OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ramnad

Ramnad és el nom dels següents llocs:
* Estat de Ramnad, estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Madura a la presidència de Madràs (Índia) independent entre els segles XV i XIX
* Rammad o Ramanathapuram, capital del zamindari i del districte de Ramanathapuram
# Silexita

«Silexita» té aquests significats:
* Petrologia sedimentària:
** Roca sedimentària silícia d'origen químic, bioquímic o volcànic (piroclàstic) de gra molt fi, massiva o llistada.
** Roca lutítica silicificada.
** Nòdul de sílex aplatat inclòs a les calcàries nerítiques de color fosc, opac, mat i de fractura irregular.
** Chert.
** Flint, roca de la mateixa composició que el chert.
* Petrologia ígnea:
** Quarsolita

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Silexita». Diccionari de Geologia (DIEC).
* ↑ silexite (en anglès). Berlin, Heidelberg: Springer Berlin Heidelberg, 2009, p. 778–778. DOI 10.1007/978-3-540-72816-0_19824. ISBN 9783540728160.
# Servidors del Poble per a Letònia

Servidors del Poble per a Letònia (en letó: Tautas kalpi Latvijai,TKL), inicialment Pàtria (letó Dzimtene) és una coalició política d'esquerres de Letònia, fundada el 2004.
El seu cap fou Viktors Kalnbērzs, i el més famós fou Juris Žuravļovs. La coalició era formada pel Partit Socialdemòcrata del Benestar i "Per la Pàtria, Justícia Social i Igualtat de Drets" (abreviat en rus "ЗаСССР", que vol dir "Per la URSS").
El 2005 va obtenir representació al Consell Municipal de Riga, on es va presentar en coalició amb el Partit Socialista Letó. A les eleccions legislatives letones de 2006 només va obtenir el 2,08% dels vots (menys del 5%) i va romandre fora del Saeima. La coalició es va dissoldre el 2008.
El juny de 2022 la direcció del partit va ser assumida pels activistes de l'associació Servants del Poble , un grup fundat durant la pandèmia de la COVID-19 per oposar-se a les restriccions. El líder del grup, Aivars Smans, es va convertir en el nou president del partit que posteriorment va ser rebatejat com a Servidors del Poble per a Letònia.

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2009-03-22. [Consulta: 25 juliol 2009].
* ↑ «Partiju pārņemšana neilgi pirms vēlēšanām – šovasar diezgan populāra metode» (en letó). [Consulta: 7 març 2024].
# Rasulnagar

Rasulnagar (abans Ramnagar, però més anteriorment es deia ja Rasulnagar) és una ciutat i union council del districte de Gujranwala a la província del Panjab (Pakistan), situada a la riba esquerra del Chenab, a uns 40 km a l'oest de Gujranwala, a 32° 20′ N, 73° 47′ E﻿ / ﻿32.333°N,73.783°E﻿ / 32.333; 73.783 dins el tehsil de Wazirabad. Al cens del 1998 apareix amb 12.207 habitants; al cens del 1901 constava amb 7.121 habitants.
Fou fundada per Nur Muhammad, un cap chatha que fou poderós al Panjab a la primera meitat del segle xviii. Sota el govern de la família Chatha va créixer ràpidament. El 1795 fou atacada per Ranjit Singh i després d'una valent resistència el cap chatha local, Ghulam Muhammad, es va rendir. La ciutat fou rebatejada pels sikhs com Ramnagar. Es conserven diversos edificis notables del període chatha. El 1848 durant la segona Guerra Sikh, Lord Gough es va enfrontar amb les forces sikhs prop de Ramnagar i les va derrotar.
L'obertura d'estació de ferrocarril a Akalgarh, a uns 7 km al nord, va desviar el comerç i la indústria d'objectes de cuiro es va arruïnar. El 1867 es va crear la municipalitat. En el Pakistan independent va recuperar el seu antic nom.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# South Tucson

South Tucson és una població dels Estats Units a l'estat d'Arizona. Segons el cens del 2007 tenia 5.598 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, South Tucson tenia 5.490 habitants, 1.810 habitatges, i 1.125 famílies La densitat de població era de 2.098,7 habitants/km².
Dels 1.810 habitatges en un 33,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 34,9% hi vivien parelles casades, en un 20,5% dones solteres, i en un 37,8% no eren unitats familiars. En el 31,9% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,94 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,5% tenia menys de 18 anys, un 10,1% entre 18 i 24, un 27,3% entre 25 i 44, un 21,1% de 45 a 60 i un 10% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 114,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 14.587 $ i la renda mediana per família de 17.614 $. Els homes tenien una renda mediana de 20.504 $ mentre que les dones 14.575 $. La renda per capita de la població era de 8.920 $. Aproximadament el 43,5% de les famílies i el 46,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més a prop

El següent diagrama mostra les poblacions més a prop.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- South Tucson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- South Tucson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Shock and Awe

Shock and Awe és un disc gravat en viu i publicat a títol pòstum del comediant i satíric Bill Hicks l'any 2003, produït per Invasion Records a Nova York. El disc va ser gravat a l'Oxford Playhouse.

## Llista de cançons

* "Hello Oxford"
* "Jimmy White"
* "Hooligans"
* "Sniper's Nest"
* "More About Smoking"
* "Vote for Labour"
* "Madonna's Sexy Book"
* "English Porno"
* "Basic Instinct"
* "Back to Bed America"
* "Christians for the Death Penalty"
* "Wrong Crowd ?"
* "Satan Starmaker"
* "I Love Film"
* "Children"
* "Back in my Room"
* "American Horseshit"
* "I Need to Get Laid"
* "On the Bright Side"
* "Fuck Artists Only"
* "Is there a Message"
# Rakia

La rakia [raˈkiːə] és una beguda alcohòlica, molt popular als Balcans, produïda per destil·lació de fruita fermentada. Té un grau alcohòlic normalment de 40% però en la producció casolana és més alt (típicament de 50% a 60%). La Prepečenica és una rakia amb doble destil·lació que pot arribar a 60% d'alcohol.
La rakia es considera la beguda alcohòlica nacional dels eslaus del sud i dels albanesos. Els sabors provenen de la pruna, l'albercoc, i el raïm que són les varietats més esteses. També se'n fa de préssec, poma, pera, cirera, figa, i codony i altres fruites. De vegades en els fet de pruna o raïm s'afegeixen herbes, mel, cireres o nous després de la destil·lació.

## Referències

* ↑ Music of the Sirens, Inna Naroditskaya, Linda Phyllis Austern, Indiana University Press, p.290
* ↑ Veselina Angelova, Liliya Tsatcheva. «A Bulgarian Archeologist Has Proved It - Rakia is Bulgarian». Trud, 10-10-2011. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 18 gener 2017].
* ↑ «Hrvati najradije od svih žestokih pića piju rakiju» (en croatian). Večernji list, 28-07-2012. [Consulta: 23 agost 2012].
* ↑ «Rakia, The Serbian National Drink». Sick Chirpse. [Consulta: 28 setembre 2014].

## Vegeu també

* Ouzo
* Rakı
# Rata de roca laosiana

La rata de roca laosiana (Laonastes aenigmamus) és una espècie de rosegador que viu a la regió laosiana de Khammuan. L'espècie fou descrita per primera vegada en un article publicat el 2005 per Paulina Jenkins et al., que consideraren que es tractava d'un animal tan diferent dels rosegadors vivents que el classificaren dins una nova família, la dels laonàstids.
El 2006, Mary Dawson et al. posaren en dubte la classificació de la rata de roca laosiana. Dawson i els seus col·laboradors suggeriren que pertany a l'antiga família fòssil dels diatòmids, que es pensava que s'havia extingit fa onze milions d'anys, a finals del Miocè. Això significaria que és un tàxon Llàtzer.

## Referències

* ↑ «Troben més de mil noves espècies en una regió del sud-est asiàtic en els deu últims anys». Regió 7.
* ↑ Anita Srikameswaran. «Retired professor tracks down rodent thought to be extinct». Pittsburgh Post-Gazette, 15-07-2006. [Consulta: 19 setembre 2010].
# Maman Brigitte

Maman Brigitte (en català: Mamà Brigitte) de vegades també escrit com Manman Brigitte i també coneguda per Gran Brigitte, Grann Brigitte, Manman, Manman Brigit i Maman Brijit és una loa (o lwa) de la mort i la consort del baró Samedi en el vodú haitià. Beu rom amb infusió de pebre picant i se la simbolitza amb un gall negre. Com Samedi i la resta de loas Guede, és malparlada També és la mare adoptiva de Guede Nibo.
A causa de la persecució religiosa dels esclaus a Haití i a les Amèriques, Manman Brigitte va ser sincretitzada i representada per diversos sants, normalment els representats amb el foc o les serps, entre ells Brígida d'Irlanda i Maria Magdalena.

## Referències

* 1 2 3 Torres, Rafael Agustí. "Loas y Vèvès del Vudú", pp. 30-31 (in Spanish)
* ↑ "The Ancestral Lwa - Baron, Maman Brigitte, And The Lwa Ghede", Meta Religion.
# Temporada 1965-66 de l'NBA

La temporada 1965-66 de l'NBA fou la 20a en la història de l'NBA. Boston Celtics fou el campió després de guanyar a Los Angeles Lakers per 4-3. Aquest seria el darrer dels vuit anells consecutius que van aconseguir els Celtics.

## Classificacions

* Divisió Est
| Equip | V | D | %V | P |
| Philadelphia 76ers | 55 | 25 | ,688 | - |
| Boston Celtics C | 54 | 26 | ,675 | 1 |
| Cincinnati Royals | 45 | 35 | ,563 | 10 |
| New York Knicks | 30 | 50 | ,375 | 25 |
* Divisió Oest
| Equip | V | D | %V | P |
| Los Angeles Lakers | 45 | 35 | ,563 | - |
| Baltimore Bullets | 38 | 42 | ,475 | 7 |
| St. Louis Hawks | 36 | 44 | ,450 | 9 |
| San Francisco Warriors | 35 | 45 | ,438 | 10 |
| Detroit Pistons | 22 | 58 | ,275 | 23 |
* V: Victòries * D: Derrotes * %V: Percentatge de victòries * P: Diferència de partits respecte al primer lloc
* C: Campió

## Estadístiques

| Categoria | Jugador | Equip | Mitjana/% |
| Punts per partit | Wilt Chamberlain | Philadelphia 76ers | 33,5 |
| Rebots per partit | Wilt Chamberlain | Philadelphia 76ers | 24,6 |
| Assistències per partit | Oscar Robertson | Cincinnati Royals | 11,1 |
| Percentatge de tirs de camp | Wilt Chamberlain | Philadelphia 76ers | 54,0 |
| Percentatge de tirs lliures | Larry Siegfried | Boston Celtics | 88,1 |

## Premis

* MVP de la temporada
** Wilt Chamberlain (Philadelphia 76ers)
* Rookie de l'any
** Rick Barry (San Francisco Warriors)
* Entrenador de l'any
** Dolph Schayes (Philadelphia 76ers)
* Primer quintet de la temporada
** Rick Barry, San Francisco Warriors
** Jerry Lucas, Cincinnati Royals
** Wilt Chamberlain, Philadelphia 76ers
** Oscar Robertson, Cincinnati Royals
** Jerry West, Los Angeles Lakers
* Segon quintet de la temporada
** Hal Greer, Philadelphia 76ers
** John Havlicek, Boston Celtics
** Bill Russell, Boston Celtics
** Gus Johnson, Baltimore Bullets
** Sam Jones, Boston Celtics
* Millor quintet de rookies
** Tom Van Arsdale, Detroit Pistons
** Rick Barry, San Francisco Warriors
** Dick Van Arsdale, New York Knicks
** Billy Cunningham, Philadelphia 76ers
** Fred Hetzel, San Francisco Warriors

## Vegeu també

* Draft de l'NBA del 1966
* Playoffs de l'NBA del 1966
# South Toledo Bend

South Toledo Bend és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 576 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, South Toledo Bend tenia 576 habitants, 289 habitatges, i 199 famílies. La densitat de població era de 12,1 habitants per km².
Dels 289 habitatges en un 10% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 64% hi vivien parelles casades, en un 2,1% dones solteres, i en un 30,8% no eren unitats familiars. En el 27,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,99 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,37.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 10,2% tenia menys de 18 anys, un 3,1% entre 18 i 24, un 15,1% entre 25 i 44, un 37,2% de 45 a 60 i un 34,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 58 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.697 $ i la renda mediana per família de 42.212 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.646 $ mentre que les dones 14.375 $. La renda per capita de la població era de 20.238 $. Aproximadament el 4,1% de les famílies i el 9,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- South Toledo Bend». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- South Toledo Bend». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Font de la Sarga (Montadó)

La Font de la Sarga és una font del terme municipal d'Isona i Conca Dellà, en territori del poble de Montadó, de l'antic municipi de Benavent de Tremp.
Està situada a 1.002 m d'altitud a la part centraloriental de l'enclavament de Montadó, al sud-est de la Casa Blanca i a l'est-nord-est de Cal Castellí, a la dreta del barranc de la Jona. D'aquesta font neix el barranc de la Font de la Sarga, afluent de l'anterior.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Ses Feixes

Ses feixes són una planura al·luvial argilosa d'Eivissa formada a la part interior de les badies de Vila i Talamanca, on aboca la conca de la Séquia Llavanera.
Antigament aquesta era una zona humida litoral, d'aigües dolces i salabroses, sobre la qual es va produir un assentament agrícola de regadiu molt antic. Es van construir un sistema de séquies per tal de drenar l'aigua superficial.
La major part de la zona humida va ser canalitzada pels àrabs, que establiren un sistema de reguiu únic en el món de l'època, basat en el sistema de rec per capil·laritat. Així, els canals, d'entre un metre i mig i tres metres d'amplada aproximadament, delimiten petites parcel·les de terra, anomenades feixes, de forma rectangular i mida variable. Els canals situats als costats més llargs de la feixa estaven comunicats, cada pocs metres, per uns canals subterranis anomenats fibles, a uns 40-50 metres de fondària, per les quals circulava l'aigua. La part superior de les fibles era d'un material porós que deixava passar l'aigua (normalment branques de pi). D'aquesta manera, amb l'ús de comportes es podia regular el nivell d'aigua als canals i, per tant, també per capil·laritat, a la feixa. Aquest sistema de rec de baix cap amunt permetia fins fa unes dècades la producció de verdures i altres productes de regadiu, com remolatxa i moniato. L'indret ha estat originàriament dividit en tres parts (si bé en l'actualitat està sent fragmentat). Dos d'elles sanejades i cultivades (Prat de Vila i Prat de ses Monges) i una franja d'aiguamoll intermèdia que les unia, anomenada es Prat. Un altre fet que destacar són els Portals de feixa, elements arquitectònics situats a l'entrada de cada feixa.
Tot i la gran modificació per part de l'home, en aquest espai hi subsisteixen les darreres parelles eivissenques de fotges, polles d'aigua, rascons i d'altres aus palustres. També es mantenen aquí les úniques comunitats dulciaqüícoles d'una certa entitat d'Eivissa: canyissars, bogues i xisca borda.

## Galeria

* Ses Feixes Des Prat De Vila
* Ses Feixes Prat De Ses Monges (Talamanca)
* Explicació De Ses Feixes
* Ses Feixes, Patrimoni Cultural
* Portal antic d'una Feixa
# Iulia Ioza

Iulia Ioza fou una ciutat de la costa de la Bètica, entre Gades i Belon, colonitzada per una població barrejada de romans i d'habitants de la ciutat de Zelis, prop de Tingis.
Estrabó l'esmenta sota aquest nom però més tard apareix con Iulia Transducta o simplement Transducta. Les monedes porten la inscripció Iulia Traducta. Transducta fou la traducció llatina del nom fenici Joza (Ioza). Era prop de la moderna Tarifa, fins i tot potser a la mateixa ciutat, però la seva ubicació exacta es desconeix.

## Referències

* ↑ Andreotti, Gonzalo Cruz. Roman Turdetania: Romanization, Identity and Socio-Cultural Interaction in the South of the Iberian Peninsula between the 4th and 1st centuries BCE (en anglès). BRILL, 2018-11-15. ISBN 978-90-04-38297-8.
* ↑ Strabo. Strabonis Rerum Geographicarum Libri XVII. (en llatí), 1707.
# Marek Čech

Marek Čech és el nom dels següents personatges:
* Marek Čech (futbolista txec) (1976)
* Marek Čech (futbolista eslovac) (1983)
# Llinda i portal del Molí de la Calvaria

La Llinda i portal del Molí de la Calvaria és una obra de Calldetenes (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Antic molí situat a la riba dreta del torrent de Sant Martí prop de l'església romànica del mateix nom. Es troba assentat damunt un talús. Consta de tres cossos, el més antic és de planta rectangular, cobert a dues vessants amb el carener perpendicular a la façana de llevant que és gairebé cega i a la part esquerre s'hi adossa la bassa que feia moure les moles. Al nord s'hi adossa un cos cobert a una vessant, construït amb totxos i tàpia a la part baixa i un porxo amb barana catalana. A ponent s'hi annexiona un altre cos més estret que el principal i s'hi obre un portal amb la llinda de fusta i tres finestres. A l'angle SW, a baix de tot, hi ha una sortida d'aigua del carcabà i un cap al torrent. L'obertura és de pedra, dovelles distribuïdes formant arc de mig punt.

## Història

Antic molí situat a l'altra banda de la carretera de l'ampli casal de la Cavaria. La bassa era de forma rectangular, però als anys 50 del segle XX es va escapçar quan es va construir la carretera. L'obrador té dues moles amb tots els seus mecanismes aptes per funcionar. La seva història va lligada a la del mas del qual se'n tenen notícies des del segle xii, les notícies del molí que tenim més reculades en la històrica daten del segle xvi. La gent de la rodalia comenten que és el més antic de la comarca i l'únic que funciona.

## Referències

* 1 2 «Llinda i portal del Molí de la Calvaria». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 22 setembre 2017].
# Feixanc de Montpedrós

El Feixanc de Montpedrós és un feixà acinglerat del terme municipal de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, en el territori de l'antic terme d'Hortoneda de la Conca.
Està situat a l'esquerra del barranc del Vinyal, al nord-oest dels Masos de la Coma, al sud-oest de la Torre de Perauba.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Iàsnaia Poliana (Primórie)

* Per a altres significats, vegeu «Iàsnaia Poliana (Rússia)».
Iàsnaia Poliana (en rus: Ясная Поляна) és un poble del krai de Primórie, a l'Extrem Orient de Rússia, que en el cens del 2010 tenia 191 habitants. Pertany al districte rural de Dalnerétxenski.

## Referències

* ↑ Законодательное собрание Приморского края. Сборник «Муниципальные образования Приморского края»
# TMA

TMA té els següents significats:
* Toledo Museum of Art, museu d'art a Toledo (Ohio)
* Telefonia Mòbil Analògica
* Soiuz-TMA (de les sigles en rus Транспортный Модифицированный Антропометрический, Transport Modificat Antropomètric), versió de la nau espacial Soiuz
* TMA-1 (de l'anglès Tycho Magnetic Anomaly 1, Anomalia Magnètica de Tycho 1), famós monòlit aparegut a l'obra d'Arthur C. Clarke, Odissea de l'espai
* Trimetoxianfetamina, isòmer d'una família de psicòtrops propers a la fenetilamina
* Terminal Manoeuvring Area, àrea de l'espai aeri que envolta un aeroport.
# Llindes del carrer de l'Oli (Terrades)

El Carrer de l'Oli és un carrer del municipi de Terrades (Alt Empordà). Les llindes d'aquest carrer són una obra inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Estan situades dins del nucli urbà de la població de Terrades, al bell mig del terme, amb les façanes principals orientades al carrer de l'Oli.

## Descripció

Es tracta de les llindes dels portals d'accés de les cases números 3, 4 i 5 del carrer de l'Oli. Aquests portals són rectangulars, amb els brancals bastits amb carreus de pedra desbastats i les llindes planes monolítiques gravades amb inscripcions diverses, que normalment responen al nom dels propietaris i els anys de construcció. La llinda del número 3 presenta la data 1807, una creu decorativa i el nom del propietari “JOAN PARDORELL”. El número 4 del carrer de l'Oli presenta la data 1806 i el nom “(···) GRATACOS” i el número 5, tot i que és de difícil lectura, sembla indicar una data inicial dins del segle xix també.

## Història

Al centre històric de Terrades es troben diferents cases de dues plantes construïdes majoritàriament entre els segles XVI-XVIII. Posteriorment es varen bastir durant el segle xix, altres cases com les del carrer d'Oli, segurament impulsades per l'evolució a l'alça de la població terradenca (187 habitants el 1718, 486 habitants el 1787 i 846 habitants el 1860).
Aquestes tres cases presenten dates del 1807 en la llinda del número 3, 1806 en la del número 4 i per acabar, el número 5, que sembla indicar una data inicial dins del segle xix encara que il·legible.

## Referències

* 1 2 3 4 «Carrer de l'Oli». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 novembre 2015].
# Fumera del Gas Reusense

La Fumera del Gas Reusense és una xemeneia d'obra vista situada al municipi de Reus (Baix Camp), a l'avinguda de Marià Fortuny, i que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una fumera o xemeneia que formava part de l'antiga indústria "Gas Reusense". És de planta quadrada amb faixes verticals, que emmarquen les arestes del primer cos de l'element. Rematant la part inferior trobem una arqueria de coronament. El cos central està format per un llarg tub cilíndric de diàmetre decreixent a mesura que l'alçada és major. Té unes disset anelles metàl·liques a manera de suport distribuïdes per tota la fumera. La cornisa està centrada amb motllures de filet a manera de ratlles coronant el conjunt. Tota la xemeneia està feta de maó deixat a la vista.

## Història

La "Sociedad Gas Reusense" va ser fundada el 1854, entre d'altres per Macià Vila, i es va instal·lar entre l'inici de l'antic camí de La Canonja, la riera de Miró i els horts per on més tard va passar la via del tren a Tarragona. Les instal·lacions es van inaugurar el 1856. Subministrava gas a la ciutat de Reus per a la il·luminació pública i per al consum particular, a partir d'energia tèrmica. El 1899 generava també electricitat, que distribuïa per la ciutat. La fumera es va construir per a la fàbrica d'electricitat. L'empresa Gas Reusense va desaparèixer el 1969 absorbida per "Catalana de Gas y Electricidad".

## Referències

* ↑ «Fumera del Gas Reusense». PatMapa. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18-VIII-2015].
* ↑ Amigó, Ramon. materials per a l'estudi dels noms de lloc i de persona, i renoms, del terme de Reus. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1988, p. 257. ISBN 8486387655.

## Enllaços externs

* Fumera del Gas Reusense. Ajuntament de Reus