OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Arenària

* Aquest article tracta sobre l'Herniaria cinerea. Vegeu-ne altres significats a «Arenària (desambiguació)».
L'arenària (Herniaria cinerea D. C) és una planta medicinal de la família Caryophyllaceae i del gènere Herniaria que es pot trobar a camps de conreu de secà i a vores de camins amb sòls secs dels Països Catalans.

## Etimologia

El mot Herniaria prové del llatí hernia, perquè fou emprada per a curar aquest mal. Hirsut, perquè és peluda. Cinerea, de color de la cendra.

## Descripció

Les fulles d'aquesta planta són petites i li atorguen un color gris molt poc atractiu. Les fulles són piloses i cobreixen completament les tiges que estan postrades en terra. Floreix de març a juliol, tot i que no fa flors gaire vistoses.

## Hàbitat

Es troba a totes les províncies del País Valencià i a totes les de Catalunya excepte Girona. Dins de les Balears, es troba a Mallorca, Menorca, Eivissa, Formentera i Cabrera. És comú per camins, camps incultes i terrenys arenosos de Palma, Andratx, etc. (Barc.). Andratx (Chot.). Palma (Mas). Camí de Valldemossa (Hermann). Calvià (Grand.).Sóller, camí del Dragonar. Lluc. Biniamar. Colònia de Sant Jordi, Campos.

## Usos

Antigament, s'emprava com a planta medicinal per curar les hèrnies i per a tractar les pedres del ronyó. És molt diürètica, ja que conté àcid herniàric, de gran activitat hemolítica, i s'empra sobretot per dissoldre les pedres de les vies urinàries, en infusió de quaranta a cinquanta grams d'herba per litre d'aigua.

## Referències

* ↑ «arenària - Cercaterm | TERMCAT». [Consulta: 3 abril 2024].
* 1 2 Herniaria cinerea Herbari Virtual de la Mediterrània Occidental. Universitat de les Illes Balears. (català)
    Flora de Mallorca, de Francesc Bonafè. Editorial Moll. Mallorca, 1977.

## Enllaços externs

* «Herniaria glabra».
* «Herniaria glabra - Green Carpet | plants / perennials | About-garden.com».
# Bohners Lake

Bohners Lake és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 1.952 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Bohners Lake tenia 1.952 habitants, 704 habitatges, i 532 famílies. La densitat de població era de 371,3 habitants per km².
Dels 704 habitatges en un 39,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 64,3% hi vivien parelles casades, en un 7,4% dones solteres, i en un 24,3% no eren unitats familiars. En el 18,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,77 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,19.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,6% tenia menys de 18 anys, un 6,5% entre 18 i 24, un 32,3% entre 25 i 44, un 22,8% de 45 a 60 i un 9,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 99,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 56.280 $ i la renda mediana per família de 60.820 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.865 $ mentre que les dones 27.151 $. La renda per capita de la població era de 19.584 $. Aproximadament l'1,4% de les famílies i el 3,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Bohners Lake» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Bohners Lake». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Forest Home

Forest Home és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 941 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Forest Home tenia 941 habitants, 424 habitatges, i 245 famílies. La densitat de població era de 1.397,4 habitants/km².
Dels 424 habitatges en un 31,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,9% hi vivien parelles casades, en un 5,2% dones solteres, i en un 42% no eren unitats familiars. En el 25,5% dels habitatges hi vivien persones soles l'1,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,76.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,9% tenia menys de 18 anys, un 9% entre 18 i 24, un 58% entre 25 i 44, un 7,3% de 45 a 60 i un 4,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 29 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.345 $ i la renda mediana per família de 30.759 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.092 $ mentre que les dones 26.316 $. La renda per capita de la població era de 17.918 $. Entorn del 23,3% de les famílies i el 22% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Forest Home». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Forest Home». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ifakara Health Institute

Ifakara Health Institute (IHI) és una organització amb seus Ifakara i Dar es Salaam (Tanzània). La seva principal funció és el tractament de les malalties de la malària i sida en la població nativa.
El centre fou fundat l'any 1956 com un centre avançat de treball del Swiss Tropical and Public Health Institute. L'any 1991 va rebre el nom de Ifakara Centre, el 1996 el nom de Ifakara Health Research and Development Centre (IHRDC) i el 2008 el nom actual.
El 2008 fou guardonat amb el Premi Príncep d'Astúries de Cooperació Internacional, juntament amb els centres Malaria Research and Training Centre, Kintampo Health Research Centre i el Centre d'Investigació en Salut de Manhiça, per la seva tasca de lluita per trencar la relació entre la pobresa i les malalties.

## Referències

* ↑ (anglès) Where we are Arxivat 2014-05-27 a Wayback Machine.
* ↑ (anglès) Who We Are Arxivat 2016-06-04 a Wayback Machine.
* ↑ (castellà) Premio Príncipe de Asturias de Cooperación Internacional 2008

## Enllaços externs

* (anglès) Portal web
# La Llufa

La Llufa va ser una publicació d'humor en català editada a Igualada l'any 1914.

## Descripció i continguts

Portava el subtítol Periòdic mal escrit i de males intencions i a sota hi afegien sortirà sempre que pugui. La redacció i l'administració era a cualsevulga barraca o a Cal Pomés. Es va imprimir al taller de Codorniu i Miranda. Tenia quatre pàgines, a dues columnes, amb un format de 32 x 22 cm. Hi havia algunes il·lustracions humorístiques. L'únic número va sortir el 28 de desembre de 1914, el dia dels Innocents, d'aquí ve el seu títol.
Era una publicació satírica que es reia de tot: dels polítics, tant de l'Ajuntament com del Congrés, de les altres publicacions igualadines, dels obrers, dels burgesos i dels partits. En totes les citacions bibliogràfiques, excepte les de Givanel i Miret, consta equivocadament que aquesta revista es va publicar l'any 1911. Els articles no anaven signats.

## Referències

* ↑ La Llufa, 1, 28-12-1914.
* ↑ L'Abella d'Or a Igualada. Barcelona: Impremta Altés, 1927, p. 29 f..
* ↑ Bertran Pijoan, Lluís. Premsa de Catalunya. Barcelona: Ajuntament, 1931, p. 377.
* ↑ Torrent, Joan. La presse catalane depuis 1641 jusqu'à 1937. Barcelona: Generalitat de Catalunya, 1937, p. 166 p..
* ↑ Torrent, Joan; Tasis, Rafael. Història de la premsa catalana. Barcelona: Bruguera, 1965, p. 2 vol..
* ↑ Givanel Mas, Joan. Bibliografia catalana. Premsa. Barcelona: Institució Patxot, 1937, p. 3 vol..
* ↑ Miret Solé, M. Teresa. La premsa a Igualada (1808?-1982). Barcelona: Generalitat de Catalunya, 1983, p. 2 vol..
* ↑ Miret Solé, M. Teresa. La premsa a Igualada (1808?-1982). Barcelona: Generalitat de Catalunya, 1983, p. vol. 1, p. 252.

## Localització

* Biblioteca Central d'Igualada. Plaça de Cal Font. Igualada

## Enllaços externs

* https://trencadis.diba.cat/
# Boheľov

Boheľov és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1400.
# Jocelyn Angloma

Jocelyn Angloma (Les Abymes, 7 d'agost de 1965) és un futbolista del territori francès de Guadalupe. Ocupa la posició de defensa.

## Trajectòria

Va jugar en diversos equips francesos, com el Rennes, el Lille OSC, el Paris Saint-Germain FC i l'Olympique de Marsella. Després de tres temporades al Calcio italià, a l'estiu de 1997 fitxa pel València CF, on seria peça clau de la defensa de Mestalla fins a la seua retirada el 2002. Quatre anys després, torna a jugar amb un modest equip de Guadalupe, L'Etoile de Morne-à-l'Eau, precisament el club en el qual va començar a destacar.
Arribaria a tres finals de la Champions, tot guanyant la de 1993 amb el Marsella i perdent les edicions del 2000 i 2001 amb el València. També va guanyar la lliga francesa de 1992, així com la lliga espanyola del 2002 i la Copa del Rei de 1999 amb el conjunt valencià.

## Selecció

Ha estat internacional per la selecció francesa i per la de Guadalupe. Amb l'europea va estar present a les Eurocopes de 1992 i 1996, i amb la caribenya a la Copa d'Or de la Concacaf del 2007. Amb els francesos es va imposar a l'Europeu sub-21 de 1988. També ha estat internacional amb Guadalupe.
El 2017 es convertí en seleccionador de Guadalupe.

## Referències

* ↑ "Guadeloupe open Group H with late win" Arxivat 27-4-2007 a Wayback Machine., www.caribbeannetnews.com, 25 novembre 2006, consultat el 1 juny 2007.
* ↑ "Digicel confirms full schedule for Digicel International Matches" Arxivat 4-7-2007 a Wayback Machine., www.digicelfootball.com, 21 març 2007, consultat el 1 juny 2007.
* ↑ Angloma appointed Guadeloupe head coach(CONCACAF.com)
# If You Say the Word

«If You Say the Word» és una cançó de la banda de rock britànica Radiohead, publicada en format de descàrrega digital el 7 de setembre de 2021 com a primer senzill de la compilació Kid A Mnesia.
Fou enregistrada durant les sessions que van realitzar per gravar els àlbums Kid A (2000) i Amnesiac (2001), però finalment no va entrar en la llista de cançons de cap d'aquests treballs i es va mantenir sense publicar fins al 2021.
El 23 de setembre de 2021 van llançar el videoclip de promoció de la cançó, dirigit per Kasper Häggström.

## Crèdits
### Radiohead

* Colin Greenwood
* Jonny Greenwood
* Ed O'Brien
* Philip Selway
* Thom Yorke

### Personal addicional

* Nigel Godrich – producció, enginyeria, mescles
* Gerard Navarro – assistència producció, enginyeria addicional
* Graeme Stewart – enginyeria addicional

## Referències

* ↑ Richards, Will. «Watch Radiohead’s haunting new video for ‘If You Say The Word’» (en anglès). NME, 23-09-2021. [Consulta: 29 octubre 2022].
* ↑ Fu, Eddie. «Radiohead Share New Video for “If You Say the Word”: Watch» (en anglès). Consequence Sound, 23-09-2021. [Consulta: 29 octubre 2022].
# Mare de Déu de la Collada

La Mare de Déu de la Collada fou una església del terme municipal de Castell de Mur, a l'antic terme de Mur. Formava part del poble de Miravet. Estava situada a ponent del poble de Miravet, a la collada situada a llevant del cim de les Mosques. Actualment només queda el seu record en forma de topònim.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tadelakt

El tadelakt (amazic i àrab marroquí: تدلاكت, tadlākt, derivat del verb àrab دلك, dalaka, ‘fregar’) és un revestiment de calç de Marràqueix, brillant i gairebé impermeable. És un acabat amb una textura semblant a l'estucat al foc i amb la mateixa resistència a l'aigua. Pot ser emprat tant en interiors com en exteriors, fins i tot a les parets dels banys i en els terres. L'acabat lluent del tadelakt es fa fregant amb un còdol rierenc, mètode que comporta unes ondulacions d'aspecte molt decoratiu. Finalment es frega amb un sabó d'oli d'oliva, negre, tractament que cal repetir cada pocs anys si es vol mantenir la impermeabilitat. La tècnica del tadelakt ha inspirat nous materials de construcció com el Silestone, el Granolite o el micro-ciment.

## Vegeu també

* Emblanquinat
* Lliscat
* Geopolímer
* Enguixat
* Arrebossat (construcció)
* Estuc
* Morter de calç

## Referències

* ↑ Castells Criballes, Margarida; Cinca Pinós, Dolors. Diccionari Àrab-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2007, p. s.v. «دلك». ISBN 978-84-412-1546-7.
* ↑ Justin McGuinness. Footprint Marrakech & the High Atlas handbook: the travel guide. Footprint Travel Guides, 1 March 2002, p. 277–. ISBN 978-1-903471-12-8 [Consulta: 2 abril 2012].
* ↑ ceac. La vida en color: 60 ideas para ambientar tu hogar. Ediciones CEAC, 2006, p. 29–. ISBN 978-84-329-1585-7 [Consulta: 2 abril 2012].

## Enllaços externs

* Arrebossats en Construpedia
# Arífron de Sició

Arífron de Sició (grec antic: Ἀρίφρων, llatí: Ariphron) fou un poeta grec, autor d'un poema dedicat a la deessa de la salut anomenat Υγίεια dedicat a Higiea, molt conegut pels antics i conservat per Ateneu de Nàucratis. Llucià de Samosata i Màxim de Tir reprodueixen l'inici d'aquest poema.

## Referències

* ↑ 3.Ariphron a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 288
# TLC (grup de música)

* Aquest article tracta sobre el grup de soul. Si cerqueu la tècnica cromatogràfica , vegeu «TLC».
TLC és un grup de música nord-americà originalment format per Tionne "T-Boz" Watkins, Lisa "Left Eye" Lopes i Crystal Jones. Format l'any 1991 a Atlanta.

## Discografia

* Ooooooohhh... On the TLC Tip (1992)
* CrazySexyCool (1994)
* FanMail (1999)
* 3D (2002)
* TLC (2017)

## Referències

* ↑ «TLC | Biography, Albums, Streaming Links» (en anglès americà). [Consulta: 31 octubre 2020].

## Enllaços externs

* TLC - Lloc web oficial
# Brascada

La Brascada és un entrepà, farcit de carn de vedella, cuixot i ceba torrada. Juntament amb el xivito i l'almussafes, és un dels entrepans valencians amb nom propi.
L'entrepà es va crear a Don Ramón, local de Ramón Martínez Arolas. El van crear entre ell i Fernando El Uruguayo, un dels cuiners del restaurant.

## Referències

* ↑ Colom, Jaume Fàbrega i. Cuina i cultura del gust al País Valencià: El patrimoni culinari. Universidad de Alicante, 2019-04-01. ISBN 978-84-9717-656-9.
* 1 2 Caro Leal, Lidia. «Dijeron de Don Ramón que cambió la cultura por el vicio». Guía Hedonista, 16-10-2020. [Consulta: 4 juliol 2021].
# If Stockholm Open 2015

El Torneig d'Estocolm 2015, oficialment conegut com a If Stockholm Open 2015, és un esdeveniment de tennis masculí disputat sobre pista dura que pertany a les sèries 250 de l'ATP. La 47a edició del torneig es va celebrar entre el 17 i el 25 d'octubre de 2015 al Kungliga tennishallen d'Estocolm, Suècia.
El tennista txec Tomáš Berdych va guanyar el segon títol de la temporada i el tercer a Estocolm (2012, 2014), revalidant el títol de l'any passat. El seu rival, l'estatunidenc Jack Sock no va poder aconseguir el doblet però es va endur el títol de dobles.

## Quadre individual masculí

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1/WC | T. Berdych | 6 | 6 | |
| | A. Zverev | 3 | 4 | | 1/WC | T. Berdych | 7 | 6 | |
| LL | N. Almagro | 2 | 4 | | 5 | G. Dimitrov | 5 | 4 | |
| 5 | G. Dimitrov | 6 | 6 | | | | | | | 1/WC | T. Berdych | 6 | 0 | |
| 4 | B. Tomic | 6$^7$ | 3 | | | | | | | | M. Bagdatís | 1 | 0 | r |
| | M. Bagdatís | 7 | 6 | | | M. Bagdatís | 7 | 4 | 6 | | | | | |
| | J. Millman | 5 | 3 | | 8 | G. Müller | 6⁵ | 6 | 3 | | | | | |
| 8 | G. Müller | 7 | 6 | | | | | | | | | | | | 1/WC | T. Berdych | 7 | 6 |
| 7 | J. Sock | 7 | 6⁵ | 6 | | | | | | | | | | | 7 | J. Sock | 6¹ | 2 |
| | F. Verdasco | 6⁵ | 7 | 4 | 7 | J. Sock | 7 | 7 | | | | | | |
| | L. Mayer | 2 | 4 | | 3 | G. Simon | 5 | 6⁵ | | | | | | |
| 3 | G. Simon | 6 | 6 | | | | | | | 7 | J. Sock | 6 | 6 | |
| 6 | J. Chardy | 6 | 7 | | | | | | | 2 | R. Gasquet | 4 | 2 | |
| | F. Delbonis | 3 | 6² | | 6 | J. Chardy | 6 | 3 | 6$^4$ | | | | | |
| | S. Darcis | 1 | 0 | r | 2 | R. Gasquet | 2 | 6 | 7 |
| 2 | R. Gasquet | 6 | 2 | | | | | | |

## Quadre dobles masculins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Jérémy Chardy Robert Lindstedt | | |
| | Jonathan Erlich Philipp Petzschner | w/o | | | Jonathan Erlich Philipp Petzschner | 3 | 3 |
| 4 | Jonathan Marray Aisam-ul-Haq Qureshi | 4 | 6$^4$ | | Mate Pavić Michael Venus | 6 | 6 |
| | Mate Pavić Michael Venus | 6 | 7 | | | | | | Mate Pavić Michael Venus | 5 | 2 |
| | Marcus Daniell Marcelo Demoliner | 6$^4$ | 5 | | | | | 2 | Nicholas Monroe Jack Sock | 7 | 6 |
| 3 | Eric Butorac Scott Lipsky | 7 | 7 | 3 | Eric Butorac Scott Lipsky | 4 | 6$^3$ |
| | Chris Guccione André Sá | 4 | 4 | 2 | Nicholas Monroe Jack Sock | 6 | 7 |
| 2 | Nicholas Monroe Jack Sock | 6 | 6 | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial (anglès) (suec)
* Quadre individual masculí PDF
* Quadre dobles masculins PDF
Estocolm :
1969
1970
1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2021
2022
2023
2024 :
ATP World Tour 2015
< 2014
2016 > :
ATP World Tour Finals, Londres :
# Marcedusa

Marcedusa (albanès Marçidhuza) és un municipi italià, dins de la província de Catanzaro. L'any 2006 tenia 566 habitants. És un dels municipis on viu la comunitat arbëreshë. Limita amb els municipis de Belcastro, Mesoraca (KR) i Petronà.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2006- | Luigi Garofalo | Llista cívica |
# Ferdinand Minding

Ernst Ferdinand Adolf Minding o, en rus, Ferdinand Gotlibovich Minding (1806-1885) fou un matemàtic rus-alemany.

## Vida i Obra

Després dels seus estudis secundaris a Hirschberg (actual Jelenia Góra a Polònia), va estudiar filologia, filosofia i física a les universitats de Halle i Berlín. De 1831 a 1843 va ser professor a la universitat de Berlín i el 1843 va ser nomenat per ocupar la nova càtedra de matemàtiques aplicades de la universitat de Dorpat (actual Tartu), càrrec que va ocupar durant quaranta anys.
El 1839 va publicar un article al Journal de Crelle en el que demostrava el teorema que porta el seu nom i que diu que totes les superfícies de curvatura constant són localment isomètriques. Això no obstant, el lligam entre la pseudoesfera i el pla hiperbòlic no es faria fins molt més tard, quan Eugenio Beltrami, el 1868, el va relacionar amb els treballs de Lobatxevski.
Minding també va treballar en equacions diferencials, funcions algebraiques, funcions contínues i mecànica analítica.
El 1879 va ser escollit membre honorari de l'Acadèmia de Ciències de Sant Petersburg.

## Referències

* ↑ Youschkevitch, Dictionary of Scientific Biography.
* ↑ Lumiste, pàgina 10.
* ↑ Tazzioli, pàgines 30-31.
* ↑ Reventós & Rodríguez, pàgina 169.
* ↑ Lumiste, pàgina 11.

## Bibliografia

* Lumiste, Ülo. «Background: Mathematics in Estonia until 1940». A: Ülo Lomiste; Jaak Peetre (eds.). Edgar Krahn 1894-1961: A Centenary Volume (en (anglès)). IOS Press, 1994. ISBN 90-5199-168-1.
* Reventós, Agustí; Rodríguez, Carlos J. Una lectura del Disquisitiones generales circa superficies curvas de C.F. Gauss. Societat Catalana de Matemàtiques IEC, 2006. ISBN 84-7283-849-8.
* Tazzioli, Rossana «The Role of Differential Parameters in Beltrami's Work» (en (anglès)). Historia Mathematica, 24, 1, 1997. DOI: 10.1006/hmat.1997.2121. ISSN: 0315-0860.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Ferdinand Minding» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* Youschkevitch, A. «Minding, Ernst Ferdinand Adolf (or Ferdinand Gotlibovich)». Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 15 octubre 2016].
# Lluïsa de Saxònia-Gotha

Lluïsa de Saxònia-Gotha-Altenburg - Luise von Sachsen-Gotha-Altenburg (alemany) - (Roda, 9 de març de 1756 - Ludwigslust, 1 de gener de 1808)a Era filla del príncep Joan August de Saxònia-Gotha-Altenburg (1704-1767) i de la comtessa Lluïsa de Reuss-Schleiz (1726-1773). Era, doncs, princesa i duquessa de Saxònia per herència familiar, i va esdevenir duquessa del Ducat de Mecklenburg-Schwerin en casar-se amb el Duc Frederic Francesc I.
L'1 de juny de 1775 es va casar a Gotha amb Frederic Francesc I de Mecklenburg-Schwerin (1756-1837), fill del duc Lluís de Mecklenburg-Schwerin i de la princesa Carlota Sofia de Saxònia-Coburg Saafeld (1731-1810). El matrimoni va tenir sis fills:
* SA el duc Frederic Lluís de Mecklenburg-Schwerin, príncep hereu, nascut a Ludwigslust el 1778, morí el 1819 a Ludwigslust. Es casà amb la gran duquessa Helena de Rússia el 1799, posteriorment es casà en segones núpcies amb la duquessa Carolina de Saxònia-Weimar-Eisenach i finalment el 1818 amb la landgravina Augusta de Hessen-Homburg.
* SA la duquessa Lluïsa Carlota de Mecklenburg-Schwerin, nada a Schwerin el 1779 i morta a Gotha el 1801. Es casà amb el duc August de Saxònia-Gotha-Altenburg.
* SA el duc Gustau Guillem de Mecklenburg-Schwerin, nat el 1781 a Ludwigslust el 1781 i mort a Ludwigslust el 1851.
* SA el duc Carles de Mecklenburg-Schwerin, nat el 1782 a Ludwigslust i mort a la mateixa ciutat el 1833.
* SA la duquessa Carlota de Mecklenburg-Schwerin, nada Ludwigslust el 1784 i morta a Roma el 1840. Es casà amb el príncep hereu i després rei Cristià VIII de Dinamarca de qui es divorcià el 1810.
* SA el duc Adolf de Mecklenburg-Schwerin, nat a Ludwigslust el 1785 i mort a Schwerin el 1821.

## Enllaços externs

* http://www.thepeerage.com/p10934.htm
* http://www.geneall.net/D/per_page.php?id=15840
# Annette Charles

Annette Charles (Los Angeles, 5 de març de 1948 − Los Angeles, 3 d'agost de 2011) va ser una actriu americana coneguda especialment pel seu paper com a Cha Cha DiGregoria a la pel·lícula Grease. També feu diverses aparicions a la televisió. Charles va néixer com Annette Cardona a Los Angeles, a Califòrnia. Sota aquest nom va fer un màster en treball social a la Universitat de Nova York i fou professora a la Universitat de l'estat de Califòrnia a Northridge. Va morir el 3 d'agost de 2011 a Los Angeles a causa d'un càncer.

## Referències

* 1 2 «Mor l'actriu Anette Charles, la Cha Cha DiGregoria de 'Grease'». diari Ara, 06-08-2011.

## Enllaços externs

* Totes les escenes d'Annette Charles a Grease