OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lyman (Utah)

Lyman és una població dels Estats Units a l'estat de Utah. Segons el cens del 2000 tenia 234 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lyman tenia 234 habitants, 74 habitatges, i 60 famílies. La densitat de població era de 47,8 habitants per km².
Dels 74 habitatges en un 43,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 74,3% hi vivien parelles casades, en un 4,1% dones solteres, i en un 18,9% no eren unitats familiars. En el 18,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,16 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,67.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 38,9% tenia menys de 18 anys, un 6,4% entre 18 i 24, un 22,6% entre 25 i 44, un 21,4% de 45 a 60 i un 10,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 29 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 110,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.607 $ i la renda mediana per família de 40.357 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.071 $ mentre que les dones 20.938 $. La renda per capita de la població era de 12.493 $. Entorn del 22,2% de les famílies i el 22,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lyman». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lyman». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Varvàrino

Varvàrino (en rus: Варварино) és un poble de l'óblast de Vladímir, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 22 habitants. Pertany al districte municipal de Iúriev-Polski.

## Referències

* ↑ Серёгин А. П. Флора Владимирской области: конспект и атлас. — Тула: Гриф и К, 2012. — 620 с.
* ↑ «В.Г. Добронравов. Историко-статистическое описание церквей и приходов Владимирской епархии: Вып. 4: Меленковский, Муромский, Покровский и Судогодский уезды. - 1897». Arxivat de l'original el 2018-05-09.
# Kamimuria brevilata

Kamimuria brevilata és una espècie d'insecte pertanyent a la família dels pèrlids.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)

## Bibliografia

* Baumann, R.W., 1982. Plecoptera. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill. Nova York: 389-393.
* Grimaldi, D.; Engel, M. S. Evolution of the Insects (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490.
* Zwick, P. Insecta: Plecoptera: phylogenetisches System und Katalog (en alemany). Walter de Gruyter, 1973. ISBN 9783110045512.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* Encyclopedia of Life (anglès)
* Texas A&M University - Department of Entomology (anglès)
# Leptopelis broadleyi

Leptopelis broadleyi és una espècie de granota de la família dels hiperòlids que viu a Malawi, Moçambic i Zimbàbue.

## Referències

* Poynton, J.C. & Schiøtz, A. 2004. Leptopelis broadleyi. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 16 d'abril del 2008.
# Temple de l'Arcàngel Miquel d'Altea

El Temple de l'Arcàngel Miquel (en rus: Храм Архангела Михаила) és el primer temple de l'Església ortodoxa russa construït al País Valencià. Està situat a la urbanització Altea Hills d'Altea, Marina Baixa.
La primera pedra va ser posada el 21 de novembre de 2002 pel bisbe Miguel (Storogenko). Cal destacar que tots els materials que es van emprar per a la seua construcció, fins i tot la mà d'obra, són d'origen rus. Finalment, la consagració del temple es va realitzar l'11 de novembre de 2007 pel metropolita Ciril I.

## Referències

* ↑ Castillo, Sergi «La primera iglesia ortodoxa rusa se inaugura en Altea» (en castellà). El País [Madrid], 11-11-2007. ISSN: 1134-6582.
# Maya Rudolph

Maya Rudolph (Gainesville, 27 de juliol de 1972) és una actriu i còmica estatunidenca. L'any 2000, Rudolph es va unir al repartiment del programa de comèdia d'esquetxos de l'NBC Saturday Night Live (SNL). Durant la seva incorporació al programa, va interpretar papers secundaris a les pel·lícules 50 primeres cites (2004), A Prairie Home Companion (2006) i Idiocracy (2006).
Després de deixar SNL el 2007, Rudolph va aparèixer en més pel·lícules, com Nens grans (2010) i la seva seqüela del 2013, La boda de la meva millor amiga (2011), Inherent Vice (2014), Sisters (2015), Life of the Party (2018) i Disenchanted (2022). Com a actriu de veu, els seus crèdits inclouen les pel·lícules d'animació Shrek Tercer (2007), Big Hero 6 (2014), Angry Birds: La pel·lícula (2016), Emoji: La pel·lícula (2017) i Luca (2021).
Rudolph va protagonitzar la comèdia de situació de l'NBC Up All Night (2011-2012) i va ser copresentadora del programa de varietats Maya & Marty (2016). Des del 2017, ha donat veu a diversos personatges de la comèdia animada Big Mouth, inclosa la Connie, que va guanyar els seus tres premis Primetime Emmy. Per la seva interpretació de la política Kamala Harris a SNL, Rudolph va guanyar el premi Primetime Emmy a la millor actriu convidada en una sèrie de comèdia. També va rebre tres nominacions als premis Primetime Emmy per interpretar com a jutgessa a la sèrie de comèdia The Good Place (2018-2020). El 2022, Rudolph va començar a ser productora executiva i protagonitzar la sèrie de comèdia Loot.

## Referències

* ↑ Itzkoff, Dave «Juggling a Comedy Series About Juggling Life's Tasks». The New York Times, September 9, 2011.
* ↑ McGlynn, Katla «'SNL': Pregnant Tina Fey & Maya Rudolph Sing Duet About Doin' It». HuffPost, May 8, 2011.
* ↑ Mitovich, Matt. «Emmys 2021: 'Mandalorian', 'The Crown' and 'WandaVision' Lead Nominations, 'Ted Lasso' Tops the Comedy Pack». TVLine, July 13, 2021. Arxivat de l'original el July 13, 2021. [Consulta: April 20, 2021].
# Lyman (Washington)

Lyman és una població dels Estats Units a l'estat de Washington. Segons el cens del 2000 tenia 409 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lyman tenia 409 habitants, 161 habitatges, i 105 famílies. La densitat de població era de 239,3 habitants per km².
Dels 161 habitatges en un 28% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,9% hi vivien parelles casades, en un 7,5% dones solteres, i en un 34,2% no eren unitats familiars. En el 25,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,54 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,99.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,7% tenia menys de 18 anys, un 8,6% entre 18 i 24, un 30,6% entre 25 i 44, un 24% de 45 a 60 i un 11,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.318 $ i la renda mediana per família de 40.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.583 $ mentre que les dones 25.417 $. La renda per capita de la població era de 17.014 $. Aproximadament l'11,3% de les famílies i el 15,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lyman». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lyman». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 13 agost 2010].
# Quint Hateri

Quint Hateri (en llatí Quintus Haterius) va ser un senador i retòric romà del temps d'August i Tiberi.
Se sap que va ser cònsol sufecte però es desconeix en quin any. Al pujar al poder, Tiberi va comparèixer davant del senat i fingia que no volia acceptar l'imperi i Hateri li va preguntar "¿per quant de temps deixaràs la comunitat sense cap?", pregunta ofensiva per Tiberi perquè l'obligava a declarar les seves intencions, cosa que va molestar-lo molt. Hateri va anar a palau a demanar perdó i en una sèrie d'incidents va estar punt de morir a mans de la guàrdia de Tiberi, però el va salvar l'emperadriu Lívia Drusil·la (any 14).
L'any 16 apareix defensant una llei sumptuària per restringir l'ús d'or i plata i altres guarniments i l'any 22 proposant que el decret senatorial que donava la potestat tribunícia a Drus fill de l'emperador fos gravat en lletres d'or a la porta de la cúria, mostra del seu servilisme.
La seva principal reputació deriva de la seva condició de mestre d'oratòria a les escoles, més que al senat. És elogiat per Sèneca l'orador, que l'havia escoltat. Però el seu fill Sèneca el filòsof el censura severament. Tàcit diu d'ell que la seva veu era sonora, tenia pulmons potents, una fèrtil invenció i un enginy extraordinari. La seva oratòria tenia molt per aplaudir, però també molt per condemnar o excusar. August va dir d'ell que la seva eloqüència necessitava una cadena (Haterius noster, sufflaminandus est). Va llogar un home lliure que li prenia nota dels seus discursos i els puntuava correctament de cara a la seva publicació. Tàcit diu que els discursos de Quint Hateri havien quedat antiquats a la seva època. Sèneca l'acusava d'utilitzar arcaismes, però els arcaismes utilitzats eren paraules o frases de Ciceró.
Va morir a finals de l'any 26 als 89 anys. Sembla que els seus fills van morir abans que ell, entre els quals hi havia Dècim Hateri Agripa.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/370?rgn=full+text;view=image;q1=HateriusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 360. ]
# Liga Mayor de Fútbol Nacional

La Liga Mayor de Fútbol Nacional, més coneguda com a Liga Mayor, fou una competició de Puerto Rico de futbol.
Era de caràcter amateur i es disputà als anys 1990 i 2000. El 2005 desaparegué i la Federación Puertorriqueña de Fútbol unificà les diverses competicions existents en el Campeonato Nacional de Fútbol.

## Historial

Font:
| Temporada | Campió | Resultat | Finalista |
| 1997 | Leones (Maunabo) | 2-0 | Islanders (San Juan) |
| 1998 | Islanders (San Juan) | 3-0 | Brujos (Guayama) |
| 1999 | Islanders (San Juan) | 4-0 | Cardenales (Río Piedras) |
| 2000 | Vaqueros (Bayamón) | 1-0 | Gigantes (Carolina) |
| 2001 | Islanders (San Juan) | 4-3 | Brujos (Guayama) |
| 2002 | Vaqueros (Bayamón) | 3-0 | Islanders (San Juan) |
| 2003 | Sporting (Carolina) | 2-1 | Vaqueros (Bayamón) |
| 2004 | Sporting (San Lorenzo) | 1-0 | Huracanes (Caguas) |
| 2005 | Real Quintana (San Juan) | 2-1 | Fraigcomar (Río Piedras) |

## Referències

* 1 2 «Puerto Rico - List of Champions». RSSSF. [Consulta: 9 febrer 2019].
# Àmbit

* Aquest article tracta sobre el terme musical. Si cerqueu la galeria d'art, vegeu «Àmbit Galeria d'Art».
L'àmbit en música és la distància que hi ha entre la nota més greu i la més aguda en alguna d'aquestes situacions:
* Entre la nota més greu i la més aguda que pot fer un instrument. En aquest cas, es parla de l'àmbit d'un instrument quan es fa referència a l'àmbit d'una tipologia d'instruments, això és, a una generalització de tots els casos possibles o, més sovint, a la possibilitat més gran, atès que ni tots els clarinets -per exemple- ni tots els clarinetistes són capaços de produir el mateix nombre de notes. Un bon instrument i un instrumentista hàbil, en general, poden produir notes més extremes i, per tant, obtenir un àmbit més gran. En aquest cas, també es pot anomenar tessitura.
* Entre la nota més greu i la més aguda que apareixen en una melodia. En aquest cas, es parla de l'àmbit d'una melodia. En general, les melodies vocals tenen un àmbit més reduït que les instrumentals, excepte en el cas de música amb molt de virtuosisme.
* Entre la nota més greu i la més aguda que figuren en un acord. En aquest cas, es parla de l'àmbit d'un acord, i depèn de la disposició d'aquest acord.
* Entre la nota més greu i la més aguda que conté un mode gregorià. L'àmbit és consubstancial al concepte de mode gregorià i determina, al seu torn, l'àmbit màxim -aproximat- que tenen les melodies construïdes sobre aquest mode concret.
L'àmbit es pot designar de manera aproximada amb una qualificatiu, o bé de manera exacta. De manera aproximada, ens referim a un àmbit ample o extens, i a un àmbit reduït. De manera exacta, es pot fer en referència a l'interval que es forma entre la nota més greu i la més aguda (per exemple, un àmbit de dues octaves i una tercera), o bé fent referència a les notes extremes seguides dels seus corresponents índexs d'altura (per exemple un àmbit de si1 a do4).

## Referències

* Gran Enciclopèdia de la Música.
Viccionari
# Tobogan alpí

Un tobogan alpí o tobogan d'estiu (de l'alemany Sommerrodelbahn) és una atracció que fa servir un trineu de tipus bob per baixar per una via, construïda normalment al pendent d'una muntanya. El recorregut pot ser sobre rails, en un sistema semblant al de les muntanyes russes, o bé en un tub o canal fet de plàstic o d'acer inoxidable, sense sistema de fixació. Cada trineu pot dur un o dos passatgers, que en controlen la velocitat amb un fre de mà. Es construeixen normalment en estacions d'esquí per donar sortida a les instal·lacions durant els mesos en què no hi ha neu.
Des del 2007, el tobogan alpí més llarg del món, amb un recorregut de 5,3 quilòmetres, és el Tobotronc, a Naturland, Andorra. Als Països Catalans hi ha dos tobogans d'estiu més: el Màgic Gliss, també a Andorra, inaugurat el 2019 a l'estació d'esquí de Grandvalira amb 555 metres de baixada, i el Calafell Slide, de 700 metres, operatiu des del 1989 a Calafell, al Baix Penedès.
El principal fabricant de tobogans alpins, que a la vegada és l'inventor d'aquest model, és l'empresa alemanya Wiegand, que n'ha muntat més de 130 arreu del món.

## Referències

* ↑ «Tobotronc a Naturland». Visitandorra.com. [Consulta: 21 abril 2022].
* ↑ «Grandvalira espera 25.000 passatgers al Magic Gliss, la nova atracció del sector Canillo». Ara Andorra, 16-02-2019.
* ↑ «Calafell Slide – Diversió i acció per a tota la família». [Consulta: 27 abril 2022].
# Làser tag

El Làser Tag és un joc esportiu que simula un combat entre persones. Està basat en el fet que els jugadors intentin aconseguir punts disparant amb pistoles làser (inofensives) als dispositius receptors situats en els seus rivals, que s'il·luminen amb llums de colors, un color per a cada equip.
Encara que els làser tags van ser creats per entrenar els soldats en situacions de combat, en l'actualitat és un joc de nens i adults molt popular. És semblant al paintball, però en comptes de jugar amb pintura i a l'aire lliure, es fa amb pistoles làser i en interiors.

## Regles comunes

No es pot córrer (hi ha el risc de caure i fer-se mal, a banda del fet que es pot fer malbé l'armilla, que és molt cara), saltar, arrossegar-se, insultar ni pegar als adversaris. També cal tenir en compte que quan es dispara a algú, i se'l persegueix esperant que revisqui per matar-lo altra vegada tan bon punt ho faci, no se li dona opció a continuar jugant i pot resultar molest.
Tot i que les regles són clares, hi ha vàries preguntes que tenen les persones que encara no han jugat mai al làser tag com:
* El làser tag és perillòs? No! En ser un joc sense contacte físic és totalment segur
* Poden jugar els nens? Es clar que sí! Aquest joc és accesible tant per adults com per a nens
* Qui guanya una partida de Làser Tag? Guanya l'equip/jugador que aconsegueixi fer més punts. Aquests punts es guanyen disparant als sensors lluminosos de l'armilla dels rivals.

## Història

A finals de la dècada dels 70 i principis dels 80 l'exèrcit dels Estats Units va desenvolupar un sistema amb raigs infraroigs per a l'entrenament de combat. El sistema MILERS funcionava com un sistema "Làser tag", ja que els trets d'infraroig eren recollits per receptors que comptaven els impactes. Sistemes similars són manufacturats per diverses companyies i usats per diversos exèrcits per tot el globus.
A finals de la dècada dels 70, amb l'arribada a les grans pantalles de Star Trek, es va popularitzar aquest joc encara poc desenvolupat tot i que la idea del joc sempre ha sigut la mateixa. El primer centre de làser tag com a tal va aparèixer a Dallas, Estats Units, amb el nom de George Carter II.
En el 1988 neix l'empresa Phasor Strike (Zone Laser Tag) que, actualment és l'empresa especialitzada en aquest joc més gran i important del món amb més de 586 centres repartits en tots els continents.

## Referències

* 1 2 «Làser tag». Tactical Làser Ops Barcelona. [Consulta: 16r octubre 2001].
* ↑ «Distribuidor de pistolas de Làser Tag» (en castellà). Arxivat de l'original el 2016-12-03. [Consulta: 16r octubre 2001].
* ↑ «Làser Tag Badalona, Laser Joc» (en castellà). [Consulta: 17 juliol 2019].

## Enllaços externs

* Explicació de laser tag comercial
# Unitat perifèrica de Tespròcia

La unitat perifèrica de Tespròcia (en grec: Νομός Θεσπρωτίας) és una unitat perifèrica de Grècia. La seva capital és Igumenitsa. Pertany a la perifèria de l'Epir, limita al nord amb Albània, a l'est amb Ioànnina, al sud amb Préveza i a l'oest amb la mar Adriàtica. Correspon a l'antiga prefectura de Thespròtia.
L'any 2005 tenia 45.811 habitants, i era una de les unitats perifèriques més despoblades del país, a més de ser de les més petites.

## Vegeu també

* Unitats perifèriques de Grècia
* Prefectures de Grècia
# Quint Hortensi (tribú)

Quint Hortensi (en llatí Quintus Hortensius) va ser un magistrat romà.
Elegit Tribú de la plebs l'any 419 aC va encausar a Gai Semproni Atratí, cònsol de l'any anterior (420 aC), per la seva conducta negligent durant la guerra contra els volscs, però a instància de quatre dels seus col·legues, entre d'altres Sext Tempani que havia estat el cap de la cavalleria en aquella guerra, va accedir a retirar l'acusació.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 525.
# Ligauns

Els ligauns (llatí: Ligaunus, en plural Ligauni) van ser un poble gal o lígur de la Gàl·lia Narbonense esmentat per Plini el Vell, veïns dels oxibis a l'oest i dels deciats a l'est, entre els rius Argenteus i Antipolis.

## Referències

* ↑ Sili Itàlic. Bella Punica (en llatí), p. vol.4, 206.
* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historiae (en llatí), p. vol.III, 5.
* ↑ Smith, William (ed.). «Ligauni». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 3 agost 2022].
# Àmbit d'ús

En sociolingüística, s'anomena àmbit d'ús al conjunt d'actes comunicatius que requereixen l'ús d'una determinada llengua, i que mantenen una similitud entre ells quant al context social o sistema comunicatiu en què es realitzen. Per exemple, l'àmbit d'ús judicial, l'àmbit de la televisió, l'educatiu, etc., inclouen tots els actes comunicatius que es realitzen en aquests entorns o camps.

## Referències

* ↑ «Àmbit d'ús». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Francisco Javier Agulló Rodríguez

Francisco Javier Agulló Rodríguez (Oriola, 1981) és un artista urbà valencià, conegut pel pseudònim Sealtres. El nom és la combinació del seu primer tag, Seal, amb el nom del col·lectiu del que formava part, Tres.
Comença a pintar el 1991, arran de la visita del grafiter Suzen a la seua ciutat. Prompte s'interessa pels treballs dels pioners de la ciutat d'Alacant, com Tom Rock o Loco 13.

## Referències

* ↑ ««Existe una gran falta de respeto hacia el arte urbano»». Información, 30-06-2015. [Consulta: 22 juliol 2020].
* 1 2 3 «El graffiti es el medio más libre y directo de expresarse»». Las Provincias, 28-05-2010. [Consulta: 22 juliol 2020].
# Pettingen

Pettingen (en luxemburguès: Petten; en alemany: Pettingen) és una vila de la comuna de Mersch situada al districte de Luxemburg del cantó de Mersch. Està a uns 18 km de distància de la ciutat de Luxemburg.

## Vegeu també

* Castell de Pettingen

## Referències

* ↑ «Pettingen». [Consulta: 12 octubre 2015].
# Làser de punt quàntic

Un làser de punt quàntic és un làser semiconductor que utilitza punts quàntics com a medi làser actiu a la seva regió emissora de llum. A causa de l'estret confinament dels portadors de càrrega en punts quàntics, presenten una estructura electrònica similar als àtoms. Els làsers fabricats a partir d'aquests mitjans actius presenten un rendiment del dispositiu més proper als làsers de gas i eviten alguns dels aspectes negatius del rendiment del dispositiu associats als làsers semiconductors tradicionals basats en mitjans actius a granel o de pou quàntic. S'han observat millores en l'amplada de banda de modulació, el llindar de làser, el soroll d'intensitat relativa, el factor de millora de l'amplada de línia i la insensibilitat a la temperatura. La regió activa del punt quàntic també es pot dissenyar per funcionar a diferents longituds d'ona variant la mida i la composició del punt. Això permet fabricar làsers de punt quàntic per funcionar a longituds d'ona que abans no era possible mitjançant la tecnologia làser de semiconductors. Un repte en els avenços posteriors dels làsers de punt quàntic és la presència de processos Auger multiportador que augmenta la taxa no radiativa en la inversió de la població. Els processos de barrena són intrínsecs al material, però, a diferència dels semiconductors a granel, es poden dissenyar fins a cert punt en punts quàntics a costa de reduir la velocitat radiativa. Un altre obstacle per a l'objectiu específic del làser de punts quàntics amb bombeig elèctric és la conductivitat generalment feble de les pel·lícules de punts quàntics.
Els dispositius basats en mitjans actius de punt quàntic han trobat aplicació comercial en medicina (bisturí làser, tomografia de coherència òptica), tecnologies de visualització (projecció, TV làser), espectroscòpia i telecomunicacions. Amb aquesta tecnologia s'ha desenvolupat un làser de punts quàntics de 10 Gbit/s que és insensible a la fluctuació de temperatura per utilitzar-lo en comunicacions òptiques de dades i xarxes òptiques. El làser és capaç de funcionar a alta velocitat a longituds d'ona d'1,3 μm, a temperatures de 20 °C a 70 °C. Funciona en sistemes òptics de transmissió de dades, LAN òptiques i sistemes d'accés al metro. En comparació amb el rendiment dels làsers de pou quàntic tensat convencionals del passat, el nou làser de punt quàntic aconsegueix una estabilitat de temperatura significativament més alta.

## Referències

* ↑ «Quantum dot laser technology» (en anglès). https://www.innolume.com. Arxivat de l'original el 2023-03-02. [Consulta: 2 març 2023].
* ↑ «Fujitsu, University of Tokyo Develop World's First 10Gbps Quantum Dot Laser Featuring Breakthrough Temperature-Independent Output - Fujitsu Global» (en anglès).
* ↑ Melnychuk, C.; Guyot-Sionnest, P.;"Multicarrier Dynamics in Quantum Dots". Chemical Reviews, 121, 4, 2021, p 2325. https://pubs.acs.org/doi/10.1021/acs.chemrev.0c00931
* ↑ Norman, Justin C.; Mirin, Richard P.; Bowers, John E. «Quantum dot lasers—History and future prospects». Journal of Vacuum Science & Technology A, 39, 2, 01-03-2021, pàg. 020802. DOI: 10.1116/6.0000768. ISSN: 0734-2101.