OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cefalització

La cefalització és la concentració del sistema nerviós central (òrgans sensorials) a la part anterior de l'animal, originant el cap, per guiar l'animal pel medi pel qual es mou. És exclusiva d'animals amb simetria bilateral (bilaterals) que, per tant, tenen un cos amb una marcada polaritat (diferenciació al llarg de l'eix antero-posterior).
El grau de cefalització és variable en els diferents embrancaments bilaterals, molts tenen un cap incipient (platihelmints, anèl·lids, nematodes, mol·luscs, etc.). El màxim grau de cefalització es dona en artròpodes (sobretot insectes) i vertebrats; en aquests animals, el cap estan netament diferenciada de la resta del cos i proveït d'òrgans sensorials molt eficients. Dins dels bilaterals, hi ha també grups sense cap (bivalves, briozous, equinoderms, etc.), essencialment aquells que són eminentment sèssils, i en què l'animal adult no caça l'aliment activament sinó que deixa que els corrents d'aigua el duguin fins a ell.
El fenomen contrari, la descefalització, s'ha observat en grups com els equinoderms, els briozous, els tunicats, els bivalves, els braquiòpodes i els crustacis. Això limita molt la seva capacitat de trobar aliment i fa que depenguin del flux d'aigua al seu voltant per obtenir nutrients.

## Referències

* ↑ Díaz i Santos, 1998, p. 101.
* ↑ Michelena, Lluch i Baixeras, 2004, p. 44.
* ↑ Díaz i Santos, 1998, p. 102.

## Bibliografia

* Díaz, J.; Santos, T. Zoología: Aproximación evolutiva a la diversidad y organización de los animales (en castellà). Editorial Síntesis, 1998. ISBN 84-7738-591-2.
* Michelena, J. M.; Lluch, J.; Baixeras, J. Fonaments de zoologia. Publicacions de la Universitat de València, 2004. ISBN 9788437058580.
# Casa a la plaça Major de sa Tuna

La Casa a la plaça Major de sa Tuna és una obra de Begur (Baix Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa entre mitgeres de planta rectangular i de planta baixa més pis, closa, amb coberta a dues vessants, fermada amb barana calada d'elements geomètrics (creus i aspes de Sant Andreu unides). Aquesta barana s'uneix a la façana amb unes motlluretes. La façana segueix una composició simètrica de dues finestres en planta baixa i continuades en planta pis per dues obertures del balcó continu aguantat per biguetes i revoltons i que ara s'uneix a la casa dreta veïna amb la seva prolongació. La façana està emmarcada en un refundit escairat, igual que als balcons però sobresortint.
Tota la façana esta encalada i pintada de blanc.
Se li ha afegit una casa a l'esquerra i que és la prolongació de la catalogada. És a la planta baixa d'aquesta, i fent un petit porxo, que hi ha l'entrada a la casa descrita. Antigament s'entrava per una de les finestres de planta baixa, però es modificà.

## Referències

* 1 2 3 «Casa a la plaça Major de sa Tuna». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 9 gener 2019].
# Casa a la plaça Nova, 17 (Sant Hipòlit de Voltregà)

La Casa a la plaça Nova, 17 és una obra de Sant Hipòlit de Voltregà inventariada.

## Descripció

Casa de planta quadrada, d'una planta, dos pisos i golfes. Es tracta d'un habitatge unifamiliar, emplaçat entre les altres cases del segle xix de la Plaça Nova. Té una porta d'accés al centre de la façana, flanquejada per dues columnes i una arcada de mig punt. Totes les obertures segueixen el mateix eix central. Al primer i segon pis s'obre una porta que dona a un balcó i a les golfes hi ha una galeria formada per dues arcades d'arc de mig punt. L'arrebossat del primer i segon pis simula carreus de pedra amb decoració en relleu.

## Història

Aquesta casa constitueix un clar exemple de l'arquitectura de finals del segle xix. Com està protegida per les normes municipals d'urbanisme ha arribat fins als nostres dies sense cap alteració a la façana. El seu estat de conservació és força bo, exceptuant la part més baixa de la façana, que es troba lleugerament deteriorada. Forma part del conjunt remodelat al segle xix, però que pertanyia a l'antiga sagrera de l'església de Sant Hipòlit.

## Referències

* 1 2 «Casa a la plaça Nova, 17». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 6 octubre 2014].
# Oriol (Primórie)

* Per a altres significats, vegeu «Oriol».
Oriol (en rus: Орёл) és un poble (un khútor) del krai de Primórie, a l'Extrem Orient de Rússia, que en el cens del 2010 tenia 10 habitants. Pertany al districte rural de Partizanski.

## Referències

* ↑ Официальный сайт администрации Партизанского района
* ↑ Официальный сайт администрации Новицкого сельского поселения
# Umbraculum

L'umbraculum (del llatí: umbra 'ombra'), conopeu (del llatí: conopeum), ombrellino (mot italià, 'para-sol'), gonfanó o pavelló papal és una peça històrica de la indumentària i insígnies papals, usada en principi per proveir d'ombra al Pontífex Romà. També és conegut com el Pavelló i actualment és un símbol de l'Església Catòlica i l'autoritat papal sobre aquesta. El seu ús actual s'ha estès com a objecte litúrgic a totes les esglésies catòliques d'arreu del món que tenen la consideració de basílica.

## Ús actual

És una mena de para-sol a manera de baldaquí, amb amples ratlles alternades de color daurat i vermell, els colors tradicionals del Pontífex, de fet el blanc no va començar a ser utilitzat per la Santa Seu fins al final de les Guerres Napoleòniques. Actualment es pot trobar a totes les esglésies que ostenten la dignitat de basilical, col·locat de forma visible al costat de l'altar major, i forma part del conjunt d'objectes usats en el culte. Quan el papa visita la basílica, el conopeu és obert. Normalment apareix al costat d'una campaneta, el tintinacle, que anuncia l'arribada del Papa.

## Història

El controvertit papa Borja Alexandre VI va ser el primer que convertí el senzill pavelló papal en un símbol del poder temporal del papat, ja que la reialesa d'aquell temps anava sota pal·li, així un home de cambra del papa portaria el conopeu. El conopeu és part de l'escut d'armes de la Santa Seu en el període de sede vacante, és a dir entre dos pontificats. El conopeu va ser utilitzat per primera vegada com a emblema de l'interregne en les monedes encunyades el 1521, entre els pontificats de Lleó X i Adrià VI
Així mateix l'escut d'armes del Cardenal Camarlenc està envoltat amb les claus de Sant Pere creuades sobre el conopeu papal.

## Referències

* ↑ Galbreath, pàg. 27
* ↑ Galbreath, pàg. 31
* ↑ Galbreath, pàg. 34

## Bibliografia

* Galbreath, Donald Lindsay. Papal Heraldry. Heraldry Today, 1972. ISBN 0-900455-22-5.

## Enllaços externs

* Processó amb conopeu pel capítol col·legiat de la Basílica dels Sants Pere i Pau a Malta
# Diastereòmer

Els diastereòmers o diastereoisòmers són una classe d'estereoisòmers tals, que no són superposables però tampoc són una imatge especular un de l'altre, és a dir, no són enantiòmers.

## Característiques

Els diastereoisòmers difereixen en les seves propietats físiques i químiques.
Dins del grup dels diastereoisòmers es troben els isòmers cis-trans (abans coneguts com a Isòmers Geomètrics), els confòrmers o isòmers conformacionals i, a les molècules amb diversos centres quirals, els isòmers que pertanyen a diferents parelles d'enantiòmers.
Si una molècula té diversos centres quirals obtindrem diastereoisòmers canviant la configuració absoluta d'un dels centres quirals i mantenint la de la resta; Per exemple a l'àcid tàrtric:
Un exemple dels diastereoisòmer cis-trans és l'àcid 2-butenodioíc, el que té 2 dif. estereoisòmers:
En posseir els diastereoisòmers propietats físiques diferents, aquests poden separar-se mitjançant procediments de destil·lació, cristal·lització o cromatografia.

## Vegeu també

* Isòmer
# Taxa de creixement real del PIB

La taxa de creixement real del PIB és el càlcul que permet fer comparacions de desenvolupament econòmic, tant en el temps com entre economies de mides diferents, sense tenir en compte els canvis de preus. Per a calcular-la, el creixement nominal de la variable es corregeix pel creixement de l'Índex Nacional de Preus al Consumidor (INPC) en el mateix període. El creixement del volum del PIB es compta utilitzant dades dels preus de l'any anterior.
El producte interior brut (PIB) és una mesura dels resultats de l'activitat econòmica. És el valor de tots els béns i els serveis produïts menys el valor dels béns i serveis utilitzats per produir-los.

## Sèries

| Zona | 2006 | 2007 | 2008 |
| Catalunya | 3,8 | 3,6 | 0,7 |
| Espanya | 4,0 | 3,6 | 0,9 |
| Zona Euro | 3,0 | 2,7 | 0,6 |
| Unió Europea | 3,2 | 2,9 | 0,8 |
* Unitats: % variació en volum.
* Font: Idescat i Eurostat.
* Àmbits geogràfics:
** La zona euro inclou els països que a cada període en formen part: 2000 (11 països), 2001-2006 (12), 2007 (13), 2008 (15), 2009 (16).
** Unió Europea (27).
* Data d'actualització: 17 de novembre del 2009.

## Vegeu també

* Valor nominal i valor real

## Referències

* ↑ «Calculo_EOFP» (en castellà). Hacienda México.

## Enllaços externs

* Dades a Idescat
# Estació de trens de Kayl

L'estació de trens de Kayl (en luxemburguès: Gare Keel; en francès: Gare de Kayl, en alemany: Bahnhof Kayl) és l'estació de trens de la ciutat de Kayl al sud-oest de Luxemburg. La companyia estatal propietària és Chemins de Fer Luxembourgeois. L'estació està situada en el ramal ferroviari de la línia 60 CFL, que connecta la ciutat de Luxemburg amb les Terres Roges al sud del país. Kaly és la primera parada del ramal de la línia principal d'un ramal que condueix cap a Rumelange.

## Servei

Kayl rep els serveis ferroviaris pels trens de Regionalbahn (RB) i Regional Express (RE) amb relació entre la Ciutat de Luxemburg - Noertzange - Rumelange (línea 60b).

## Referències

* ↑ «Horaris L60b» (PDF). cfl.lu/. Arxivat de l'original el 2015-09-23. [Consulta: 24 novembre 2015].

## Vegeu també

* Llista d'estacions de trens de Luxemburg

## Enllaços externs

* Kayl Arxivat 2014-12-21 a Wayback Machine.
* Gare Kayl
| Direcció precedent | Parada precedent | Trens | Trens | Trens | Parada següent | Direcció següent |
| Luxemburg | Noertzange | | RE Chemins de Fer Luxembourgeois Línia 60b | | Tétange | Rumelange |
| Noertzange | Noertzange | | RB Chemins de Fer Luxembourgeois Línia 60b | | Tétange | Rumelange |
# Robbie Brightwell

Robbie Brightwell (Rāwalpindi, 27 d'octubre de 1939 - 6 de març de 2022) fou un atleta anglès, especialista en curses de velocitat, que va competir durant les dècades de 1950 i 1960. Es casà amb la també atleta Ann Packer.
Brightwell va néixer a Rāwalpindi, a l'Índia Britànica, però es va traslladar al Regne Unit amb la seva família el 1946. El 1960 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Roma, on disputà dues proves del programa d'atletisme. Fou cinquè en la cursa dels 4×400 metres, mentre en els 400 metres quedà eliminat en semifinals. Quatre anys més tard, als Jocs de Tòquio, tornà a disputar dues proves del programa d'atletisme. Guanyà la medalla de plata en els 4×400 metres, formant equip amb Tim Graham, Adrian Metcalfe i John Cooper, mentre els 400 metres fou quart.
En el seu palmarès també destaquen dues medalles al Campionat d'Europa d'atletisme de 1962, d'or en els 400 metres i de plata en els 4x400 metres, i dues medalles de plata als Jocs de la Commonwealth de 1962, en les 440 iardes i 4x440 iardes. A nivell nacional guanyà el campionat britànic de l'AAA de les 440 iardes el 1962 i 1964.

## Millors marques

* 400 metres. 45.6" (1962)
* 800 metres. 1' 47.4" (1964)

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Robbie Brightwell». [Consulta: 9 gener 2022].
* ↑ «Medallistes per prova». rfea.es. Federació Espanyola d'Atletisme. Arxivat de l'original el 26 d’octubre 2020. [Consulta: 13 maig 2020].
* ↑ «European Championships (Men)». [Consulta: 29 novembre 2021].
* ↑ «Robert Ian Brightwell | Commonwealth Games Federation» (en anglès). Arxivat de l'original el 2021-05-01. [Consulta: 9 gener 2022].
* ↑ «AAA Championships (Men)». [Consulta: 9 gener 2022].
* ↑ «Track and Field Statistics». [Consulta: 9 gener 2022].
# Resolució 2431 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2431 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou adoptada per unanimitat el 30 de juliol de 2018. El Consell va acordar ampliar el mandat de la Missió de la Unió Africana a Somàlia (AMISOM) fins al 31 de maig de 2019, alhora que decideix reduir els efectius de personal uniformat de la missió a 20.626 efectius el 28 de febrer de 2019 i autoritzar a la missió a desplegar un mínim de 1.040 agents de policia el 21 de maig de 2019 per tal de traspassar gradualment les responsabilitats de seguretat a les forces de seguretat de Somàlia fins al desembre de 2012. També demana a la Unió Africana un pla detallat per a la reducció del personal uniformat. alhora que fa una crida als membres de les Nacions Unides per al finançament addicional i assistència tècnica de la missió.

## Referències

* ↑ Unanimously Adopting Resolution 2431 (2018), Security Council Extends Mandate Of African Union Mission in Somalia, Authorizes Troop Reduction, un.org, 30 de juliol de 2018

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2401 a la 2500 (2018 -)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 2435 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2435 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 13 de setembre de 2018. Després d'examinar les resolucions 2366 i 2367 (2017), el Consell va acordar ampliar el mandat de la Missió de Verificació de les Nacions Unides a Colòmbia fins al setembre de 2019.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2401 a la 2500 (2018 -)

## Referències

* ↑ Security Council Unanimously Adopts Resolution 2435 (2018), Extending Mandate of United Nations Verification Mission in Colombia until September 2019, un.org, 13 de setembre de 2018

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 2437 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2437 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou adoptada per unanimitat el 3 d'octubre de 2018. Després de condemnar qualsevol acte de contraban i tràfic de persones a Líbia, i reiterant les resolucions 2240 (2015), 2312 (2016) i 2380 (2017), el Consell decideix renovar per un any la seva autorització als Estats membres de les Nacions Unides a inspeccionar en alta mar els vaixells procedents de les costes de Líbia si tenen sospites fundades de tràfic de persones o contraban d'immigrants, alhora que dona suport a l'EU Navfor Med Sophia.

## Referències

* ↑ Security Council Renews Authorization for States to Inspect Vessels Suspected of Smuggling Migrants off Libya’s Coast, Adopting Resolution 2437 (2018), un.org, 3 d'octubre de 2018

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2401 a la 2500 (2018 -)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 2439 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2439 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou adoptada per unanimitat el 30 d'octubre de 2018. Després de reiterar la seva preocupació per la situació humanitària a la República Democràtica del Congo, el Consell hi condemna els atacs dels grups armats estrangers i nacionals i el seu paper en l'exacerbació del brot del virus d'Ebola al país. Alhora exigeix el ple accés per al personal humanitari i mèdic que treballa per l'erradicació del virus, recorda les autoritats congoleses la seva responsabilitat de protegir la població del país i exigeix a les ADF el cessament immediat de les hostilitats.

## Referències

* ↑ Adopting Resolution 2439 (2018), Security Council Condemns Attacks by Armed Groups in Democratic Republic of Congo Jeopardizing Response to Ebola Outbreak, un.org, 30 d'octubre de 2018

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2401 a la 2500 (2018 -)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 2433 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2433 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou adoptada per unanimitat el 30 d'agost de 2018. Després de reconèixer la importància del seu paper en l'estabilització a la zona, el Consell va ampliar el mandat de la Força Provisional de les Nacions Unides al Líban (UNIFIL) per un any fins al 31 d'agost de 2019, i va demanar al secretari general de les Nacions Unides que presenti una avaluació de les recomanacions sobre fer dintre de sis mesos, fomentant alhora el desplegament al Líban un regiment i un patruller d'alta mar a la zona d'operacions de la UNIFIL com a forma de promoure al govern libanès exercir la seva sobirania, en aplicació de la Resolució 1701 (2006).
El Consell també va reafirmar la necessitat d'un desplegament efectiu de les Forces Armades del Líban al sud del Líban i a les aigües territorials a un ritme accelerat, alhora que ha posat èmfasi en la necessitat de millorar la gestió de recursos de la UNIFIL i insta a les parts a garantir-li llibertat de moviments i accés a la Línia Blava.

## Referències

* ↑ Nations unies - adoption de la résolution 2433 renouvelant le mandat de la FINUL (30 août 2018) Arxivat 2018-09-05 a Wayback Machine., al webd e l'ambaixada de França d l'Equador, 31 d'agost de 2018
* ↑ Unanimously Adopting Resolution 2433 (2018), Security Council Extends Mandate of United Nations Force in Lebanon, Calls on Government to Increase Naval Capacity, un.org, 30 d'agost de 2018

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2401 a la 2500 (2018 -)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Rhacophorus georgii

Rhacophorus georgii és una espècie de granota que es troba a Indonèsia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Iskandar, D. & Mumpuni 2004. Rhacophorus georgii. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 9 de gener de 2008.
# Riervescemont

Riervescemont és un municipi francès situat al departament del Territori de Belfort i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 72 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Riervescemont era de 72 persones. Hi havia 20 famílies de les quals 8 eren parelles sense fills, 8 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 48 habitatges, 25 eren l'habitatge principal de la família, 19 eren segones residències i 4 estaven desocupats. 45 eren cases i 1 era un apartament. Dels 25 habitatges principals, 23 estaven ocupats pels seus propietaris, 1 estava llogat i ocupat pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 4 tenien tres cambres, 9 en tenien quatre i 12 en tenien cinc o més. 17 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 6 habitatges hi havia un automòbil i a 16 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Riervescemont el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 8 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 8 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 43 persones, 26 eren actives i 17 eren inactives. Les 26 persones actives estaven ocupades(17 homes i 9 dones).. De les 17 persones inactives 6 estaven jubilades, 4 estaven estudiant i 7 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa financera.
L'any 2000 a Riervescemont hi havia 5 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Riervescemont a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Riervescemont a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Rudi Vata

Rudi Vata (Shkodër, Albània, 13 de febrer de 1969) és un exfutbolista albanès. Va disputar 59 partits amb la selecció d'Albània.

## Referències

* ↑ rsssf
* ↑ National Football Teams
# Rudi García

Rudi García (nascut el 20 de febrer de 1964) és un exfutbolista i actualment entrenador de futbol.

## Palmarès
### Com a entrenador
#### Lille OSC

* 1 Lliga francesa: 2010-11.
* 1 Copa francesa: 2010-11.

## Enllaços externs

* «Rudi Garcia» (en francès). L'Équipe. Arxivat de l'original el 2012-01-01. [Consulta: 25 novembre 2015].
* «Rudi Garcia». transfermarkt.es.
# Rudi Fischer

Rudi Fischer nascut Rudolf Fischer va ser un pilot de curses automobilístiques suís que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Rudi Fischer va néixer el 19 d'abril del 1912 a Stuttgart, Alemanya. Va morir el 30 de desembre del 1976 a Lucerna, Suïssa.

## A la F1

Va debutar a la segona temporada de la història del campionat del món de la Fórmula 1, l'any 1951, disputant el 27 de maig del 1951 el GP de Suïssa, que era la prova inicial de la temporada.
Rudi Fischer va participar en un total de vuit curses (amb dos podis) puntuables pel campionat de la F1, repartides al llarg de dues temporades a la F1, les que corresponen als anys 1951 i 1952.
Fischer va competir i guanyar en nombroses proves automobilístiques fora de la F1.

## Resultats a la F1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | Posició | Punts |
| 1951 | Ferrari | Ferrari | Ferrari | SUI 11 | 500 | BEL | FRA | GBR | ALE 6 | ITA | ESP | - | 0 |
| 1952 | Ferrari | Ferrari | Ferrari | SUI 2 | 500 | BEL | FRA 11 | GBR 13 | ALE 3 | HOL | ITA Ret | 4t | 10 |

### Resum

| Curses | Victòries | Pòdiums | Poles | Voltes ràpides | Punts |
| 8 | 0 | 2 | 0 | 0 | 10 |
# Roca del Mill (desambiguació)

«Roca del Mill» té aquests significats:
* Roca del Mill, muntanya de 671 m que de Lluçà (Osona).
* Serrat de la Roca del Mill, muntanya de 694 m de Lluçà (Osona).
* Tossal de la Roca del Mill, muntanya de 721 m de l'Espunyola (Berguedà).
# Robert Mouynet

Robert Mouynet (25 de març de 1930) és un exfutbolista francès.

## Selecció de França

Va formar part de l'equip francès a la Copa del Món de 1958 però no hi disputà cap partit.

## Referències

* ↑ Robert Mouynet profile at footballdatabase.eu