OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Stony Point (Oklahoma)

Stony Point és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 177 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Stony Point tenia 177 habitants, 66 habitatges, i 54 famílies. La densitat de població era de 3 habitants per km².
Dels 66 habitatges en un 33,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,2% hi vivien parelles casades, en un 13,6% dones solteres, i en un 16,7% no eren unitats familiars. En el 15,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,68 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,4% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 28,8% entre 25 i 44, un 24,9% de 45 a 60 i un 13,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 109,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.750 $ i la renda mediana per família de 33.125 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.667 $ mentre que les dones 22.500 $. La renda per capita de la població era d'11.652 $. Entorn del 23% de les famílies i el 27,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Stony Point». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Stony Point». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Elionor de Mèdici

Elionor de Mèdici (Eleonora de Medici en italià), nascuda l'1 de març de 1567 a Florència i morta el 9 de setembre de 1611 a Cavriana a Itàlia, fou membre de la família gran-ducal dels Mèdici; es va casar amb Vicenç I de Màntua.

## Biografia
### Infantesa

Elionor de Mèdici fou la filla del gran duc Francesc I de Mèdici i de Joana d'Àustria; va passar la seva infantesa al palau Pitti, amb la seva germana Maria de Mèdici, futura reina de França. Va créixer també amb una altra de les seves germanes, Anna i un germà, tots dos morts joves. Va continuar estant sola alguns anys amb la seva germana Maria Abans de casar-se amb Vicenç I de Màntua.

### Matrimoni

Elionor de Mèdici va ser duquessa de Màntua pel seu matrimoni (ell en segones noces) amb Vicenç I Gonzaga, príncep italià i duc de Màntua. Es va casar amb ell a Màntua, el 29 d'abril de 1584.
Va donar a llum a sis fills:
* Francesc, 5è duc de Màntua com a Francesc IV i 3r duc de Montferrat com a Francesc II;
* Ferran, 6è duc de Màntua, i 4t duc de Montferrat;
* Guglielmo Dominico (1589-1591);
* Margarida que es va casar, el 1606, amb Enric II de Lorena (1563-1624), duc de Lorena
* Vincenç, 7è duc de Màntua i 5è duc de Montferrat sempre com a Vincenç II;
* Elionor que es va casar, el 1622, amb Ferran II del Sacre Imperi Romanogermànic (1578-1637)
Elionor de Mèdici va morir el 9 de setembre de 1611, a l'edat de 44 anys, un any abans que el seu espòs.

## Notes i referències

* ↑ Frans Pourbus el Jove va fer el seu retrat sent una nena.
* ↑ Michel Carmona, Marie de Médicis, París, Fayard, 1981
* ↑ Figura amb la seva germana Maria en un quadre de Rubens titulat El Desembarcament de Maria de Mèdici a Marsella el 3 de novembre de 1600 (museu del Louvre, París)
# Morfologia (biologia)

En biologia, la morfologia és l'aparença exterior (forma, estructura, color, patrons) d'un organisme o tàxon i de les parts que el componen. Contrasta amb la fisiologia, que estudia principalment el funcionament interior dels organismes.
També existeix el terme «morfologia general», que fa referència als trets prominents o principals de la morfologia d'un organisme o tàxon. Una descripció de la morfologia general d'un organisme inclouria, per exemple, la seva forma general, el color general, els marcatges prominents, etc. però no detalls més concrets.
La majoria de tàxons difereixen morfològicament d'altres tàxons. Generalment, els tàxons estretament relacionats difereixen molt menys que els que tenen una relació llunyana, però hi ha excepcions. Les espècies críptiques són espècies que semblen molt similars, o fins i tot idèntiques en aparença, però que reproductivament són diferents. En canvi, en algunes ocasions tàxons que no estan relacionats adquireixen una morfologia similar pel procés de l'evolució convergent o fins i tot per mimetisme. Un altre dels problemes que comporta basar-se en les dades morfològiques és que el que poden semblar, morfològicament, dues espècies diferents, poden revelar-se ser en realitat una única espècie quan se n'analitza l'ADN.

## Vegeu també

* Apomorfia
* Anatomia comparada
* Morfometria
* Fenètica
* Morfologia de les plantes
* Plesiomorfia
Viccionari
# Estanyets de Dellui

Els Estanyets de Dellui són uns petits estanys que es troben en el terme municipal de la Vall de Boí, a la comarca de l'Alta Ribagorça, i dins del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici.

## Descripció

El nom «podria derivar del basc ote-ili-oi. Ote vol dir argelaga. Aquesta vall és més feréstega que les veïnes, té menys bosc i molts menys pasturatges. Potser d'aquí li ve el nom. Ili vol dir poble i en aquesta vall no n'hi ha hagut mai cap, però potser aquí ili és un element basc diferent».
Situats per sota l'Estany de Dellui, són un grup de petits llacs que s'estenen direcció nord-nord-oest per desaiguar al Barranc de Dellui. Es troben entre els 2.308 i 2.324 metres.

## Rutes

Dues són les alternatives més habituals, ambdues per Vall de Dellui:
* Des del Planell d'Aigüestortes, seguint el camí d'Estany Llong, fins a trobar i remuntar el Barranc de Dellui, per trobar el primer dels estanyets.
* Sortint des del Refugi d'Estany Llong i agafant el camí de les Corticelles, que s'inicia direcció sud-sud-est, per després bifurcar-se cap al sud-oest el corriol que porta cap a la Vall de Dellui i als estanyets.

## Bibliografia

* Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)
* Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)
* Institut Cartogràfic de Catalunya. Parc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici [mapa], Segona edició, 1:25.000. (abril 1998)

## Referències

* ↑ «Toponímia de la Vall de Boí». Arxivat de l'original el 2010-03-17. [Consulta: 16 abril 2011].
* ↑ ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Estanyets de Dellui (extrem septentrional). [Consulta: 31/10/2013]
* ↑ ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Estanyets de Dellui (extrem meridional). [Consulta: 31/10/2013]
* ↑ Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)
# Diablo III: Reaper of Souls

Diablo III: Reaper of Souls és la primera expansió del videojoc RPG Diablo III. Va ser revelat a Gamescom 2013. Va ser llançat per a PC i Mac el 25 de març de 2014. El contingut del paquet d'extensió es llança com a part de Diablo III, versió per a PlayStation 4.

## Característiques

Reaper of Souls afegeix moltes característiques al joc principal de Diablo III.
* Nivell màxims augmenta de 60 a 70
* Nova classe: El Croat. Característic per portar mangual i un gran escut com el Paladí del Diablo II.
* Nou Acte V amb el seu mode campanya.
* Fallas Nepahlem
* Mode aventura

## Referències

* ↑ «Diablo® III: Reaper of Souls Unveiled». Blizzard Entertainment, 21-08-2013. [Consulta: 18 setembre 2013].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial (castellà)
# Chen Lan

Chen Lan :
| Xinès tradicional: | Xinès tradicional: | 陳蘭 |
| Xinès simplificat: | Xinès simplificat: | 陈兰 |
    En aquest nom xinès, el cognom és Chen.
Chen Lan (mort el 209 EC) va ser un general militar servint sota el senyor de la guerra Yuan Shu durant el període de la tardana Dinastia Han Oriental de la història xinesa. Chen va ser el comandant en l'atac sobre la Província de Xu. Després que Yuan, sense fonament, es va proclamar a si mateix emperador després d'obtenir el Segell Imperial de Sun Ce, Chen abandonà al seu senyor juntament amb Lei Bo. Lei i Chen llavors es van convertir en brètols errants. Després de la derrota de Yuan Shu, Chen i Lei, ambdós, van tornar a saquejar les restes de les propietats de valor de Yuan Shu.

## Vegeu també

* Llista de persones dels Tres Regnes

## Referències

* Luo Guanzhong. Romanç dels Tres Regnes, Capítols 15–17 i 21.
# Solana de la Font de Montsor

La Solana de la Font de Montsor és una solana del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, al Pallars Jussà, en territori que havia estat de l'antic poble de Segan.
Es troba a llevant d'Hortoneda, al nord-oest de Segan, al vessant nord-occidental del Montpedrós. És al nord de l'Obaga de Montpedrós i a llevant de les Obagues de Senllí.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Lo Rebollar (els Masos de Tamúrcia)

Lo Rebollar és un antic bosc de roures rebolls, perdut en un incendi forestal, del terme municipal de Tremp, al Pallars Jussà, dins de l'antic terme ribagorçà d'Espluga de Serra.
Està situat a la vora esquerra de la Noguera Ribagorçana, a ponent dels Masos de Tamúrcia, damunt i al nord-est del Pla d'Aragó.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Elionor de Mèdici (1591-1617)

Elionor de Mèdici, també coneguda amb el nom d'Elionor de Ferran I de Mèdici, (Florència, Gran Ducat de Toscana 1591 - íd. 1617) fou una princesa de Toscana.

## Orígens familiars

Va néixer el 10 de novembre de 1591 a la ciutat de Florència sent la segona filla del Gran Duc Ferran I de Mèdici i Cristina de Lorena. Fou neta per línia paterna de Cosme I de Mèdici i Elionor de Toledo, i per línia materna de Carles III de Lorena i Clàudia de Valois.
Fou germana, entre d'altres, de Cosme II de Mèdici; Caterina de Mèdici, casada amb Ferran I de Màntua; i Clàudia de Mèdici, casada successivament amb Frederic Ubald della Rovere i Leopold V d'Àustria.

## Vida

Per tal d'establir una gran aliança amb la Monarquia Catòlica espanyola fou proposada l'any 1611 en matrimoni a Felip III de Castella després de la mort de la seva primera esposa, Margarida d'Àustria, si bé el rei castellà refusà tornar-se a casar.
Morí el 22 de novembre de 1617 a Florència a causa de la verola.

## Enllaços externs

* http://genealogy.euweb.cz/italy/medici3.html Arxivat 2015-09-21 a Wayback Machine. (anglès)
# Morfolí

El morfolí és un derivat d'un àcid nucleic natural, amb la diferència que usa un anell de morfolina en lloc de sucre i conserva l'enllaç fosfodièster i la base nitrogenada dels àcids nucleics naturals.
Es fan servir en la recerca científica, generalment en la forma d'oligòmers de 25 nucleòtids. Es fan servir per a fer genètica inversa, ja que són capaços d'unir-se completament a pre-ARNm, amb la qual cosa s'evita el seu retallament i processament posterior. En farmàcia pot actuar contra bacteris i virus o per tractar malalties genètiques, ja que impedeix la traducció d'un determinat ARNm.
# Delta del Burí

Delta del Burí (δ Caeli) és una estrella en la constel·lació del Burí de magnitud aparent +5,05. És la quarta estrella més brillant en la seua constel·lació després de α Caeli, γ¹ Caeli i β Caeli.
Delta Caeli és una estrella blanc-blavosa de tipus espectral B2IV-V, pel que no se sap amb certesa si és una subgegant o si encara no ha abandonat la seqüència principal.
Amb una elevada temperatura efectiva d'aproximadament 21.150 K, té una lluminositat 2578 vegades major que la del Sol. El seu ràdio és 3,9 vegades més gran que el ràdio solar i la seua massa és aproximadament 7,7 vegades més gran que la massa solar, tot just un poc per sota del límit a partir del qual les estrelles acaben la seua vida fent explotar tal com supernoves.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Catalogue of two dimentional spectral types for the HD stars, Vol. 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Data de publicació: 1978.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, 01-03-2000, pàg. L27-L30.
* ↑ Afirmat a: Catàleg de velocitats rotacionals dels estels. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: juny 1970.
* ↑ «Pulkovo Compilation of Radial Velocities for 35 495 Hipparcos stars in a common system» (en anglès). Astronomy Letters, 11, 01-11-2006, pàg. 759–771. DOI: 10.1134/S1063773706110065.
* 1 2 Delta Cae - Star (SIMBAD)
* ↑ Delta Caeli Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (The Bright Star Catalogue)
* 1 2 Hohle, M. M.; Neuhäuser, R.; Schutz, B. F. «Masses and luminosities of O- and B-type stars and red supergiants». Astronomische Nachrichten, 331, 4, 2010. p. 349.
* ↑ Del Cae (Catalogue of Stellar Diameters, CADARS) (Pasinetti-Fracassini+ 2001)
# Eutali

Eutali (Euthalius, Εὐθάλιος) fou bisbe de Sulce. Va viure vers el 458.
De jove va compondre les epístoles de Sant Pau en capítols i versos (un treball semblant ja s'havia fet el 396 però el treball d'Eutali fou millor i hi va fer alguns afegits). A la seva elevació al bisbat va fer el mateix amb els Actes dels Apòstols i les Epístoles catòliques. La primera obra fou enviada el 490 a Atanasi II d'Alexandria.
# Tlapaneques

Els tlapaneques són un dels pobles indígenes de Mèxic que parlen el tlapaneca o me'phaa, llengua del grup otomang i que viuen principalment a l'estat de Guerrero, a Mèxic, on són uns 140.256 individus.
En l'era precolombina a vegades vivien a la zona muntanyosa aïllada al llarg de la regió de Costa Chica a Guerrero, just al sud-est de l'actual Acapulco. El seu territori va ser anomenat Yopitzinco pels asteques, que també es refereixen als tlapaneques com yopi. Yopitzinco mai va ser conquistada pels asteques i va seguir sent un enclavament independent dins de l'imperi asteca. La principal ciutat tlapaneca era Tlapan i el nom tlapaneca és nàhuatl vol dir "habitant de Tlapan".

## Religió

El tlapaneques expliquen els fenòmens naturals a través de mites, igual que el mite de la creació del sol (Akha' ), la lluna (Gon') i el foc diví (Akuun mbatsuun'), que van néixer a la vora del riu i que van ser criats per Akuun ñee, deessa del bany de vapor temazcal i patrona de la dualitat fred/calor.
Un altre element important en la seva cultura és nagualisme. Quan neix un nadó es diu que en el mateix moment neix un animal i que aquest animal és el nahual de l'infant. Ningú excepte el nen sap quin animal és el seu nahual perquè el nahual només es manifestarà amb el nen en els seus somnis.

## Referències

* ↑ Censo Comisión nacional para el desarrollo de los pueblos indígenas

## Bibliografia

* Oettinger, Marion (1980). Una comunidad tlapaneca: Sus linderos sociales y territoriales. Mexico City: Instituto Nacional Indigenista.
* Olmsted, D. L. (1969). "The Tequistlatec and Tlapanec." In Handbook of Middle American Indians. Vol. 8, Ethnology, Part Two, edited by Evon Z. Vogt, 553-564. Austin: University of Texas Press.

## Enllaços externs

* Tlapanecos Arxivat 2007-09-26 a Wayback Machine. (Instituto Nacional Indigenista) (castellà)
* Tlapanec al SIL international
# Mobridge

Mobridge és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 3.574 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mobridge tenia 3.574 habitants, 1.545 habitatges, i 948 famílies. La densitat de població era de 775,2 habitants per km².
Dels 1.545 habitatges en un 26,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,5% hi vivien parelles casades, en un 11,5% dones solteres, i en un 38,6% no eren unitats familiars. En el 35,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,24 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,3% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 22,8% entre 25 i 44, un 23,2% de 45 a 60 i un 22,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.583 $ i la renda mediana per família de 31.026 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.727 $ mentre que les dones 16.990 $. La renda per capita de la població era de 14.921 $. Entorn del 18,1% de les famílies i el 21,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mobridge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mobridge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Lo Redemú

Lo Redemú és una muntanya de 477 metres que es troba al municipi de l'Espluga Calba, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Elionor de Nassau-Saarbrücken

Elionor de Nassau-Saarbrücken (en alemany Eleonore von Nassau-Saarbrücken) va néixer a Saarbrucken (Alemanya) el 30 de juliol de 1707 i va morir a Langenburg el 15 d'octubre de 1769. Era filla del comte Lluís (1663-1713) i de la comtessa Felipa Enriqueta de Hohenlohe-Langenburg (1679-1751).

## Matrimoni i fills

El 23 de gener de 1723 es va casar a Lorentzen amb Lluís de Hohenlohe-Langenburg (1696-1765), fill d'Albert Wolfgang de Hohenlohe-Langenburg (1659-1715) i de Sofia Amàlia de Nassau-Saarbrücken (1666-1736). El matrimoni va tenir els següents fills:
* Cristià Albert (1726-1789), casat amb Carolina de Stolberg-Gedern (1731-1796).
* Frederic Carles (1728-1728)
* Sofia Enriqueta (1729-1735)
* Augusta Carolina (1731-1736)
* Lluïsa Carlota (1732-1777), casada amb Cristià Frederic de Hohenlohe-Kirchberg (1729-1812)
* Elionor Juliana (1734-1813), casada amb Albert de Hohenlohe-Ingelfingen (1743-1778)
* Guillem Frederic (1736-1753)
* Felip Carles (1738-1805)
* Frederic August (1740-1810)
* Lluís Gottfrief (1742-1765)
* Cristiana Enriqueta, nascuda i morta el 1744
* Carolina Cristiana (1746-1750)
* Frederic Ernest (1750-1794), casat amb Magdalena Adriana van Haren (1746-1822)

## Enllaços externs

* ancestrylibrary
# Museu Tenement

El Museu Tenement (The Lower East Side Tenement Museum) és un museu de Manhattan que es troba en un edifici històric, als antics apartaments de lloguer del Lower East Side de Manhattan. Entre 1863 i 1935, aquests apartaments, situats al número 97 d'Orchard Street, foren la llar d'unes 7.000 persones provinents de més de 20 nacions diferents. Els visitants entren en aquests apartaments, restaurats amb tota cura, per conèixer la vida de les famílies immigrants que hi visqueren en una economia precària (el Pànic de 1873, la Gran Depressió dels anys 30, etc.) i miraren de sobreviure en crear-hi tallers manufacturers.
És membre de la Coalició Internacional d'Espais de Consciència.
A principi del segle xix, el Lower East Side va esdevenir el centre manufacturer de Nova York i fou un punt d'arribada de desenes de milers d'immigrants provinents d'Alemanya, Irlanda, Itàlia, Europa Oriental i de tot el món. A més de ser llars familiars, els apartaments d'aquesta zona es convertiren també en tallers, sobretot de costura, on s'acabava el treball contractat pels grans fabricants. Cap el 1890, aquests apartaments eren una peça clau en la indústria del vestit. Les condicions laborals hi eren deplorables (sobreexplotació, manca d'higiene, malalties, etc.). Aquests espais domèstics diminuts es convertiren en el centre dels debats nacionals sobre la família, el món del treball i la immigració dins la societat nord-americana.

## Referències

* 1 2 «Museu Tenement». Memorial. Gencat. Arxivat de l'original el 19 de setembre 2016. [Consulta: 8 octubre 2016].
# Diada de Sant Fèlix 2005

La diada castellera de Sant Fèlix celebrada el dia 30 d'agost del 2005 a Vilafranca del Penedès, va passar a la història, ja que els Castellers de Vilafranca van realitzar la millor actuació castellera de la història de totes les colles, fins aleshores. Aquest fet fou possible per dos motius principals, tots els castells que van realitzar foren dels considerats de gamma extra, i un d'aquests fou la torre de nou amb folre, un castell que van poder carregar i que mai s'havia fet fins aleshores. Aquest castell és considerat el de més dificultat fet fins al dia d'avui.

## Colles participants, castells assolits i puntuació

| Castellers de Vilafranca | Pd5, Pd5, Pde4cam, 4de9fa, 2 de 9 amb folre (c), 3de10fm (c), Pd8fm (c) | 8065.00 |
| Colla Joves dels Xiquets de Valls | Pde5, Pde5, Pde4cam, 5de9f(id), 5de8, 4de9f, 3de9f, Pd7f | 2611.00 |
| Colla Vella dels Xiquets de Valls | Pde5, Pde5, Pde4cam, 3de9f (c), 4de9f, 5de8, Pd7f | 2473.00 |
| Minyons de Terrassa | Pde5, Pde5, Pde4cam, 2de9fm(c)**, 4de9f, 3de9f (i), Pd7f (c) Pde5 | 2320.00 |
* *(f) folre, (m) manilles, (c) carregat, (i) intent, (id) intent desmuntat, (a) agulla.
* **Al carregar el castell el pom de dalt es va despenjar, i tot i que les bases del Concurs de castells indicaven que el castell es consideraria descarregat, els Minyons consideren que no el van descarregar i el consideren només carregat.

## Referències

* ↑ Millors actuacions dels segles XX i XXI (TOP 100)
* ↑ La Vanguardia, 31 agost 2005, Vilafranca hace historia con la ‘torre de nou’
# Eusèbia (emperadriu)

Eusèbia, en llatí Eusebia o Flavia Eusebia, va ser una dama romana, la segona esposa de l'emperador Constanci II.
El seu pare es deia probablement Flavi Eusebi, nascut a Tessalònica i d'origen humil, però que va arribar al càrrec de Magister militum. Eusèbia tenia dos germans, Flavi Eusebi i Flavi Hipaci, que van ser cònsols l'any 359.
Tenia molta influència sobre el seu marit, i va aconseguir que quan Constanci va fer matar Constanci Gal i altres membres de la seva família, perdonés la vida a Julià i l'enviés a Atenes a continuar els seus estudis. L'any 355 Eusèbia va persuadir Constanci perquè nomenés cèsar a Julià, que va enviar-lo a les Gàl·lies vigilat pels seus generals per a evitar qualsevol conspiració. Eusèbia també va aconseguir que Julià es casés amb la germana de Constanci i cosina seva Helena Flàvia Júlia, filla de Constantí el Gran.
Eusèbia va voler tenir fills, però no se'n va sortir. Va morir l'any 360. L'emperador Julià li va escriure un panegíric. La font principal d'informació sobre Eusèbia és Ammià Marcel·lí.

## Referències

* ↑ Ammià Marcel·lí. Res Gestae XV, 8,3; XVI, 10,18; XVII, 7,6; XVIII, 3,2
* ↑ Julià l'Apòstata. Oració, 3; Epistula ad Athenienses 273
* ↑ Zòsim. Historia Nova III, 1,2