# Neerja Bhanot

Neerja Bhanot, AC, (Punjabi: ਨੀਰਜਾ ਭਨੋਟ; Hindi: नीरजा भनोट; 7 setembre 1963 – 5 setembre 1986), va ser una sobrecàrrec de l'aerolínia Pan American World Airways, amb seu a Mumbai, Índia, que va ser morta a trets salvant a 359 passatgers a bord del vol 73 de Pan Am, que va ser segrestat per terroristes a Karachi, Pakistan, el 5 de setembre de 1986. Pòstumament, es va convertir en la primera dona de la història a ser guardonada amb l'Ashok Chakra, el major premi de l'Índia per al valor en temps de pau. La seva vida i heroisme han inspirat una pel·lícula biogràfica llançat en 2016; Neerja, dirigida per Ram Madhvani.

## Educació i vida primerenca

Bhanot va néixer a Chandigarh, Índia, i es va criar a Mumbai en el si d'una família Punjabi. Filla de Harish Bhanot, periodista de Mumbai, i Rama Bhanot, tenia dos germans majors: Akhil i Aneesh Bhanot. Va començar la seva educació a la Sacred Heart High School a Chandigarh. Quan la família es va traslladar a Bombai (més tard anomenada Mumbai), va continuar els seus estudis a la Bombai Scottish School i després es va graduar del prestigiós St. Xavier's College. Va ser a Mumbai on va ser decubierta i va tenir el seu primer contracte de modelatge, donant pas a una fructífera carrera de model en què va aparèixer en més d'una trentena d'anuncis publicitaris i comercials a la televisió índia. Ella era una gran fan de l'actor Rajesh Khanna.

## Carrera

Bhanot va postular a un treball d'auxiliar de vol amb Pan Am, quan el 1985 la companyia va decidir tenir una tripulació completament índia per la seva ruta de Frankfurt a l'Índia. Després de ser seleccionada, va anar a Miami per començar l'entrenament com a hostessa, però després de 6 setmanes, per la seva bon acompliment durant els exàmens i els procediments de l'emergència va ser enviada a Londres per ser entrenat com sobrecàrrec amb 12 col·legues més.

## Segrest

Bhanot era la sobrecàrrec del vol 73 de Pan Am que volava de Mumbai a Nova York, que va ser segrestat per quatre homes armats el 5 de setembre de 1986 a una escala a l'aeroport de Karachi, Pakistan. L'avió portava 361 passatgers i 19 tripulants a bord. Els terroristes volien volar l'avió a Xipre amb l'objectiu d'alliberar companys que es trobaven presoners allà. Tan aviat com els terroristes van abordar l'avió, Bhanot li va traspassar el codi de 'segrest' a una col·lega perquè alertés els pilots, que van abandonar l'avió a través d'una escotilla a la cabina de comandament. Com el membre de més alt rang de la tripulació, Bhanot va prendre el comandament.
Els segrestadors eren part de l'Organització Abu Nidal, una organització terrorista recolzada per Líbia; el seu objectiu eren els nord-americans. En els primers minuts del segrest, van identificar a un ciutadà nord-americà, el van arrossegar a la sortida, el van matar a trets i van llançar el seu cos a la pista. Els terroristes llavors van ordenar a Bhanot que recollís els passaports de tots els passatgers perquè poguessin identificar els altres nord-americans a bord. En un acte d'increïble valentia i compassió, sota instruccions seves ella i les altres hostesses van ocultar els passaports dels 41 nord-americans a bord; alguns sota un seient i la resta en una tremuja d'escombraries, perquè els segrestadors no poguessin diferenciar entre passatgers nord-americans i no nord-americans.
Després de 17 hores, quan la unitat de potència auxiliar es va esgotar i la cabina es va enfosquir, els segrestadors van obrir foc i van disparar explosius. Bhanot va obrir una de les portes de l'avió i va començar a ajudar els altres passatgers a escapar. Segons testimonis presencials, li van disparar diverses vegades mentre protegia a tres nens d'una pluja de trets, però va continuar evacuant als passatgers fins que un dels terroristes la va agafar pels cabells i li va disparar a boca de canó. Després va lliscar pel tobogan d'emergència i va caminar cap a un vehicle d'emergència ajudada per dos col·legues, però va morir abans que pogués rebre assistència mèdica. D'un total de 379 passatgers i tripulació, 20 van ser assassinats durant el segrest. Va ser reconeguda internacionalment com "l'heroïna del segrest" i es va convertir en la guanyadora més jove del Ashok Chakra, el premi més prestigiós de l'Índia pel valor en temps de pau.
A més de salvar les vides de molts ostatges, Bhanot també va ajudar a evitar que l'avió s'enlairés. Ella va rebre pòstumament múltiples premis pel seu valor des del govern dels Estats Units, a l'Tamgha-i-Insaniyat del Pakistan, un premi atorgat per mostrar gran bondat humana. La van matar només dos dies abans del seu vintitresè aniversari.

## Identitats dels segrestadors

Els segrestadors eren membres de l'Organització Abu Nidal. Tots els segrestadors van ser arrestats per les autoritats pakistaneses i enviats a presó. El 2001, un dels segrestadors que van disparar contra els passatgers, Zayd Hassan Abd Al-Latif Masud Al Safarini, va ser alliberat sota un acord del Pakistan i capturat per l'FBI a Bangkok, Tailàndia, un dia després. Un informe d'Associated Press l'any 2009 estableix que els quatre homes van ser posats en llibertat després de complir les seves penes de presó i deportats als territoris palestins contra els desitjos del govern dels Estats Units, però no hi ha certesa sobre el seu parador. L'FBI va anunciar llavors una recompensa de 5 milions de dòlars per la seva captura. El gener de 2010, funcionaris d'intel·ligència pakistanesos van anunciar que un atac amb un drone a la regió tribal de Waziristan del Nord havia matat a un dels segrestadors alliberats, Jamal Saeed Abdul Rahim. La seva mort mai va ser confirmada, de manera que roman en la llista dels terroristes més buscats de l'FBI.

## Llegat

"Her loyalties to the passengers of the aircraft in distress will forever be a lasting tribute to the finest qualities of the human spirit." "Les seves lleialtats als passatgers de l'aeronau en perill sempre seran un tribut etern a les millors qualitats de l'esperit humà"
Per la seva valentia, el Govern de l'Índia va concedir a títol pòstum amb el Premi Bhanot Chakra Ashoka, premi galanteria més alta de l'Índia per al valor a la cara de l'enemic en temps de pau. Ella és el recipient més jove i la primera dona receptor d'aquest premi. El 2004, el servei postal de l'Índia va llançar un segell en commemoració d'ella.
Després de la seva mort, la seva família va establir el Neerja Bhanot Pan Am Trust amb els diners de l'assegurança i una contribució igual de Pan Am. La fundació atorga dos premis cada any, un per un membre d'una tripulació de vol, d'arreu del món, que actua més enllà de l'anomenat del deure i l'altre, el Premi Neerja Bhanot, a una índia que quan s'enfronti a la injustícia social, valentament s'enfronti a la situació i ajudi a altres dones en dificultats socials similars. El premi inclou una suma d'INR 1.50.000 (aproximadament $ 2000 USD) un trofeu i una citació.

## Família i vida personal

Bhanot va tenir un matrimoni arreglat el març de 1985 i es va traslladar amb el seu marit a Doha, Qatar. No obstant això, el matrimoni aviat es va deteriorar després de presumpta violència domèstica i ella va tornar a la casa dels seus pares a Mumbai després de tan sols dos mesos de matrimoni.
Bhanot va tenir dos germans, Akhil i Aneesh. El seu pare, Harish Bhanot, va treballar com a periodista amb The Hindustan Times per més de 30 anys i va morir el dia d'any nou del 2008 a Chandigarh a l'edat de 86 anys. La seva mare va morir el 5 de desembre de 2015, sobrevivint així la seva filla durant gairebé tres dècades i el seu marit durant gairebé vuit anys.

## Cultura popular

* La Neerja que vaig conèixer – un llibre d'il·lustracions conceptualitzat pel seu germà Aneesh Bhanot i publicat com a tribut a Bhanot consistint de diversos capítols escrits per persones que li van conèixer.
* Neerja – Una pel·lícula biogràfica de l'any 2016 escrita per Saiwyn Quadras i dirigida per Ram Madhvani amb Sonam Kapoor interpretant a Bhanot.

## Referències

* ↑ Mohan, Megha «Inside a hijack: The unheard stories of the Pan Am 73 crew» (en anglès). BBC News, 31-03-2016 [Consulta: 3 desembre 2016].
* ↑ «MY STORY: I Survived the Pan Am Hijack During Which Neerja Bhanot Lost Her Life» (en en-us). The Better India, 22-02-2016 [Consulta: 3 desembre 2016].
* ↑ «Most Wanted Terrorists». Federal Bureau of Investigation.
* ↑ «Wanted for Terrorism Arxivat 2019-05-10 a Wayback Machine.». United States Department of State.
* ↑ Vij, Illa «Brave in life, brave in death». The Tribune de Chandigarh. Tribune Trust, 13-11-1999.
* ↑ «Book in the memory of Neerja released.». .
* ↑ «The Neerja I Knew: ‘This book is tribute to my younger sister who showed true meaning of courage’», 18-02-2016. [Consulta: 14 gener 2017].