OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lachapelle (Somme)

Lachapelle és un municipi francès situat al departament del Somme i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 66 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Lachapelle era de 66 persones. Hi havia 28 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols), 12 parelles sense fills, 8 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 31 habitatges, 25 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 3 estaven desocupats. Tots els 31 habitatges eren cases. Dels 25 habitatges principals, 18 estaven ocupats pels seus propietaris, 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 2 en tenien tres, 9 en tenien quatre i 13 en tenien cinc o més. 20 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 8 habitatges hi havia un automòbil i a 15 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Lachapelle el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 8 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 41 persones, 34 eren actives i 7 eren inactives. De les 34 persones actives 32 estaven ocupades (15 homes i 17 dones) i 2 estaven aturades (1 home i 1 dona). De les 7 persones inactives 3 estaven jubilades, 3 estaven estudiant i 1 estava classificada com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 5 establiments que hi havia el 2007, 3 eren d'empreses de construcció, 1 d'una empresa d'informació i comunicació i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era una lampisteria.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Lachapelle a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Lachapelle a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Fufia de comitiis

Fufia de comitiis va ser una antiga llei romana instada per un pretor de nom Fufi l'any 155 aC (598 de la fundació de Roma). Regulava els dies en què es podien celebrar els comicis romans. Podria ser la mateixa llei que una anomenada Fusia de comitiis.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 58 [Consulta: 17 abril 2022].
# Medalles del Cercle d'Escriptors Cinematogràfics de 1951

La cerimònia de lliurament de les medalles del Cercle d'Escriptors Cinematogràfics de 1951 va tenir lloc el 25 de gener de 1952. Va ser el setè lliurament de aquestes medalles atorgades per primera vegada sis anys abans pel Cercle d'Escriptors Cinematogràfics (CEC). Els premis tenien per finalitat distingir als professionals del cinema espanyol pel seu treball durant l'any 1951. Per segon any consecutiu els guardons van ser lliurats durant una gran festa celebrada aquesta vegada en el Club Morocco i amb la intervenció del locutor Bobby Deglané.
Es van concedir medalles en quinze categories; les mateixes de l'edició anterior excepte la de Millor llibre. No obstant això, en cinc d'elles es van lliurar a més sengles premis especials addicionals. La pel·lícula Surcos va ser la gran triomfadora de la jornada, en aconseguir quatre medalles: millor pel·lícula, millor director, millor actriu secundària i millor actor secundari.

## Llistat de medalles

| Categoria | Premiat | Labor premiada |
| Millor pel·lícula | Surcos | pel·lícula |
| Millor director | José Antonio Nieves Conde | Balarrasa Surcos |
| Millor actriu principal | Maruchi Fresno | Catalina de Inglaterra |
| Millor actor principal | Fernando Fernán Gómez | Balarrasa |
| Millor actriu secundària | Marisa de Leza | Surcos |
| Millor actor secundari | Félix Dafauce | Surcos |
| Millor fotografia | Cecilio Paniagua | Parsifal |
| Millor música | Jesús García Leoz | Niebla y sol |
| Millors decorats | José Caballero | Parsifal |
| Millor argument original | Ángel Gamón | Séptima página |
| Millor guió | José Santugini Ángel Gamón | Séptima página |
| Millor labor literària | Joaquín Romero Marchent | |
| Millor pel·lícula estrangera | El silencio es oro | pel·lícula |
| Premi Jimeno | Juan Antonio Bardem Luis García Berlanga (Directors) | Esa pareja feliz |
| Millor labor periodística | Martín Abizanda | |

## Premis especials

| Categoria | Premiat | Labor premiada |
| pel·lícula | Parsifal | |
| Actriu | Susana Canales | Cielo negro |
| Actor | Antonio Vilar | Alba de América |
| Actor | José Nieto | La Señora de Fátima |
| Labor literària | Pío Ballesteros | |

## Notes

* ↑ Dirigida per Daniel Mangrané i Carlos Serrano de Osma.

## Referències

* ↑ El Círculo de Escritores Cinematográficos concede sus premios anuales, ABC, 26 de gener de 1952

## Vegeu també

* Fotogramas de Plata 1951
* Premis del Sindicat Nacional de l'Espectacle de 1951

## Bibliografia

* Círculo de Escritores Cinematográficos. 1945-1975. Madrid: Imprenta del MIT, 1975, p. 52 y 91-92. ISBN 84-500-6968-8.
* Fuentes documentales para el estudio de la música en el cine español de los años 40. Valencia: Universidad Politécnica de Valencia, 2003, p. 548 [Consulta: 16 abril 2016].
* «Medallas del CEC a la producción española de 1951». Círculo de Escritores Cinematográficos. Arxivat de l'original el 2020-08-01. [Consulta: 19 març 2016].
# Aragó (desambiguació)

«Aragó, Aragón o Aragon» té aquests significats:
* Biografies:
** Emilio Aragón Álvarez (La Habana, Cuba, 1959), artista i productor espanyol.
** Esteve Aragó (1802-1892), dramaturg i escriptor nord-català
** Fabiola de Mora y Aragón (Madrid, 1928), aristòcrata
** Francesc Joan Domènec Aragó (1786 - 1853), matemàtic, físic, astrònom i polític nord-català
** Francisco Javier Aragón Mendoza (Cadis, 1969), futbolista andalús que jugava en la posició de davanter.
** Jaume Aragó (1790 - 1855), escriptor i explorador nord-català
** Joan Aragó (1788-1836), militar nord-català que combaté a Mèxic.
** Lola Rodríguez Aragón (Cadis, 1910 - Pamplona, 1984), soprano espanyola.
** Louis Aragon (París, 1897 - 1982) poeta i novel·lista francès
** Narcís-Jordi Aragó i Masó (1932), periodista i escriptor català
** Santiago Aragón Martínez (Màlaga, 1968), futbolista andalús
** Victor Aragon (Millars, Rosselló, 1806 - Montpeller, 1886), erudit, escriptor i jurista
* Toponímia:
** Aragon (Aude), municipi del departament de l'Aude a la regió francesa del Llenguadoc-Rosselló
** Aragon (Geòrgia), població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia
** Aragó, comunitat autònoma espanyola
** Baix Aragó, comarca d'Aragó.
** Baix Aragó-Casp, comarca de l'Aragó
** Comtat d'Aragó
** Regne d'Aragó (1035 - 1707)
** Corona d'Aragó (1164- 1707)
** Orografia:
*** Mar d'Aragó
*** Riu Aragó, riu dels Pirineus.
*** Vall de l'Aragó, vall dels Pirineus.
** Transports:
*** Avinguda d'Aragó (València),via urbana de la ciutat de València.
*** Estació d'Aragó (històrica), antiga estació de ferrocarrils de València.
*** Estació d'Aragó, estació del metro de València.
*** Estació del Clot - Aragó, estació de les línies de la xarxa de Rodalies de Barcelona.
*** Pont d'Aragó, pont de la ciutat de València
* Llinatges:
** Casa d'Aragó.
** Cognom Aragó.
** Genealogia dels Aragó, ducs de Cardona i de Sogorb i comtes d'Empúries.
* Miscel·lània:
** Volta a Aragó, competició ciclista.
** Aragón TV, marca comercial de la societat anònima pública Televisión Autonómica de Aragón

## Vegeu també

* Àragorn
* Eragon
# CCS (desambiguació)

«CCS» té aquests significats:
* CCS: codi IATA per a l'Aeroport Internacional de Maiquetía Simón Bolívar a Veneçuela
* CCS: Carbon capture and storage o carbon capture and sequestration, abreviació anglesa per a captura i emmagatzematge de diòxid de carboni (CEDC)
* CCS: càlcul de sistemes comunicants, un llenguatge d'especificació formal
# Richburg (Carolina del Sud)

Richburg és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 332 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Richburg tenia 332 habitants, 122 habitatges i 87 famílies. La densitat de població era de 154,4 habitants/km².
Dels 122 habitatges en un 31,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 38,5% hi vivien parelles casades, en un 27% dones solteres, i en un 27,9% no eren unitats familiars. En el 24,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,72 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,26.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,7% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 21,7% entre 25 i 44, un 29,5% de 45 a 60 i un 16,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 71,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.875 $ i la renda mediana per família de 40.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.893 $ mentre que les dones 18.295 $. La renda per capita de la població era de 13.048 $. Entorn del 9,7% de les famílies i el 13,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Richburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Richburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Laura Macaya Andrés

Laura Macaya Andrés (Barcelona, 1979) és una educadora social i militant anarcofeminista, experta en violències de gènere i investigadora en perspectives del feminisme antipunitiu. És autora del protocol «No callem» contra les agressions i els assetjaments sexuals en espais d'oci nocturn privat de l'Ajuntament de Barcelona i fins al 2021 va dirigir una casa d'acollida per a persones víctimes de la violència masclista.

## Obra publicada

* Esposas nefastas y otras aberraciones. El dispositivo jurídico como red de construcción de feminidad. Diletants, 2013. ISBN 978-84-616-4842-9.
* Putas e insumisas. Barcelona: Virus, 2017. ISBN 978-84-92559-80-0.
* Alianzas rebeldes. Un feminismo más allá de la identidad (amb Critina Garaizabal i Clara Serra). Barcelona: Bellaterra, 2021. ISBN 978-84-18684-11-1.

## Referències

* ↑ «El feminisme no punitiu qüestiona la cultura del càstig». Betevé, 02-07-2019. [Consulta: 17 novembre 2021].
* ↑ Txintxurreta, Maddi. «El gran reto es acompañar el proceso de transformación de quien ha causado el daño» (en castellà). Naiz, 23-03-2023. [Consulta: 1r maig 2023].
* ↑ Garcia, Gemma. «Alguns feminismes reprodueixen de forma acrítica lògiques punitivistes». Directa, 02-11-2021. [Consulta: 17 novembre 2021].
* ↑ Pedreño, Andrés. «Por un feminismo civilizatorio» (en castellà). Eldiario.es, 25-09-2021. [Consulta: 17 novembre 2021].
# Fufidi (propretor)

Fufidi (en llatí Fufidius) va ser un magistrat romà del segle i aC.
Va ser propretor de la Bètica l'any 83 aC, el primer any de la guerra amb Sertori. Va ser derrotat per Quint Sertori el mateix any o potser el 82 aC.
En el discurs que Sal·lusti atribueix a Marc Emili Lèpid contra Sul·la, aquest diu de Fufidi que era fill d'una esclava i que els honors que tenia, atorgats per Sul·la, eren deshonors. Probablement va ser el mateix Fufidi mencionat per Florus, que va aconsellar a Sul·la durant la proscripció de no executar als personatges que poguessin tenir algun paper a la república. Plutarc atribueix aquesta frase a un Aufidius, que probablement és aquest Fufidi.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 186.
# Tournaisià

| Període | Sèrie | Estatge | Edat (Ma) |
| Permià | Cisuralià | Asselià | més recent |
| Carbonífer | Pennsylvanià | Gjelià | 303,7 ± 0,1 |
| Carbonífer | Pennsylvanià | Kasimovià | 307,0 ± 0,1 |
| Carbonífer | Pennsylvanià | Moscovià | 315,2 ± 0,2 |
| Carbonífer | Pennsylvanià | Baixkirià | 323,2 ± 0,4 |
| Carbonífer | Mississippià | Serpukhovià | 330,9 ± 0,2 |
| Carbonífer | Mississippià | Viseà | 346,7 ± 0,4 |
| Carbonífer | Mississippià | Tournaisià | 358,9 ± 0,4 |
| Devonià | Superior | Famennià | més antic |
| Subdivisió del sistema Carbonífer segons l'ICS.. Actualitzat amb la Taula Cronostratigràfica de l'ICS del 2013 ||||
El Tournaisià és una de les tres edats de l'època del Mississippià del període Carbonífer. Comprèn el temps entre fa 359,2 ±2.5 i 345,4 ±2.1 milions d'anys. Succeïa el Famennià i precedia el Viseà. Durant el Tournaisià es formaren i moriren antics boscos, donant peu a la creació dels combustibles a base de carboni utilitzats en l'actualitat, com ara el carbó, el petroli i altres combustibles fòssils. El seu nom fa referència a la ciutat belga de Tournai.

## Referències

* ↑ Gradstein, F.; Ogg, J «Geologic Time Scale 2004 – why, how, and where next!» (pdf). Lethaia, 37, 2004, pàg. 175-181. DOI: 10.1080/00241160410006483 [Consulta: 30 març 2012].
* ↑ «International Chronostratigraphic Chart (v. 2013/01» (en anglès). ICS, 01-01-2013. [Consulta: 10 abril 2013].
* ↑ Riba i Arderiu i Reguant i Serra, 1986, «Tournaisià».

## Bibliografia

* Riba i Arderiu, O.; Reguant i Serra, S. Una taula dels temps geològics. Institut d'Estudis Catalans, 1986. ISBN 9788472830776.
# CCTV-1

CCTV-1 és el primer canal de la CCTV. El canal va començar a emetre el 2 de setembre de 1958. Emet per a tota Xina i ofereix tota mena de programes. Està disponible a la televisió analógica i a la televisió per cable.

## Programació

Aquests programes porten bastants anys d'emissió a CCTV-1:
* 12:00 PM: 新闻30分, "Les notícies en 30 minuts". Informatiu diari.
* 12:38 PM: 今日说法, "Reportatge Legal". Reportatges sobre la política i el govern xinès.
* 5:27 PM: 大风车, El gran molí de vent. Programa infantil, emet dibuixos animats.
* 6:13 PM: 东方时空, Temps per l'est.
* 7:00 PM: 新闻联播, Xinwen Lianbo, notícies sobre el govern.
* 7:30 PM: 天气预报, El temps.
* 7:37 PM: 焦点访谈, Focus. Mostra àrees "fosques" de la Xina.
* 7:55 PM: Sèries xineses.

## Enllaços externs

* Lloc web oficial
# Cal Ribes (Torres de Segre)

Cal Ribes és una casa de Torres de Segre (Segrià) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Habitatge entre mitgeres, de dues crugies i amb galeries completament obertes. A la primera planta han fet un tancament d'obra tapant la galeria en una crugia i desfent l'aspecte primitiu de la casa. L'element estructural primitiu és la fusta. L'altra crugia presenta obertures amb balcons i amb el terra de llosa i les baranes de ferro.

## Referències

* ↑ «Cal Ribes». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 octubre 2018].
# Fufi Gemin

* Per a altres significats, vegeu «Gai Fufi Gemin».
Fufi Gemin (en llatí: Fufius Geminus) va ser un governador romà de Pannònia al segle i aC. L'any 35 aC quan Octavi August es va retirar de Pannònia, va deixar a la zona, amb part de l'exèrcit, al càrrec de Fufi Gemin. Només sortir Octavi August els pannonis es van revoltar altre cop i van empènyer a Gemin cap a la ciutat de Siscia, però Gemin els va derrotar en diverses batalles i els va obligar a sotmetre's altre cop. Sembla ser la mateixa persona que Florus anomena Vibi. No se sap si tenia relació amb Gai Fufi Gemin cònsol l'any 29 aC.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/249?page=root;rgn=pages;size=100;view=image;q1=Ge+minusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 239. ]
# Minna Cauer

Wilhelmina Theodore Marie Schelle, més coneguda com a Minna Cauer (Freyenstein, Alemanya, 1 de novembre de 1841– Berlín, 3 d'agost de 1922) fou una pedagoga, periodista i escriptora feminista alemanya. Filla d'Alexander Schelle, un ministre luterà, i Juliane Wolfschmidt Schelle.

## Referències

* ↑ Sklar, Kathryn Kish; Schüler, Anja; Strasser, Susan. Social Justice Feminists in the United States and Germany: A Dialogue in Documents, 1885–1933 (en anglès). Cornell University Press, 2018-10-18. ISBN 978-1-5017-1812-0.
* ↑ «Cauer, Minna (1841–1922)» (en anglès). [Consulta: 4 març 2018].
# Gens Autrònia

La gens Autrònia (en llatí Autronia gens) va ser una gens romana de la que se sap que només va usar el cognomen Petus (Paetus). Apareixen al segle i aC i el primer que va obtenir el consolat va ser Publi Autroni Petus l'any 65 aC.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0001.001/463?rgn=full+text;view=image;q1=AuxoSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 448. ]
# Apogon multitaeniatus

Apogon multitaeniatus és una espècie de peix de la família dels apogònids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 18 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

És un endemisme del Mar Roig i del Golf d'Aden.

## Referències

* ↑ AQUATAB.NET
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Cuvier, G. & A. Valenciennes. 1828. Histoire naturelle des poissons. Tome second. Livre Troisième. Des poissons de la famille des perches, ou des percoïdes. Hist. Nat. Poiss. v. 2: i-xxi + 2 pp. + 1-490, Pls. 9-40.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.
# CCW

CCW té els següents significats:
* Countryside Council for Wales, organisme per a la conservació del patrimoni natural de Gal·les
* Conveni sobre Certes Armes Convencionals (del seu nom en anglès Convention on Conventional Weapons), acord impulsat per l'ONU per a restringir l'ús d'armes convencionals
* Sentit antihorari (del seu nom en anglès CounterClockWise), sentit d'un moviment circular que gira al contrari de les busques d'un rellotge
# Cantó de Moissac-1

El cantó de Moissac-1 és un cantó francès del departament de Tarn i Garona, situat al districte de Los Sarrasins. Té 5 municipis i el cap és Moissac.

## Municipis

* Moissac
* Bodon
* Malausa
* Sent Pau dels Pins
* Sent Vincenç de l'Espinassa

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1982-2001 | Jean-Paul Nunzi | PS |
| 2001- | Pierre Guillamat | PRG |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Referències

* ↑ «Décret no 73-676 du 13 juillet 1973» (en francès). Légifrance. [Consulta: 25 abril 2021].
# Lazy Mountain

Lazy Mountain és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Alaska. Segons el cens del 2000 tenia 1.158 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lazy Mountain tenia 1.158 habitants, 410 habitatges, i 303 famílies La densitat de població era de 12,6 habitants/km².
Dels 410 habitatges en un 40,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,7% hi vivien parelles casades, en un 6,6% dones solteres, i en un 25,9% no eren unitats familiars. En el 20,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,82 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,6% tenia menys de 18 anys, un 5,7% entre 18 i 24, un 27,9% entre 25 i 44, un 28,2% de 45 a 60 i un 6,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones hi havia 114,4 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 111,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 46.500 $ i la renda mediana per família de 54.881 $. Els homes tenien una renda mediana de 37.179 $ mentre que les dones 28.889 $. La renda per capita de la població era de 22.789 $. Aproximadament el 3,3% de les famílies i el 7,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lazy Mountain». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 16 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lazy Mountain». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 16 juliol 2010].
# Fufia

* Per a altres significats, vegeu «Fufia de comitiis».
Fufia o Fufia de religione va ser un privilegi (per sota d'una llei) de l'antiga Roma, instat per un tribú de la plebs de nom Fufi. Ordenava que Publi Clodi Pulcre fos jutjat pel pretor per haver violat els ritus de la Bona Dea.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 58 [Consulta: 17 abril 2022].
# Chrťany

Chrťany és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Banská Bystrica.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1227.
# Molí Nou (Alforja)

Molí Nou és una obra d'Alforja (Baix Camp) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Molí situat a la zona coneguda com los Molinassos, de l'Alforja, on se situaven en origen també el Molí Vell i el Molí d'en Mig (d'aquest últim, no es conserva res).
Estructura arquitectònica paredada, en l'actualitat parcialment enderrocada. També es troben restes de la bassa i del cacau.

## Història

Fitxa F30 Agents Rurals: 2014.
Alta l'IPAC- VRA

## Referències

* 1 2 3 4 «Molí Nou». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 novembre 2018].
# E68

La ruta europea E68 és una carretera que forma part de la Xarxa de carreteres europees. Comença a Szeged (Hongria) i finalitza a Brașov (Romania). Té una longitud aproximada de 499 km. Té una orientació d'est a oest. La carretera passa per les ciutats de Szeged, Arad, Deva, Sibiu i Brașov.
# Llista de peixos de l'illa Bouvet

Aquesta llista de peixos de l'illa Bouvet -incompleta- inclou 13 espècies de peixos que es poden trobar a l'illa Bouvet ordenades per l'ordre alfabètic de llur nom científic.

## A

* Antimora rostrata

## C

* Chaenocephalus aceratus
* Champsocephalus gunnari

## E

* Electrona antarctica

## G

* Gymnoscopelus braueri
* Gymnoscopelus opisthopterus

## K

* Krefftichthys anderssoni

## L

* Lepidonotothen larseni
* Lepidonotothen squamifrons

## N

* Notothenia coriiceps
* Notothenia rossii

## P

* Paradiplospinus antarcticus
* Protomyctophum bolini

## Referències

* ↑ FishBase (anglès)