OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Mashav

Mashav (en hebreu: מש"ב) és una agència israeliana de cooperació internacional per al desenvolupament, i forma part del Ministeri d'Afers Exteriors d'Israel. Mashav és l'organització responsable del disseny, la coordinació i la implementació dels programes de desenvolupament i cooperació internacional israelians arreu del món, especialment en els països en vies de desenvolupament.
La seva principal contribució és contribuir al desenvolupament dels països, això es pot fer en els camps a on Israel té una experiència que va ser adquirida durant el seu propi desenvolupament com a país, ja que com a jove nació en el passat es va enfrontar a desafiaments similars.
Els seus programes de desenvolupament es realitzen a través de tallers de capacitació, en el camp de l'agricultura, l'educació i la medicina, i es financen conjuntament amb els programes d'altres organitzacions internacionals com l'Organització d'Estats Americans (OEA), el Banc Interamericà de Desenvolupament, el pla de desenvolupament de l'ONU, la UNESCO i l'Organització de les Nacions Unides per a l'Alimentació i l'Agricultura (FAO).
Mashav va ser creat després de la Conferència de Bandung de 1955,en la qual l'Estat d'Israel no va participar.Mashav es va establir per iniciativa de Golda Meir en 1958, després de la seva visita al continent africà.

## Referències

* ↑ . Oxford University Press.
* ↑ http://www.mashav.mfa.gov.il/MFA/mashav/AboutMASHAV/Pages/Guiding_Principles.aspx
* ↑ Edith Bruder, Tudor Parfitt, African Zion: Studies in Black Judaism, Cambridge Scholars Publishing, 2012 p.113 n.93.
* ↑ Anti-israel Resolution Adopted at Bandung; Red China Supports Arabs

## Vegeu també

* Heroes for life
* IsraAid

## Enllaços externs

* Pàgina web (anglès)
# A Fábrica

A Fábrica és un curtmetratge brasiler produït el 2011. De gènere dramàtic, la pel·lícula, produïda en 35 mil·límetres, està escrita i dirigida per Aly Muritiba.
Produït per Grafo Audiovisual, el curt va comptar amb el suport de RPC TV (afiliat a Rede Globo a Paraná) per ser emès en un canal de televisió obert (a la “Casos e Causas” del programa Revista RPC) i l'estrena de la pel·lícula va tenir lloc el 20 de juliol de 2011 a la Cinemateca de Curitiba La localització principal de la pel·lícula va ser a l'edifici històric de l'antic Presídio do Ahú, a Curitiba.

## Nominacions i premis

Inscrit al Festival de Cinema de Brasília - edició 2011, la pel·lícula va ser seleccionada (entre 440 obres) per a la final de la categoria "Mostra Competitiva de Filmes de Curta Metragem" el setembre de 2011, demostrant ser un dels plats forts d'aquest festival, rebent els premis següents: Millor guió, Millor actriu (per Eloína Duvoisin) i Millor pel·lícula Jurat Popular.
El curt també va ser guardonat com a millor pel·lícula de ficció al Festival de Corea del Sud (el més important d'aquest tipus a Àsia), a més de ser seleccionat per al Festival Internacional de Curtmetratges de Clermont-Ferrand. En total, la producció va rebre 30 premis en diferents festivals que van competir. També va guanyar el premi al millor curtmetratge de la XVIII Mostra de Cinema Llatinoamericà de Catalunya.

## Sinopsi

La pel·lícula retrata el dia a dia d'un presoner (Metruti) i la intenció de convèncer la seva pròpia mare (Lindalva) perquè eludeixi la seguretat local per portar-li un mòbil.

## Repartiment

* Andrew Knoll
* Arnaldo Silveira
* Eloina Ferreira Duvoisin
* Louise Forghieri
* Ludmila Nascarela
* Marcel Szymanski
* Moa Leal
* Otavio Linhares

## Referències

* ↑ Cinemateca promove curtas paranaenses Portal BemParaná - acessado em 24 de julho de 2011
* ↑ Quarta-feira é dia de curtas na Cinemateca Band.com - acessado em 23 de julho de 2011
* ↑ União entre tevê e cinema Caderno G - Jornal Gazeta do Povo - acessado em 20 de julho de 2011
* ↑ E se o Presídio do Ahú virasse um centro cultural? Jornal Gazeta do Povo - acessado em 15 de outubro de 2010
* ↑ Festival anuncia selecionados para as Mostras Competitivas 44° Festival de Brasília do Cinema Brasileiro - acessado em 16 de julho de 2011
* ↑ Curta-Metragem ‘A Fabrica’ é finalista do Festival de Cinema de Brasília Portal ParanáShop - acessado em 23 de julho de 2011
* ↑ Co-produção da RPC TV e Grafo Audiovisual, "A Fábrica" tem estreia concorrida na Cinemateca de Curitiba Site RPCTV (Glogo.com) - acessado em 24 de julho de 2011
* ↑ Festival de Brasília 2011 Portal Página do Cinema - Globo Filmes - acessado em 10 de outubro de 2011
* ↑ Curta paranaense é premiado em Brasília Caderno G - Jornal Gazeta do Povo - acessado em 10 de outubro de 2011
* ↑ O melhor do curta paranaense Cinema - Jornal Gazeta do Povo - acessado em 18 de dezembro de 2011
* ↑ La Mostra recorda Jordi Dauder en la clausura del certamen Arxivat 2021-04-23 a Wayback Machine., paeria.es, 30 de març de 2012

## Enllaços externs

* A Fábrica a YouTube
# Centre històric de la Febró

Centre històric de la Febró és un edifici de la Febró (Baix Camp) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

La Febró és un dels pobles més alts del Camp de Tarragona, situat 753 metres d'alçada. Es troba a la part alta de la vall del riu Siurana i limita al nord amb Prades, amb Capafonts al nord-est, La Mussara al sud-est, Arbolí al sud-oest i amb Siurana a l'oest.
El nucli de la Febrò és molt petit, amb pocs carrers i cases. La majoria de cases són entre mitgeres amb planta baixa i un o dos pisos.

## Història

El poble apareix esmentat per primera vegada en la carta de població concedida a Siurana de l'any 1153. Deu anys més tard apareix en el Llibre Blanc de Santes Creus. A partir de 1324 va formar part del comtat de Prades. Té alcalde propi des de 1406.

## Referències

* 1 2 3 «Centre històric de la Febró». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 novembre 2018].

## Enllaços externs

* «Centre històric de la Febró». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Matthew Bennett (historiador)

Matthew Bennett (1954) és un historiador britànic especialista en la guerra durant l'edat mitjana. Fou professor sènior del Departament de Comunicació i Ciències de la Conducta Aplicades a la Reial Acadèmia Militar de Sandhurst durant 30 anys abans de jubilar-se el 2014. És graduat en Història i màster en Història Medieval pel King's College de Londres, on fou alumne de R. Allen Brown, i és membre de la Society of Antiquaries of London i la Royal Historical Society. El 2011, la Universitat de Northampton el feu doctor per obres publicades. Ha escrit un bon grapat de llibres i articles sobre la guerra en l'edat mitjana.

## Referències

* ↑ «Matthew Bennett | Authors» (en anglès).
* ↑ «Osprey Publishing - Military History Books - Author Profile: Matthew Bennett» (en anglès). Arxivat de l'original el 2010-11-15. [Consulta: 13 febrer 2011].
* ↑ Bennett, Matthew. The Medieval World at War (en anglès). Londres: Thames & Hudson, 2009, p. 263. ISBN 978-0-500-25156-0.
# Masullas

Masullas (en sard, Masuddas) és un municipi italià, dins de la província d'Oristany. L'any 2007 tenia 1.196 habitants. Es troba a la regió de Marmilla. Limita amb els municipis de Gonnoscodina, Gonnostramatza, Mogoro, Morgongiori, Pompu, Simala, Siris i Uras.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Mansueto Siuni | Centreesquerra |

## Cultura

A Masullas s'hi ha trobat el famós text de poesia popular en dialecte campidanès Sa scomuniga de predi Antiogu arrettori de Masuddas, que fou escrit en el segle xix.
# Feltre (Itàlia)

Feltre és un municipi italià, situat a la regió del Vèneto i a la província de Belluno. L'any 2004 tenia 20.053 habitants.

## Referències

* ↑ «Feltre (Itàlia)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Central tèrmica d'Es Murterar

La central tèrmica d'Es Murterar és una central termoelèctrica ubicada entre s'Albufera i el Puig de Son Sant Martí a Alcúdia. Fou inaugurada el 1981 i començà a funcionar amb dos generadors de 125MW de potència unitària. Al principi les calderes empraven lignit mallorquí com a combustible. A partir de 1990 canviaren el lignit per hulla importada. L'aigua de refrigeració és utilitzada a la piscifactoria, on es produeix orada destinada a diversos mercats de l'illa, la península i Itàlia.
El 1989 s'incorporaren dos grups de turbines de gas de 37,5MW per poder fer front a situacions d'emergència i a pics de demanda elèctrica puntuals.
A finals de 2019 es tancaren els dos grups inicials de la central, reduint així la capacitat productiva de la central de 500 a 250MW. Aquest tancament parcial tenia com a objectiu eliminar un dels principals focus de contaminació de les Illes Balears, en conseqüència al compromís del govern d'emprar tan sols energia neta a l'any 2050. La central seguí funcionant amb dos grups que s'instal·laren a la dècada dels 90.

## Referències

* ↑ «Es Murterar». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 11. Palma: Promomallorca, p. 298. ISBN 84-8661702-2.
* ↑ Mallorca, Diario de. «La mitad más contaminante de Es Murterar ya ha dejado de funcionar» (en castellà). [Consulta: 19 gener 2020].
# Patern

Patern és el nom dels següents personatges:
* Patern (cònsols) nom de diversos cònsols romans
* Tarruntè Patern, jurista romà
* Luci Emili Patern, militar romà d'Aeso
* Patern (bisbe de Tortosa), bisbe de Tortosa el 1058
* Patern (bisbe de Barcelona)
Viccionari
# Streymoy

Streymoy (danès: Strømø) és l'illa més grossa i més poblada de les Illes Fèroe. La seva capital, Tórshavn es troba a la costa sud-est. El seu nom significa l'illa dels corrents (marins).

## Geografia

L'illa presenta una forma allargada i es va aprimant a mesura que ens dirigim cap al sud-est. Té una llargada de 47 km i una amplada mitjana de 10 km. Hi ha dos fiords al sud-est: Kollafjørður i Kaldbaksfjørður. L'illa és muntanyosa, especialment al nord-oest. La seva cota màxima es troba al pic Kopsenni, amb 789 m. En aquesta àrea hi predominen els barrancs, que poden assolir fins a 500 m de caiguda. L'àrea de barrancs s'anomena Vestmannabjørgini, que significa "barrancs de Vestmanna".
Com en la resta de les Illes Feroe, existeixen petits rierols i llacs menors. La vegetació predominant és l'herba, i és característica l'absència d'arbres (tot i que en alguns pobles s'hi han plantat arbres dins o a la rodalia. Molts pobles es troben tancats (amb tanques) per evitar que les ovelles hi entrin.
L'illa de Streymoy es troba separada d'Eysturoy (una illa propera), per l'estret de Sundini, a l'est. A l'oest s'hi troba l'illa de Vágar i al sud l'illa de Sandoy (també s'hi troben les illes menors de Koltur, Hestur i Nólsoy).

### Important reserva d'aus

La costa nord-est ha estat identificada com una important reserva d'aus perquè és un indret on solen reproduir-se moltes espècies d'aus marines com el Fulmarus (amb 75.000 parelles), l'escateret (2.500 parelles), el corb marí emplomallat (150 parelles), el paràsit gros (amb 120 parelles), la gavineta (amb 9.000 parelles), el fraret atlàntic (amb 20.000 parelles) i el Somorgollaire alablanc (amb 300 parelles).

## Població

A l'illa hi viuen 24 682 persones (gener de 2020), que representen un 40% del total de població de les Illes Faroe. La majoria de població es localitza a la seva capital, Tórshavn, el terme municipal del qual té una població de més de 20.000; dels quals 13.541 viuen a Tórshavn, 4225 a Hoyvík i 2.245 a Argir, que són districtes de la ciutat. Més de 1.200 persones viuen a Vestmanna, i 816 a Kollafjørður. La capital és seu del govern de les illes, seu de la universitat, principal port i la principal zona comercial de les illes.
* El pont Streymin sobre l'estret de Sundini, connecta Eysturoy (riba propera a nosaltres) amb Streymoy (riba distant).
* La capital.
* Costa est de Streymoy.
* Paisatge de muntanya prop de Saksun.
* Les muntanyes d'Streymoy a l'hivern.

## Referències

* ↑ BirdLife International. (2012). Important Bird Areas factsheet: Streymoy. Downloaded from http://www.birdlife.org on 2012-02-24.
* ↑ «Population 01.01.2020» (en anglès). Statistical Database, 01-01-2020. [Consulta: 18 maig 2021].
* ↑ Hagstova.fo (Statistics of the Faroe Islands)

## Vegeu també

* Llista de muntanyes de les Illes Fèroe
* Llista de fiords de les Illes Fèroe
* Llista de túnels de les Illes Fèroe
* Regions de les Illes Fèroe

## Enllaços externs

* Tórshavn and Streymoy Tourist Information
# Roundwood

Roundwood (en gaèlic irlandès an Tóchar, que vol dir "la calçada") és una vila d'Irlanda, al comtat de Wicklow, a la província de Leinster. Segons el cens de 2011 tenia 833 habitants.
Es troba on la carrerera R755 s'uneix a les R764 i R765. La R755 forma part de la ruta principal de Dublín a Glendalough a les Muntanyes de Wicklow. Situada a 238 metres sobre el nivell del mar, Roundwood és una de les viles més elevades d'Irland.
Roundwood està estretament relacionada amb els presidents d'Irlanda, Seán T. O'Kelly qui va viure hi, i Erskine Childers qui és enterrat al cementiri de l'Església d'Irlanda Derralossary vora la vila.

## Agermanaments

* Spézet (Speied)

## Referències

* ↑ Placenames Database of Ireland

## Enllaços externs

* Web oficial
# Occidozyga sumatrana

Occidozyga sumatrana és una espècie de granota que viu a Indonèsia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Iskandar, D. & Mumpuni 2004. Occidozyga sumatrana. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 18 d'abril del 2008.
# País amerindi

País amerindi o país indi (anglès indian country) és qualsevol de les moltes comunitats de nadius americans autogovernades als Estats Units. Com a categoria jurídica inclou "tota la terra dins dels límits de qualsevol reserva índia", "totes les comunitats ameríndies dependents dins de les fronteres dels Estats Units", i "totes les parcel·les ameríndies, els títols amerindis que no s'han extingit." Aquesta qualificació jurídica defineix les possessions de terres ameríndies tribals i individuals com a part d'una reserva, una adjudicació o una assignació de domini públic. Totes les terres fiduciàries federals mantingudes per tribus d'amerindis són el país amerindi. Els governs federal, estatal i local utilitzen aquesta categoria en els seus processos legals.
Aquesta convenció és seguida generalment en la parla col·loquial i es reflecteix en publicacions com el diari natiu americà Indian Country Today

## Significats relacionats i històrics

Històricament es va considerar país amerindi les àrees, regions o territoris més enllà de la frontera d'assentament que eren habitades principalment pels nadius americans. La primera concessió de terres en el que avui són els Estats Units feta pel rei d'Anglaterra va deixar en mans del concessionari fer els arranjaments que van poder amb els amerindis que vivien a la terra concedida. Com les Tretze Colònies originals van créixer i es van fer els tractats, el límit de facto entre el territori colonitzat i el territori indígena al segle xviii era més o menys la cresta de les muntanyes Apalatxes, un límit establert per llei mitjançant la Proclamació Reial de 1763, la Proclamació del Congrés de la Confederació de 1783, i més tard per la Llei Nonintercourse. Aquestes àrees es defineixen generalment pels límits establerts pels tractats (o, de vegades simplement per circumstàncies polítiques). S'entenia que la llei dels Estats Units i les lleis dels estats individuals eren inaplicables al país amerindi (a efectes pràctics), i les tribus que vivien en aquestes terres tenia plena sobirania en aquestes àrees.

## Vegeu també

* Territori Indi

## Referències

* ↑ «18 U.S.C. 1151». Law.cornell.edu. [Consulta: 8 juny 2012].
* ↑ «What Is Indian Country?». Tribaljurisdiction.tripod.com. [Consulta: 8 juny 2012].
* ↑ Vine Deloria Jr and Clifford M. Lytle. «Indian Country». A: American Indians, American Justice. Austin, Texas: University of Texas Press, 1983. ISBN 978-0292738348.

## Bibliografia

* N. Bruce Duthu, American Indians and the Law (NY: Penguin Library -Viking - 2008)
* David H. Getches, Charles F. Wilkinson, and Robert A. Williams, jr., Cases and Materials on Federal Indian Law, 4th Ed. (St. Paul: West Pub., 1998)
* Imre Sutton, ed., "The Political Geography of Indian Country." American Indian Culture and Research Journal, 15(02) 1991
# Phoneutria fera

Phoneutria fhera (coneguda com a aranya bananera, ja que es pot trobar en les bananer) és una aranya d'Amèrica del Sud de la família dels ctènids (Ctenidae), caracteritzada per l'alta toxicitat del seu verí. Phoneutria phera s'ha localitzat a Equador, el Perú, Brasil, Surinam, Guyana i, recentment, Colòmbia.
Es caracteritza per presentar un cos de 3,5 cm a 5 cm amb una de separació entre les potes de fins a 17 cm en les femelles. Caminen d'una manera característica. Són molt agressives i verinoses; el verí que produeixen presenta un component neurotòxic, que és tan potent que 0,006 mg és suficient per matar un ratolí. Sovint, entren en els habitatges humans a la recerca de menjar, o buscant parelles per aparellament, ja que solen habitar amagades a la roba i a les sabates. Quan se'ls molesta, mosseguen amb fúria diverses vegades, i centenars d'accidents relacionats amb aquesta espècie es registren cada any.
Es considera que és l'aranya més verinosa del món, segons el Llibre Guinness, per la potència del seu verí neurotòxic. A Brasil, és la segona aranya que provoca més accidents, només superada per Loxosceles (aranya marró o "brown spider"). No obstant això, a diferència de Loxosceles, és extremadament agressiva.
Els símptomes que poden presentar les persones que presenten una mossegada són: dolor local, sudoració a la regió mossegada, taquicàrdia, hipertensió arterial, agitació, vòmits, diarrea, edema agut de pulmó.

## Referències

* ↑ «Taxon details Phoneutria fera Perty, 1833». World Spider Catalog. [Consulta: 7 abril 2017].
* ↑ https://www.independent.co.uk/news/uk/home-news/brazilian-wandering-spider-deadly-allegedly-found-asda-bananas-a7321206.html RET. Nov. 06, 2017 03:05 CST
* ↑ Animales venenosos: Araña Bananera (Phoneutria phera)
* ↑ Integrated Taxononic Infomation System (ITIS): Phoneutria fera Perty, 1833 Taxonomic Serial No.: 886993
* ↑ Almada, Melina Soledad y Medrano, Celeste. 2006: Guía didáctica de arañas. Museo Provincial de Ciencias Naturales “Florentino Ameghino”.10p. Arxivat 2015-07-03 a Wayback Machine.
* ↑ Jon Fouskaris. 2002: Brazilian Wandering Spider (Phoneutria fera) Arxivat 2012-05-17 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Una de las tarántulas más Corner: Brazilian Wandering Spider Arxivat 2018-11-21 a Wayback Machine.
* Animal corner: Brazilian Wandering Spider
# Pericoma illustrata

Pericoma illustrata és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Austràlia: l'illa de Tasmània.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Checklist to the Australian species (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)

## Enllaços externs

* Daniels, Greg, 1978. A catalogue of the type specimens of Diptera in the Australian Museum. Records of the Australian Museum 31(11): 411-471 Arxivat 2011-12-05 a Wayback Machine. (anglès)
# Pericoma incompleta

Pericoma incompleta és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Centreamèrica: la Zona del Canal de Panamà.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
# Pierre Petit

Pierre Petit és el nom dels següents personatges:
* Pierre Petit (enginyer) (1594-1677), enginyer i astrònom francès
* Pierre Petit (metge) (1617-1687), metge i poeta francès
* Pierre Petit (compositor) (1922-2000), compositor francès
# Pintada de plomall

La pintada de plomall (Guttera plumifera) és una espècie d'ocell de la família dels numídids (Numididae) que habita la selva humida d'Àfrica central, a Camerun, República Centreafricana, nord i est de la República Democràtica del Congo, el Gabon, República del Congo i Cabinda.

## Referències

* ↑ «Pintada de plomall». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)
# Pintada negra

La pintada negra (Agelastes niger) és una espècie d'ocell de la família dels numídids (Numididae) que habita la selva humida de l'Àfrica central, a Nigèria i Camerun, cap a l'est, fins a la República Centreafricana, nord de la República Democràtica del Congo, Gabon i la República del Congo.

## Referències

* ↑ «Pintada negra». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)
# Poilley (Ille i Vilaine)

Poilley (en bretó Polieg) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ille i Vilaine. L'any 2006 tenia 402 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 674 | 572 | 554 | 468 | 419 | 384 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1983-2008 | Olivier Ménard | |
| 2008- | Gérard Barbedette | |
# Pop (tren)

Pop és un tren de rodalies i de servei regional desenvolupat per Alstom i és administrat pels Ferrocarrils de l'Estat Italià. Forma part de la familia Alstom Coradia. Els seus combois poden ser manufacturats de 3 o 4 vagons, a partir dels quals reben les denominacions ETR 103 i ETR 104, respectivament. Aquests trens poden assolir una velocitat màxima de 160 km/h.

## Serveis i característiques

Aquest és un tren elèctric, d'un sol pis, de tres (ETR 103) o quatre (ETR 104) vagons, dotat de quatre motors de tracció, que forma part de la família Coradia Stream d'Alstom. Pot viatjar a una velocitat màxima de 160 km/h i té una acceleració superior al 20% respecte a la generació precedent de trens (Jazz).
Els espaiosos vagons ofereixen àrees tant per viatgers de mitjanes distàncies, amb seients més amples col·locats als extrems elevats dels vagons, com per passatgers de rodalies, amb seients situats a les zones baixes i de més fàcil accés.
Els seients disposen de presa d'electricitat pels ordinadors (PCs), les tauletes i els mòbils. La il·luminació és optimitzada gràcies a les grans finestres de les quals disposen els vagons, les quals permeten una major entrada de llum natural.
Els passadissos, eixamplats per a les persones amb cadira de rodes, permeten una ràpida circulació dels passatgers.
La temperatura del tren és regulada gràcies a l'aïllament tèrmic que proporciona l'alumini dels vagons.
Aquest tren està dotat d'un servei d'informació i entreteniment d'àudio i vídeo, amb pantalles a cada àrea dels vagons, una xarxa de Wi-Fi accessible tant pels passatgers, com pel personal de bord, i un sistema de càmeres de videovigilància.
Aquests trens són un 95% reciclables i consumeixen un 30% menys d'energia que els de l'anterior generació.

## Vegeu també

* Jazz (tren) en italià.
* Rock (tren) en italià.

## Referències

* Trenitalia e Alstom: il primo treno regionale Pop pronto per i test
* ^ La nuova flotta regionale, su fsitaliane.it. URL consultato il 22 agosto 2019 (archiviato dall'url originale il 18 febbraio 2019).
* ^ Nuovi treni sulla Bergamo-Lecco, La Regione lancia il «Donizetti», su ecodibergamo.it, 8 novembre 2019. URL consultato il 9 novembre 2019 (archiviato il 9 novembre 2019).