# Cahuilla (llengua)

El cahuilla és una llengua amenaçada de les llengües takic de la família lingüística uto-asteca parlada pels cahuilla, un poble d'amerindis dels Estats Units que vivia al Sud de Califòrnia, a la regió de la vall de Coachella, San Gorgonio Pass i Muntanyes San Jacinto. Els cahuilla s'anomenen a si mateixos Iviatam, parlants d''Ivia' - la llengua 'original'. Un cens de 1990 mostrà 35 parlants d'una població ètnica de 800 individus. És gairebé extinta, ja que la majoria dels parlants són de mitjana edat o ancians.
Se sap que han existit tres dialectes, referits a cahuilla del desert, de la muntanya o del Pas.
El parlant matern Alvino Siva de la banda Los Coyotes d'indis cahuilla i cupeño va morir el 26 de juny de 2009. Ell va preservar els cants d'aus tradicionals de la tribu, cantades en l'idioma cahuilla, ensenyant-los a les noves generacions cahuilla. Katherine Siva Saubel (1920 - 2011) fou una parlant nadiua cahuilla dedicada a preservar la llengua.

## Fonologia

El cahuilla té els següents fonemes vocàlics i consonàntics: (Bright 1965, Saubel and Munro 1980:1-6)
| | Anterior | Posterior |
| Tancada | iː i | uː u |
| Mitjana | eː e | (oː) |
| Oberta | | a |
La /oː/ llarga només apareix en préstecs.
Carta AFI de consonants cahuilla :
| | Bilabial | Labio- dental | Alveolar | Palatal | Velar | Labialitzada | Uvular | Glotal |
| Oclusiva | p [p] | | t [t] (d [d]) | | k [k] | qw [qʷ] | q [q] | ' [ʔ] |
| Nasal | m [m] | | n [n] | ny [ɲ] | ng [ŋ] | | | |
| Bategant | | | r [ɾ] | | | | | |
| Fricativa | | (f [f]) v [v] | s [s] (z [z]) | sh [ʃ] | x [x] (g [ɣ]) | xw [χʷ] | h [ʜ] | |
| Africada | | | | ch [t͡ʃ] | | | | |
| Aproximant | w[w] | | | | y [j] | | | |
| Lateral | | | l [l] | ll [ʎ] | | | | |
Les consonants que apareixen entre parèntesis es produeixen només en préstecs. El material contingut en <> després d'una consonant mostra com s'escriu en l'ortografia pràctica de Saubel i Munro (1980).

## Morfologia
### Morfologia verbal

Els verbs cahuilla mostren el seu acord amb subjecte i objecte. L'aspecte personal es mostra per prefixos i l'aspecte numeral es mostra per mitjà de prefixos i sufixos (Saubel and Munro p. 29)
* kúp-qa
* dormir-singular:present
* 'Ell dorm.'
* hem-kúp-we
* Dormir- 3a persona plural:present
* 'Ells estan dormint.'

## Exemple de vocabulari basic

* Un: Súplli'
* Dos: Wíh
* Tres: Páh
* Quatre: Wíchiw
* Cinc: Nemaqwánang
* Home: Náxanish
* Dona: Nícill
* Sol: Támit
* Lluna: Ménill
* Aigua: Pál

## Bibliografia

* Saubel, Katherine Siva, Pamela Munro, Chem'ivillu' (Let's Speak Cahuilla), Los Angeles, American Indian Studies Center, University of California, 1982.
* Seiler, Hansjakob, Cahuilla Texts with an Introduction, Bloomington, Language Science Monographs, Indiana University Press, 1970.
* Seiler, Hansjakob, Cahuilla Grammar, Banning, Malki Museum Press, 1977.
* Seiler, Hansjakob, Kojiro Hioki, Cahuilla Dictionary, Banning, Malki Museum press, 1979.

## Referències

* ↑ Fitxa Ethnologue
* ↑ Cens dels EUA de 2000
* ↑ "Cahuilla." Ethnologue Report for the Language Code: chl. (retrieved 13 Dec 2009)
* ↑ "Cahuilla Indian Language (Iviatim)." Native Languages of the Americas. 2009 (retrieved 13 Dec 2009)
* ↑ Shipley, William F. «Native Languages of California». A: R.F. Heizer. Handbook of North American Indians. 8, California. Washington DC: Smithsonian Institution, 1978, p. 80–90.
* ↑ Waldner, Erin. "Cahuilla elder, one of last fluent in language, dies." Arxivat 2009-09-25 a Wayback Machine. The Press-Enterprise. 9 July 2009 (retrieved 13 Dec 2009)
* ↑ Elaine Woo «Katherine Siva Saubel obituary: Preserver of Cahuilla Indian culture dies at 91». Los Angeles Times, 06-11-2011 [Consulta: 2 desembre 2012].
* ↑ "Vocabulary Words in Native American Languages: Cahuilla." Native Languages of the Americas. 2009 (retrieved 13 Dec 2009)