7 8 9 10 20 11 12 13 14 15 16 17 21 18 19 20 21 22 23 24  22 25 26 27 28 29 30 31 | juny set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 23 1 2 3 4 5 6 7 24 8 9 10 11 12 13 14 25 15 16 17 18 19 20 21 26 22 23 24 25 26 27 28  27 29 30 | juliol set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 27     1 2 3 4 5 28 6 7 8 9 10 11 12 29 13 14 15 16 17 18 19 30 20 21 22 23 24 25 26  31 27 28 29 30 31 | agost set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 31           1 2 32 3 4 5 6 7 8 9 33 10 11 12 13 14 15 16 34 17 18 19 20 21 22 23  35 24 25 26 27 28 29 30  36 31 |
| setembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 36   1 2 3 4 5 6 37 7 8 9 10 11 12 13 38 14 15 16 17 18 19 20 39 21 22 23 24 25 26 27  40 28 29 30 | octubre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 40       1 2 3 4 41 5 6 7 8 9 10 11 42 12 13 14 15 16 17 18 43 19 20 21 22 23 24 25  44 26 27 28 29 30 31 | novembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 44             1 45 2 3 4 5 6 7 8 46 9 10 11 12 13 14 15 47 16 17 18 19 20 21 22  48 23 24 25 26 27 28 29  49 30 | desembre set. dl. dt. dc. dj. dv. ds. dg. 49   1 2 3 4 5 6 50 7 8 9 10 11 12 13 51 14 15 16 17 18 19 20 52 21 22 23 24 25 26 27  53 28 29 30 31 |

## Altres anys comuns començats en divendres

| Mil·lenni | Segle | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any | Any |
| Mil·lenni II: | Segle XVIII: | 1706 | 1717 | 1723 | 1734 | 1745 | 1751 | 1762 | 1773 | 1779 | 1790 |
| Mil·lenni II: | Segle XIX: | 1802 | 1813 | 1819 | 1830 | 1841 | 1847 | 1858 | 1869 | 1875 | 1886 | 1897 |
| Mil·lenni II: | Segle XX: | 1909 | 1915 | 1926 | 1937 | 1943 | 1954 | 1965 | 1971 | 1982 | 1993 | 1999 |
| Mil·lenni II: | Segle XXI: | 2010 | 2021 | 2027 | 2038 | 2049 | 2055 | 2066 | 2077 | 2083 | 2094 | 2100 |
# Ossókino

Ossókino (en rus: Осокино) és un poble del krai de Perm, a Rússia, que pertany al districte rural de Solikamski. El 2010 tenia 127 habitants.

## Referències

* ↑ «ВПН-2010. Численность и размещение населения Пермского края» (en rus). Arxivat de l'original el 2013-07-10. [Consulta: 26 agost 2023].
# Palissada

Una palissada, en enginyeria militar, és una obra de caràcter defensiu que consisteix en un conjunt de troncs clavats verticalment a terra i lligats entre si per formar una estructura ferma. En general s'utilitzaven troncs petits i mitjans, alineats verticalment, sense espais entre ells. Els troncs es plantaven a terra, i podien ser reforçats amb una construcció addicional. L'alçada de les palissades podia ser des de l'alçada d'una tanca, fins a més de tres metres. Els romans utilitzaven estaques llargues més primes i més fàcils de portar que es van col·locar més a prop, fent-les més difícils de desarrelar.
Les palissades van ser una excel·lent opció per a petites fortaleses o fortificacions construïdes de pressa. En ser de fusta, fàcilment podien ser construïdes amb materials que es trobaven a mà. Van demostrar ser eficaces per enfrontaments i atacs a curt termini, per dissuadir forces petites. No obstant això, a causa dels materials utilitzats, corrien el risc del foc i de les armes de setge. Per aquest motiu (si hi havia temps i mitjans), les parets de pedra (per exemple), es preferien a les palissades de fusta. Sovint les palissades es construïen al voltant d'un castell, com un mur temporal per a construir un mur de pedra permanent. Les palissades també s'utilitzaven com protecció en les justes medievals.

## Referències

* ↑ Titus Livi Ab Urbe Condita 33,5

## Vegeu també

* La Palissada
# Ascós

Ascós o askós (del grec antic ἀσκός, 'bota, contenidor de vi fet de pell'; plural askoi) és un atuell de ceràmica de l'antiga Grècia utilitzat per servir petites quantitats de líquid, com per exemple oli. Presenta una original forma plana, un broc en un dels dos costats i una gran nansa. En general, es decoraven com els pitxers i s'utilitzaven per emmagatzemar oli i omplir les llànties, lluernes o un altre tipus de llums.
Homer diu que eren contenidors fets de pell de cabra destinats a transportar vi.

## Referències

* ↑ Caro Bellido, Antonio. Diccionario de términos cerámicos y de alfarería. Cádiz: Agrija Ediciones, 2008, p. 112. ISBN 84-96191-07-9.
* ↑ Fatás, Guillermo. Diccionario de términos de Arte y elementos de Arqueología, Heráldica y Numismática. Madrid: Alianza Editorial, 2006. ISBN 84-206-3657-6.
* ↑ Homer. Ilíada, III, 247; Odissea, V, 265; VI, 78
# Anacroneuria otafroehlichi

Anacroneuria otafroehlichi és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.
En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.
Es troba a Sud-amèrica: el Brasil.

## Referències

* ↑ Klapálek, 1909. Wien. ent. Ztg. 28(7/8):228.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Righi-Cavallaro, K.O.; Lecci, L.S., 2010: Three new species of Anacroneuria (Plecoptera: Perlidae) from Centre-West and Southeast Brazil. Zootaxa, 2683: 35-44. «PDF».
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Novas espécies de insetos são descobertas em MS (portuguès)
# Hans Stacey

Hans Stacey (nascut el 9 de març de 1958 a Eindhoven) és un pilot de ral·lis neerlandès. Va participar durant diversos anys en campionats nacionals, on va obtenir diverses victòries, arribant a ser campió del seu país els anys 1991 i 1992, pilotant un Mitsubishi Galant VR 4. També va assolir victòries conduint un Subaru Impreza els anys 1997 i 2001.
Competeix en el Ral·li Dakar des de 2004 en la categoria de camions, inicialment com a co-pilot de Jan de Rooy i des de 2006 com pilot de MAN. Després de finalitzar 2n el 2006, Stacey es va imposar en el seu primer Dakar el 2007, guanyant cinc especials i amb més de tres d'avantatge sobre el segon classificat, Ilgizar Mardeyev.
# Consell d'Espanya

El Consell d'Espanya o Consell Suprem d'Espanya fou un òrgan de govern creat per l'emperador Carles VI, després de la caiguda de Barcelona en poder borbònic el 1714. Instituït a Viena com a continuador dels consells d'Aragó, d'Itàlia, de Castella, d'Estat i de Guerra.
El Consell s'ocupava dels afers dels territoris que havien quedat sota el control de la casa d'Àustria. En un primer moment, els regnes de Nàpols i Sardenya, l'estat de Milà, els presidis de Toscana i Flandes. Posteriorment la constitució del Consell de Flandes (1717) i la permuta de Sardenya per Sicília amb la casa de Savoia, va limitar els territoris gestionats pel Consell a Milà, Nàpols i Sicília.
Un cop l'emperador Carles renuncià a la corona espanyola per la pau de Viena de 1725 i la posterior conquesta, el 1734 per part de tropes borbòniques, del Regne de Nàpols i el regne de Sicília feu que, el 1736, el consell es dissolgués deixant pas al Consell d'Itàlia, amb les competències reduïdes només a l'estat de Milà.
El consell disposava de consellers de capa i espasa i regents o consellers lletrats catalans, sards, aragonesos, napolitans, milanesos i castellans. La llengua vehicular del consell era el castellà
Disposava de les secretaries d'estat (o de despatx universal) de Milà, de Sardenya, de Nàpols i del segell reial i registre, a més de la tresoreria i receptoria (entre els departaments de la qual hi havia la comptadoria principal de Catalunya). En els diversos oficis de les secretaries abundaven els catalans emigrats, particularment els membres de la família Vilana-Perles.
El Consell d'Espanya, a banda de l'activitat de govern, fou molt important per la seva activitat d'acolliment dels austriacistes exiliats. El consell instituí la Delegació d'Espanyols que s'encarregà d'ajudar els exiliats, molts dels quals varen obtenir càrrecs, beneficis i terres (especialment a Nàpols)

## Alts funcionaris del consell d'Espanya

* Ramon de Vilana-Perles, Secretari d'estat.
* Antoni Folc de Cardona-Borja, arquebisbe de València. President.
* José Silva i Meneses, comte de Montesanto. President.
* Juan Francisco Pacheco, duc d'Uceda (i conseller d'estat). Tresorer general.

## Referències

* ↑ Koch, Christophe; Schoell, Frédéric; Green, Joseph Cogswell; Frost, John. History of the revolutions in Europe, from the subversion of the Roman Empire in the west, to the Congress of Vienna: From the French of Christopher William Koch; with a continuation to the year 1815 (en anglès). E. Hunt and Son, 1867, p. 64.
* ↑ Fernández Murga, Félix. Carlos III y el descubrimiento de Herculano, Pompeya y Estabia (en castellà). Universidad de Salamanca, 1989, p. 16. ISBN 8474815223.
* 1 2 El Temps d'història Arxivat 2012-02-15 a Wayback Machine., pg.19

## Bibliografia

* «Consell d'Espanya». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Rabdornis gros

El rabdornis gros (Rhabdornis grandis) és una espècie d'ocell de la família dels estúrnids (Sturnidae). És endèmic del nord de les illes Filipines. Habita els boscos tropicals i subtropicals de frondoses humits de les terres baixes. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «rabdornis gros». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 7 novembre 2022].
* ↑ «Nuthatches, Wallcreeper, treecreepers, mockingbirds, starlings, oxpeckers». IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022. [Consulta: 17 octubre 2022].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 676. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Grand Rhabdornis. Rhabdornis grandis» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 7 novembre 2022].