OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Copa Ibèrica d'hoquei sobre patins

La Copa Ibèrica d'hoquei sobre patins (en portuguès: Taça Ibérica de Hóquei em Patins) fou una competició internacional entre clubs de la Federació Espanyola i Portuguesa de Patinatge, creada la temporada 1999-00. De caràcter anual, estava recolzada pel Comitè Europeu d'Hoquei sobre patins. Hi participaven els campions de l'OK Lliga i de la Lliga portuguesa de la temporada anterior, disputant una eliminatòria final a doble partit. Només es van disputar tres edicions, essent el Futbol Club Barcelona el campió en totes les edicions.

## Palmarès

* En negreta = Equip guanyador
* (1) = Nombre de campionats
* 1-1 = Marcador campió-subcampió
* Nota: Noms dels equips segons l'època
| Edició | Temporada | Data | Campió | Res. | Subcampió | Seu |
| I | 1999-00 | 30-10-1999 | FC Barcelona (1) | 9-6 | FC Porto | Palau Blaugrana, Barcelona |
| I | 1999-00 | 13-11-1999 | FC Barcelona (1) | 2-4 | FC Porto | Pavelló das Antas, Porto |
| II | 2000-01 | 05-11-2000 | FC Barcelona (2) | 1-0 | FC Porto | Pavelló de Ponte do Lima, Porto |
| II | 2000-01 | 26-11-2000 | FC Barcelona (2) | 8-2 | FC Porto | Palau Blaugrana, Barcelona |
| III | 2001-02 | 03-11-2001 | FC Barcelona (3) | 3-4 | OC Barcelos | Pavelló Municipal de Barcelos |
| III | 2001-02 | 11-11-2001 | FC Barcelona (3) | 4-3 | OC Barcelos | Palau Blaugrana, Barcelona |

## Palmarès

| Equip | Campió | Subcampió | Finals | Anys campió | Anys subcampió |
| Futbol Club Barcelona | 3 | 0 | 3 | 1999-00, 2000-01, 2001-02 | — |
| Futebol Clube do Porto | 0 | 2 | 2 | — | 1999-00, 2000-01 |
| Óquei Clube de Barcelos | 0 | 1 | 1 | — | 2001-02 |

## Referències

* ↑ «Nace la Copa Ibérica». Mundo Deportivo, 03-09-2022. [Consulta: 1r agost 2022].
* ↑ Gallén, Carles. «Centenaria con goleada». Mundo Deportivo, 31-10-1999. [Consulta: 1r agost 2022].
* ↑ Miranda, José Carlos. «El Barcelona conquista con gran autoridad la primera Copa Ibérica». Mundo Deportivo, 14-11-1999. [Consulta: 1r agost 2022].
* ↑ «El Barça cae ante el Oporto en un partido sin ningún incidente». Mundo Deportivo, 06-11-2000. [Consulta: 1r agost 2022].
* ↑ Dantas, Isabel; Garcia, Gregorio. «Taça Ibérica: Barcelona goleia (8-2) FC Porto e arrebata troféu». Record, 27-11-2000. [Consulta: 1r agost 2022].
* ↑ «El Barça sale reforzado de la pista del Barcelos». Mundo Deportivo, 04-11-2001. [Consulta: 1r agost 2022].
* ↑ Pérez, Lluís Carles. «El Barça logra su primer título». Mundo Deportivo, 12-11-2001. [Consulta: 1r agost 2022].
# Cristal·litzador

Un cristal·litzador és un recipient de vidre de base ampla i poca alçada. Permet cristal·litzar substàncies. També es pot usar com contenidor. La seva forma afavoreix una més ràpida evaporació del líquid dissolvent de la substància.
Equipament de laboratori de química :
# Corretja (estri)

La corretja és una banda o llenca de cuir, pell, roba o, modernament, teixits artificials, que serveix per a cenyir, sostenir, tibar, etc. Hi ha moltes formes de corretja, per a molts propòsits diferents. Molts tipus de corretja manquen de nom específic i es designen pel nom genèric, corretja; per exemple, les corretges d'una motxilla o d'un sarró.
Endemés, hi ha corretges que tenen nom específic, el qual s'usa sempre, en comptes del genèric corretja, per a la precisió expressiva, imprescindible en el context. Per exemple, la corretja dissenyada per a dur entorn de la cintura del cos humà rep el nom particular de cinturó o cinyell. En certs camps d'activitat s'anomena cingla la mena de corretja dissenyada per a sostenir pesos considerables. La regna és la corretja que és part d'una brida i amb què es governa el cavall. Etc., etc.
Un conjunt de corretges s'anomena corretjam; per exemple, el corretjam que forma part de l'equipament militar o paramilitar.
En significat metafòric, tenir corretja significa tenir capacitat de sofrir burles o jangles feixugues.

## Galeria

* Corretja de cistella
* Sivella de corretja
* Ajust de corretja postmedieval
* Unió de corretja de l'edat de ferro

## Referències

* ↑ Diccionario de Arte I. Barcelona: Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.139. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 28 novembre 2014].
Viccionari
# Cupido (satèl·lit)

Cupido, també conegut com a Urà XXVII (designació provisional S/2003 U 2), és un satèl·lit interior d'Urà. Va ser descobert per Mark Showalter i Jack J. Lissauer el 2003 utilitzant el Telescopi espacial Hubble. Va ser anomenat en honor d'un personatge de l'obra de teatre de William Shakespeare Timó d'Atenes.
És el més petit dels tres satèl·lits interiors d'Urà i s'estima que només fa 18 km de diàmetre. Això i la seva fosca superfície el van fer massa tènue per ser detectat per les càmeres del Voyager 2 durant el seu sobrevol d'Urà el 1986.
L'òrbita de Cupido només difereix 863 km de la del major satèl·lit Belinda. A diferència de Mab i Perdita, satèl·lits d'Urà també descoberts el 2003, no sembla que estigui pertorbat.
No s'ha de confondre amb l'asteroide (763) Cupido.

## Referències

* 1 2 3 4 «NASA FACTS» (en anglès). NASA.
* ↑ URL de la referència: https://ssd.jpl.nasa.gov/?sat_phys_par. Data de consulta: 5 setembre 2020.
* ↑ Showalter, M. R.; Lissauer, J. J. «IAU Circular No. 8209», 25-09-2003. [Consulta: 5 agost 2006].
* ↑ «Planet and Satellite Names and Discoverers». Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology, 21-07-2006. [Consulta: 5 agost 2006].

## Enllaços externs

* Hubble Uncovers Smallest Moons Yet Seen Around Uranus (anglès)
# Cristiano Citton

Cristiano Citton (Romano d'Ezzelino, Vèneto, 25 d'octubre de 1974) va ser un ciclista italià que va destacar especialment en el Ciclisme en pista on va aconseguir els majors èxits.
Del seu palmarès destaquen dos Campionat del món de persecució per equips.

## Palmarès en pista

* 1996
** Campió del Món en Persecució per equips (amb Adler Capelli, Andrea Collinelli i Mauro Trentini)
* 1997
** Campió del Món en Persecució per equips (amb Adler Capelli, Andrea Collinelli i Mario Benetton)
** 1r als Sis dies de Bassano del Grappa (amb Andrea Collinelli)

### Copa del Món

* 1998
** 1r a Hyères, en Persecució per equips
* 2000
** 1r a Torí, en Persecució per equips

## Palmarès en ruta

* 1996
** 1r a l'Olympia's Tour i vencedor d'una etapa
* 1997
** 1r al Gran Premi della Liberazione
** Vencedor d'una etapa de l'Olympia's Tour

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Cristiano Doni

Cristiano Doni (Roma, 1 d'abril de 1973) és un futbolista italià, que ocupa la posició de migcampista atacant.
Després de militar a diversos equips modestos, hi debuta a la Série A a la campanya 98/99, a les files de la Brescia Calcio. Eixe any fitxa per l'Atalanta Bergamo, club en el qual ha passat la major part de la seua carrera esportiva. A la primera etapa, de cinc anys, hi va sumar 55 gols en 145 partits. Després d'una estada a la Sampdoria i al RCD Mallorca, de la primera divisió espanyola, el 2005 retorna al club de Bergamo, on ha marcat 34 gols en 79 partits.
Ha estat internacional amb la selecció italiana en set ocasions, tot marcant un gol. Hi va participar en el Mundial del 2002.

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial
* Fitxa del jugador Arxivat 2010-01-13 a Wayback Machine.
# Cuscús de l'illa Woodlark

El cuscús de l'illa Woodlark (Phalanger lullulae) és una espècie de marsupial de la família dels falangèrids. És endèmic de Papua Nova Guinea, més concretament a Madau i l'illa Woodlark.

## Referències

* ↑ Groves, Colin. Wilson, D. E.; Reeder, D. M. (editors). Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Johns Hopkins University Press, 2005, pàg. 46. ISBN 0-801-88221-4. (anglès)
* ↑ Leary, T.; Singadan, R.; Menzies, J.; Helgen, K.; Wright, D.; Allison, A.; Hamilton, S. Phalanger lullulae. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 28 desembre 2008.
Espècies vivents de diprotodonts :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Metatheria :
Subordre Vombatiformes :
Subordre Phalangeriformes (continua més avall) :
Subordre Phalangeriformes (continua més amunt) :
Subordre Macropodiformes (continua més avall) :
Subordre Macropodiformes (continua més amunt) :
# Còdexs mexiques

Els còdexs mexiques (en náhuatl: Mēxihcatl āmoxtli?) (pronunciació: meːˈʃiʔkatɬ aːˈmoʃtɬi) són documents escrits en l'era colonial asteca; còpia de documents perduts que daten de l'època precolombina; són el Còdex borbònic, el Còdex Mendocino, la Tira de la peregrinació o Còdex Boturini i la Matrícula de tributs. Aquests còdexs són la millor font primària que es té de la cultura asteca, i revelen com era la vida religiosa, social i econòmica dels antics mexicans. Aquests difereixen dels còdexs europeus en el seu contingut altament pictòric i perquè no estan destinats a simbolitzar narracions parlades o escrites.
Aquests còdexs no tenen exclusivament pictogrames asteques, sinó també en náhuatl clàssic, en castellà i ocasionalment en llatí. Encara que actualment es té accés a molt pocs còdexs anteriors a la conquesta espanyola de Mèxic, se sap que l'ofici de tlacuilo va canviar considerablement amb la cultura colonial. Avui dia, els acadèmics compten amb accés a una col·lecció de còdexs i documents del llenguatge náhuatl de l'època colonial, que constitueixen el text fundacional de la nova filologia d'aquesta llengua, i s'utilitzen per a crear treballs acadèmics des del punt de vista indígena. Els còdexs mexiques també es poden definir com dibuixos, ja que els mexiques escrivien d'aquesta manera, que rep el nom d'escriptura pictogràfica.

## Codex Borbonicus

El Còdex Borbònic és un còdex mexica de començaments de l'època colonial espanyola; va ser realitzat en paper amate i plegat en forma d'acordió. Els seus fulls mesuren aproximadament 39 x 39,5 cm. Va estar guardat en el monestir de l'Escorial fins a la Guerra de la Independència. Després va arribar a França de manera desconeguda amb els primers i últims fulls arrencats. El 1826 va ser comprat per la biblioteca de la Cambra dels diputats de París. El còdex deu el seu nom al palau Borbó, on es conserva. El 2004, Maarten Jansen i Gabina Aurora Pérez van proposar canviar el nom del còdex a Codex Cihuacóatl, en honor de la dea Cihuacóatl.

## Codex Mendoza

El Còdex Mendoza és un còdex de manufactura mexica, fet en els anys 1540 en paper europeu. Posterior a la conquesta de Mèxic, va ser elaborat per tlacuilos mexiques, que van emprar el sistema pictoglífic antic sobre un format de tipus biombo. Després, un escriba espanyol hi va afegir glosses en escriptura alfabètica i en castellà, interpretant el que hi havia plasmat amb ajuda d'intèrprets indígenes. Deu el seu nom al fet que va ser encarregat pel primer virrei de Nova Espanya, Don Antonio de Mendoza i Pacheco.

## Vegeu també

* Còdexs maies.
* Glif maia.
* Escriptura mexica.
* Còdex mesoamericà.

## Referències

* ↑ Elizabeth Hill Boone, "Pictorial Documents and Visual Thinking in Postconquest Mexico". p. 158.
* ↑ Barbara E. Mundy, "Indigenous Dances in Early Colonial Mexico City," in ‘’Festivals & Daily Life in the Arts of Colonial Latin America, 1492-1850: Papers from the 2012 Mayer Center Symposium at the Denver Art Museum’’, edited by Donna Pierce. Denver: Denver Art Museum 2014, pp. 20-26.

## Enllaços externs

* Còdex borbònic — Foundation for the Advancement of Mesoamerican Studies Inc.
# Cova dels Cavalls

La cova dels Cavalls és una cova prehistòrica amb pintures rupestres situada al barranc de la Valltorta, al municipi de Tírig (Alt Maestrat, País Valencià). La descobrí al 1917 Albert Roda, i aquest mateix any l'estudiaren Hugo Obermaier i Paul Wernert. La declararen Monument historicoartístic el 1924. i Patrimoni de la Humanitat el 1998.

## Descripció

És una gran cova d'abric situada a la Roca de les Estàbigues, al marge esquerre del barranc de la Valltorta, dins del terme de Tírig i a uns 500 msnm. La principal escena pintada a la roca, una de les més divulgades de l'art plàstic de l'arc mediterrani de la península Ibèrica, es coneix com la Cacera de cérvols: una bandada de nou cérvols, quasi totes cérvoles i cries, en intentar escapar d'uns batedors s'acosten a quatre arquers que els disparen i en fereixen a algunes. Moltes de les pintures foren destruïdes en la dècada de 1920, i només se'n salvà un sol arquer, dipositat a la Casa Museu Duran i Sanpere de Cervera (Lleida).
L'any 1917, quan es va produir el seu descobriment, existien a l'abric 57 figures en estat de conservació desigual. En anys posteriors l'abric va patir els efectes del vandalisme, amb l'arrancada i destrucció de nombroses figures. El 1994 van fer una campanya de restauració i documentació. El 1998, una nova campanya de restauració permeté millorar l'estat de conservació de la cova, que s'havia deteriorat perillosament.

## Referències

* ↑ H. Obermaier i P. Wernert «Les pintures rupestres del barranc de la Valltorta (Tírig)». Comisión de Investigaciones Paleontológicas y Prehistóricas. Madrid, 23, 1919.
* 1 2 3 «Cavalls, cova dels». A: Gran Enciclopèdia Temàtica del País Valencià. Història. Editorial Premsa Valenciana, 2009.
* ↑ Patrimoni de la Humanitat 1998.

## Vegeu també

* Art rupestre de l'arc mediterrani de la península Ibèrica.
* Prehistòria al País Valencià.

## Enllaços externs

* Martínez Valle, Rafael; Villaverde Bonilla. La cova dels Cavalls en el Barranc de la Valltorta. Valencia: Generalitat Valenciana, 2002 (Monografías del Instituto de Arte Rupestre).
* «La Valltorta - Arte rupestre levantino, Patrimonio de la humanidad». Turismo de Castellón.
# Cova dels Canelobres

La cova dels Canelobres està situada a Busot (l'Alacantí), a 23 km de la ciutat d'Alacant i a 39 km de Benidorm. Es troba a 700 m d'altitud i a la falda septentrional del Cabeçó d'Or. Dins de la cova, hi ha una de les voltes més altes de la península Ibèrica, d'uns 70 m, similar a la d'una catedral. Durant la seua visita, es poden admirar les formes capritxoses que han anat prenent les diferents concrecions, tals com: canelobres, meduses, orgues i multitud de formes espectaculars.
La sala visitable és un espai de més de 80.000 m³, al qual s'accedix a través d'un túnel obert durant la Guerra civil, d'uns 45 m de llarg. Les altres sales estan reservades als espeleòlegs.
Dins, la primera impressió és la grandiositat i l'altura de la seua volta. A vegades, les seues condicions acústiques i ambientals s'aprofiten per a espectacles amb la música com a protagonista. La visita guiada descendix fins a un conjunt conegut com la Sagrada Família, en la qual destaca una columna de més de 25 m.
Més endavant, al centre de la sala, es contempla l'estalagmita anomenada el Canelobre, de més de 100.000 anys d'antiguitat; a més, es pot veure una descomunal colada que cobrix pràcticament tot el lateral de la sala. En baixar al fons, s'aprecia tota l'altura de la volta.
Són destacables de la cova, a més de les dimensions, els abundants exemples d'espeleotemes que s'hi poden trobar: estalactites i estalagmites, columnes, meduses, colades, i fins i tot d'excèntriques.

## Referències

* 1 2 3 «cova dels Canelobres | enciclopèdia.cat». [Consulta: 27 desembre 2017].
* 1 2 3 «Cuevas de Canelobre. Busot, Alicante | Turismo Busot» (en castellà). Busot, 10-05-2016. Arxivat de l'original el 2017-12-27 [Consulta: 27 desembre 2017]. Arxivat 2017-12-27 a Wayback Machine.
# Cova del coll Verdaguer

La cova del Coll Verdaguer és una cavitat d'origen càrstic que es troba al terme municipal de Cervelló (Baix Llobregat), tot i que es troba més propera al municipi de Vallirana. Les excavacions arqueològiques han estat coordinades per un equip multidisciplinar de la Universitat de Barcelona encapçalades per Montserrat Sanz i Joan Daura Luján

## Troballes

La cavitat ha estat un important jaciment arqueològic utilitzat en el Plistocè pels neandertals i carnívors, entre els quals destaquen els linxs i les guineus. El principal agent acumulador va ser la hiena. Son també significatives les restes de micromamifers. Els neandertals van deixar evidència del seu poblament en forma d'indústria lítica, i es tractaria de llocs freqüentats pels mateixos grups que la Cova del Rinoceront i Cova del Gegant.

## Referències

* ↑ Daura, J.; Sanz, M.; Allué, E.; Vaquero, M.; López-García, J. M. «Palaeoenvironments of the last Neanderthals in SW Europe (MIS 3): Cova del Coll Verdaguer (Barcelona, NE of Iberian Peninsula)». Quaternary Science Reviews, 177, 01-12-2017, pàg. 34–56. DOI: 10.1016/j.quascirev.2017.10.005. ISSN: 0277-3791.
* ↑ Sanz, Montserrat; Daura, Joan; Égüez, Natalia; Brugal, Jean-Philip «Not only hyenids: A multi-scale analysis of Upper Pleistocene carnivore coprolites in Cova del Coll Verdaguer (NE Iberian Peninsula)». Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology, 443, 01-02-2016, pàg. 249–262. DOI: 10.1016/j.palaeo.2015.11.047. ISSN: 0031-0182.
* ↑ Gabucio, Maria Joana; Sanz, Montserrat; Daura, Joan «Lynxes and foxes among hyenas, bears and humans. Unit 3 of the Cova del coll Verdaguer Upper Pleistocene site (Barcelona, Iberian Peninsula)». Quaternary Science Reviews, 333, 01-06-2024, pàg. 108671. DOI: 10.1016/j.quascirev.2024.108671. ISSN: 0277-3791.
* ↑ Sanz, Montserrat; Daura, Joan «Carnivore involvement in bone assemblages based on taphonomic and zooarchaeological analyses of Cova del Coll Verdaguer site (Barcelona, Iberian Peninsula)» (en anglès). Historical Biology, 30, 6, 18-08-2018, pàg. 807–820. DOI: 10.1080/08912963.2017.1351561. ISSN: 0891-2963.
* ↑ López-García, Juan Manuel; Blain, Hugues-Alexandre; Fagoaga, Ana; Bandera, Christian Sánchez; Sanz, Montserrat «Environment and climate during the Neanderthal-AMH presence in the Garraf Massif mountain range (northeastern Iberia) from the late Middle Pleistocene to Late Pleistocene inferred from small-vertebrate assemblages». Quaternary Science Reviews, 288, 15-07-2022, pàg. 107595. DOI: 10.1016/j.quascirev.2022.107595. ISSN: 0277-3791.
# DDW

DDW té els següents significats:
* Dutch Design Week, festival anual de disseny celebrat a Eindhoven, als Països Baixos
* Aigua lleugera (del seu nom en anglès Deuterium-Depleted Water), aigua que conté una concentració de deuteri inferior a la normal
# Datta (rei)

* Per a altres significats, vegeu «Datta».
Datta (Walpiti Wasidata o Dantamana) fou rei d'Anuradhapura (Sri Lanka) del 689 al 691. El Mahavansa explica que era un príncep de sang reial i fou posat al tron a la mort d'Aggabodhi IV pel cap militar tàmil Pottha-kuttha que havia assolit el poder efectiu fent empresonar als que se li podien oposar, quan es va adonar que ell no seria acceptat com a rei al no ser de raça singalesa. El cap militar va preservar però el poder autentic.
Datta va construir un vihara que va portar el seu nom.
Va morir al cap de dos anys de regnat. Llavors Pottha-kuttha va posar al tron a Unhanagara Hattha Datha o Hununaru Riandalu (a vegades esmentat com Hattha Datha II, perquè el nom original del rei Dathopa Tissa I era també Hattha Datha que hauria estat el I).

## Referències

* Outlines of Ceylon history, per Donald Obeyesekere, "Times of Ceylon", Colombo, 1911.
# Cradle Snatchers

Cradle Snatchers és una pel·lícula muda de comèdia estatunidenca del 1927 dirigida per Howard Hawks. La pel·lícula està basada en l'obra teatral homònima de Russell Medcraft i Norma Mitchell de 1925 que van protagonitzar Mary Boland, Edna May Oliver, Raymond Hackett, Gene Raymond i Humphrey Bogart. A la Biblioteca del Congrés dels Estats Units hi ha una còpia incompleta, falta part del rodet 3 i de tot el rodet 4.
La pel·lícula es va tornar a fer més tard com a Why Leave Home? (1929).

## Trama

Tres mestresses de casa de mitjana edat i infeliços donen una lliçó als seus marits adúlters iniciant relacions amb joves d'edat universitària durant l'edat del jazz.

## Repartiment

* Louise Fazenda com a Susan Martin
* Ethel Wales com Ethel Drake
* Dorothy Phillips com a Kitty Ladd
* J. Farrell MacDonald com a George Martin
* Franklin Pangborn com a Howard Drake
* William B. Davidson com a Roy Ladd
* Joseph Striker com a Joe Valley
* Nick Stuart com a Henry Winton
* Arthur Lake els Oscars
* Diane Ellis com Ann Hall (facturada Dione Ellis)
* Sammy Cohen com Ike Ginsberg
* Tyler Brooke com a osteòpata

## Referències

* ↑ Progressive Silent Film List: The Cradle Snatchers at silentera.com
* ↑ The Library of Congress American Silent Feature Film Survival Catalog: The Cradle Snatchers
* ↑ The AFI Catalog of Feature Films: The Cradle Snatchers
* ↑ American Film Institute. The American Film Institute Catalog of Motion Pictures Produced in the United States. F2. University of California Press, 1997, p. 898 (1921-1930). ISBN 0-520-20969-9.

## Enllaços externs

* Press or lobby advert
# Cracolândia

Cracolândia és la denominació popular d'un barri de la ciutat de São Paulo, notori per l'alta incidència de narcotràfic i ús de fàrmacs en públic. És localitzat a la zona central de la ciutat, a prop de l'Estació da Luz.

## Història recent

Des de 2005, l'ajuntament ha tancat els bars i els hotels associats amb el narcotràfic i la prostitució, va desplaçar els sensesostre, i va incrementar la presència policial amb l'intent de reduir el narcotràfic a Cracolândia. Centenars de construccions van ser catalogades d'utilitat pública en una àrea de 1,1 milions de peus quadrats i van ser expropriats. L'objectiu del projecte era augmentar l'atractiu del barri a negocis privats.
El 2007, l'ajuntament de São Paulo va llançar un programa anomenat Nova Luz (referint-se a la zona més amplia al voltant de l'Estació da Luz) per tal de promoure el canvi a la zona. Entre les mesures proposades, desgravacions fiscals, especialment sobre impostos immobles, per estimular la renovació de façades d'edificis, que generalment no tenien manteniment.
Crítics amb aquest programa, tanmateix, el va reclamar que tinguessin una base en moviments d'higiene social, destacant que les renovacions en edificis, parcs, i carrers no anaven acompanyades d'assistència cap als grups vulnerables que vivien o treballaven en el barri, que van ser expulsats. Els sensesostre van ser desplaçats, els que recollien escombraries van ser amenaçats, i usuaris i dependents de cocaïna es van quedar sense un lloc per reunir-se, i van acabar vagant per barris propers.

## Referències

* ↑ «Cracolândia é fruto da degradação do centro da cidade» (en portuguès). .
* ↑ «Estabelecimento que reformar fachada terá isenção de IPTU, confirma Kassab». www1.folha.uol.com.br.
* ↑ «Carta Maior - O Portal de Esquerda» (en portuguès). .
# Csaba Kőrösi

Csaba Kőrösi (Szeged, 1958) és un diplomàtic hongarès que actualment exerceix com a president de la 78a Assemblea General de les Nacions Unides. Anteriorment va ser director de Sostenibilitat Ambiental a l'Oficina del President d'Hongria.

## Biografia

Va néixer a Szeged, Hongria, el 1958, i va formar-se a l'Institut de Relacions Internacionals de Moscou, a l'Institut de Relacions Internacionals de la Universitat de Leeds, a l'Institut Truman d'Estudis de l'Orient Mitjà a la Universitat Hebrea de Jerusalem i a la Harvard Kennedy School.

## Carrera

Kőrösi es va incorporar com a diplomàtic al Ministeri d'Afers Exteriors del seu país el 1983 i va servir a diverses destinacions com ara Grècia, Israel i Líbia. També va ser el representant permanent d'Hongria davant de les Nacions Unides i va exercir com a vicepresident de l'Assemblea General entre 2011 i 2012. Va ser vice-secretari d'Estat responsable de la política de seguretat, la diplomàcia multilateral i els drets humans abans de ser nomenat Director de Sostenibilitat Ambiental a l'Oficina del President d'Hongria.
El 7 de juny de 2022, Kőrösi va ser escollit com a president de l'Assemblea General de les Nacions Unides succeïntt l'anterior president, Abdulla Shahid.

## Referències

* 1 2 3 4 UN News, "Solidarity, sustainability, science, will guide new General Assembly President’s agenda", 7 June 2022. Retrieved 10 June 2022.
* 1 2 3 United Nations General Assembly, 77th session, "Introducing the President-elect". Retrieved 15 August 2022.
* 1 2 UN News, "UNGA77: 5 key things to know about the upcoming General Assembly session", 30 August 2022. Retrieved 2 September 2022
* 1 2 3 Ambassador Csaba Kőrösi, Director of Environmental Sustainability at the Office of the President of Hungary, Candidate for President of the 77th UN General Assembly. Retrieved 10 June 2022.