OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hase (cràter)

Hase és un cràter d'impacte que es troba a la part sud-est de la Lluna, al sud-sud-oest de la planícia amb parets prominents del cràter Petavius. El cràter Palitzsch i el Vallis Palitzsch estan units al costat nord-est de Hase.
La vora d'aquest cràter ha estat danyada i erosionada per una llarga història d'impactes posteriors. El més prominent d'aquests és Hase D, incrustat a la vora meridional del cràter principal, deixant solament una vora baixa entre les dues formacions. Hase A és un petit cràter que es troba a l'interior de Hase, prop de l'irregular bord nord. La resta del sòl és aspre i irregular.
Al sud-est de Hase D apareix un sistema de rimes lineals designat Rimae Hase. La seva extensió al nord-oest travessa la part occidental de Hase i Hase D.

## Cràters satèl·lit

Per convenció, aquests elements s'identifiquen als mapes lunars col·locant la lletra al costat del punt central del cràter més pròxim a Hase.
| Cràters satèl·lit | Hase Coordenades Diàmetre A 29° 04′ S, 62° 56′ E﻿ / ﻿29.06°S,62.94°E﻿ / -29.06; 62.94﻿ (Hase A) 15 km B 31° 31′ S, 60° 04′ E﻿ / ﻿31.51°S,60.06°E﻿ / -31.51; 60.06﻿ (Hase B) 20 km D 31° 07′ S, 63° 18′ E﻿ / ﻿31.11°S,63.30°E﻿ / -31.11; 63.30﻿ (Hase D) 57 km |

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.
# Helena de Mecklenburg-Schwerin

Helena de Mecklenburg-Schwerin, princesa d'Orleans (Ludwigslust 1814 - Richmond al comtat de Surrey 1858). Duquessa de Mecklenburg-Schwerin amb el tractament d'altesa que esdevingué esposa del príncep hereu de França durant el regnat de Lluís Felip I de França.

## Orígens familiars

Nada a la ciutat de Ludwigslust, capital intermitent del Gran Ducat de Mecklenburg-Schwerin el dia 24 de gener de 1814, sent filla del gran duc hereu Frederic Lluís de Mecklenburg-Schwerin i de la princesa Carolina de Saxònia-Weimar-Eisenach. Helena era neta per via paterna del gran duc Frederic Francesc I de Mecklenburg-Schwerin i de la princesa Lluïsa de Saxònia-Gotha i per línia materna ho era del gran duc Carles August de Saxònia-Weimar-Eisenach i de la princesa Lluïsa de Hessen-Darmstadt.

## Núpcies i descendents

Helena contragué matrimoni a Fontainebleau el dia 30 de maig de 1837, a l'edat de 23 anys, amb el príncep Ferran Felip d'Orleans, fill del rei Lluís Felip I de França i de la princesa Maria Amèlia de Borbó-Dues Sicílies. Ferran Felip exercia el títol de duc d'Orleans i era el príncep hereu de la Casa orleanista.
La parella tingué dos fills:
* SAR el príncep Felip d'Orleans, nat a París el 1838 i mort el 1894 a Stowe House (Anglaterra). Es casà amb la princesa Maria Isabel d'Orleans.
* SAR el príncep Robert d'Orleans, nat a París el 1840 i mort el 1911 al Castell de Saint Firmin. Es casà amb la princesa Francesca d'Orleans.
La unió entre Helena i Ferran Felip fou fruit de l'amor, a diferència de la majoria d'unions entre membres de la reialesa d'aquell moment a Europa. A la mort del seu espòs, l'any 1842, Helena feu construint un imponent mausoleu a la Catedral de Dreux.
L'any 1848 hagué de partir a l'exili amb tota la Família Reial dels Orleans en direcció Anglaterra.
La princesa Helena morí l'any 1858 a l'exili anglès de Richmond a l'edat de 44 anys. Des de l'any 1842, cinc anys després del seu casament, havia quedat viuda del duc d'Orleans. La religió protestant de la duquessa Helena impedí que a la seva mort pogués ser enterrada junt amb el seu espòs, catòlic. Per pal·liar-ho es va construir un mausoleu al costat del del duc d'Orleans i s'hi obrí una finestra entre els dos.
# Haplochromis rubescens

Haplochromis rubescens és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 11,4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al llac Kivu (Ruanda).

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ De Vos, L., J. Snoeks i D.F.E. Thys van den Audenaerde, 2001. An annotated checklist of the fishes of Rwanda (east central Africa), with historical data on introductions of commercially important species. J. E. Afr. Nat. Hist. 90:41-68.

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). 2a edició. TFH Publications, 1993. ISBN 9780793800261.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* van Oijen, M.J.P., J. Snoeks, P.H. Skelton, C. Maréchal i G.G. Teugels, 1991. Haplochromis. p. 100-184. A: J. Daget, J.-P. Gosse, G.G. Teugels i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 4.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Harrisia martinii

Harrisia martinii és una espècie fanerògama que pertany a la família de les cactàcies.

## Descripció

Harrisia martinii té forma arbustiva ramificada de color verd a gris verdós, amb tiges que arriben a una grandària de fins a 2 metres d'alçada i entre 2 a 2,5 centímetres de diàmetre. Els brots joves són cònics i punxeguts amb quatre a cinc costelles. A les arèoles tenen una única i forta espina central, de color groguenc que té una part superior més fosca i fa de 2 a 3 cm de llarg. Les 6 i 55 espines radials són molt més curtes. Les flors fan una longitud de fins a 20 centímetres. Els fruits són vermells, més o menys esfèrics i tuberculats amb escates i espines.

## Distribució

És endèmica del Chaco, Formosa, Salta, Santa Fe i Santiago del Estero a l'Argentina. És una espècie comú en llocs localitzats.

## Taxonomia

Harrisia martinii va ser descrita per (Labour.) Britton i publicat a The Cactaceae; descriptions and illustrations of plants of the cactus family 2: 155, t. 19, f. 3. 1920.

### Etimologia

Harrisia: nom genèric que va ser anomenat en honor del botànic irlandès William Harris, qui va ser Superintendent de jardins públics i plantacions de Jamaica.
martinii epítet que fa honor de l'amant dels cactus francès Raymond Martin de Tolosa.

### Sinonímia

* Cereus martinii
* Eriocereus martinii

## Referències

* ↑ «Harrisia martinii». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 20 novembre 2019].
* ↑ Urs Eggli, Leonard E. Newton: Etymological Dictionary of Succulent Plant Names. Birkhäuser 2004, ISBN 3-540-00489-0, S. 158.
* ↑ Harrisia martinii a PlantList

## Bibliografia

* Gibbs Russell, G. E., W. G. M. Welman, E. Retief, K. L. Immelman, G. Germishuizen, B. J. Pienaar, M. Van Wyk & A. Nicholas. 1987. List of species of southern African plants. Mem. Bot. Surv. S. Africa 2(1–2): 1–152(pt. 1), 1–270(pt. 2).
* Zuloaga, F. O., O. N. Morrone, M. J. Belgrano, C. Marticorena & E. Marchesi. (editors) 2008. Monogr. Syst. Bot. Missouri Bot. Gard. 107: 3 Vols., 3348 p.

## Vegeu també

* Característiques de les cactàcies

## Enllaços externs

* http://cactiguide.com/cactus/?genus=Harrisia&species=martinii
# Heliodor (escriptor)

Heliodor (en llatí Heliodorus, en grec Ἡλιόδωρος) va ser un gramàtic i escriptor grec autor d'uns comentaris sobre Homer, obra mencionada per Eustaci d'Epifania i altres experts en Homer, i també per Apol·loni d'Afrodísies i Hesiqui de Milet. Les seves dates són desconegudes i alguns pensen que seria el mateix que l'Heliodor pare d'Ireneu d'Alexandria. Iriarte parla d'uns manuscrits a la Biblioteca Reial de Madrid d'un Heliodorus, potser aquest mateix.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/383?rgn=full+text;view=image;q1=HeliodorusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 373. ]
# Henefer

Henefer és una població dels Estats Units a l'estat de Utah. Segons el cens del 2000 tenia 684 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Henefer tenia 684 habitants, 219 habitatges, i 178 famílies. La densitat de població era de 307,1 habitants per km².
Dels 219 habitatges en un 45,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 72,1% hi vivien parelles casades, en un 7,8% dones solteres, i en un 18,3% no eren unitats familiars. En el 17,4% dels habitatges hi vivien persones soles l'11% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,12 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,53.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 35,1% tenia menys de 18 anys, un 12,1% entre 18 i 24, un 24,1% entre 25 i 44, un 18,4% de 45 a 60 i un 10,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 43.125 $ i la renda mediana per família de 46.667 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.000 $ mentre que les dones 21.071 $. La renda per capita de la població era de 14.791 $. Entorn del 4,4% de les famílies i el 4,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Henefer». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Henefer». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Hermesianax

Hermesianax és el nom dels següents personatges:
* Hermesianax de Colofó (poeta), poeta elegíac grec
* Hermesianax de Xipre, historiador grec
* Hermesianax de Colofó (atleta), atleta grec
# Hermesianax de Xipre

Hermesianax de Xipre (en grec antic Ἐρμησιάναξ) fou un historiador natural de l'illa de Xipre, que va escriure una història titulada Φρυγιακά, sobre la Regió de Frígia que és esmentada per Plutarc (De Fluv. 2, 24, 12).

## Referències

* ↑ 2.Hermesianax a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 415
# Hidden Valley Lake

Hidden Valley Lake és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 3.777 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hidden Valley Lake tenia 3.777 habitants, 1.411 habitatges, i 1.100 famílies. La densitat de població era de 134,2 habitants/km².
Dels 1.411 habitatges en un 35,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 67,2% hi vivien parelles casades, en un 7,2% dones solteres, i en un 22% no eren unitats familiars. En el 16,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,67 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,01.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28% tenia menys de 18 anys, un 4,2% entre 18 i 24, un 27,5% entre 25 i 44, un 24,5% de 45 a 60 i un 15,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 48.262 $ i la renda mediana per família de 51.763 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.278 $ mentre que les dones 27.813 $. La renda per capita de la població era de 19.526 $. Entorn del 4,1% de les famílies i el 7,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hidden Valley Lake». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hidden Valley Lake». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Hesseng

Hesseng és una vila pertanyent administrativament al municipi de Sør-Varanger, al comtat noruec de Finnmark. Té 1,761 habitants i té una superfície de 1.18 km². A la vila hi acaben les rutes europees E105 i E06.

## Referències

* ↑ «Nuclis urbans. Població i superfície dels municipis» (en noruec). Statistisk sentralbyrå, 01-01-2013.
# Hieròfil

Hieròfil és el nom dels següents personatges:
* Hieròfil d'Atenes, metge atenenc del s. VIaC
* Hieròfil (metge), metge grec del s.XII
# Hidetoshi Nakata

Hidetoshi Nakata (Kōfu, Japó, 22 de gener de 1977) és un exfutbolista japonès que ocupava la posició de migcampista. Va ser internacional absolut per la selecció de futbol del Japó en 77 ocasions.

## Trajectòria

| Club | País | Any |
| Bellmare Hiratsuka | Japó | 1995-1998 |
| Perugia Calcio | Itàlia | 1998-2000 |
| AS Roma | Itàlia | 2000-2001 |
| Parma AC | Itàlia | 2001-2004 |
| Bologna FC | Itàlia | 2004 |
| Fiorentina | Itàlia | 2004-2005 |
| Bolton Wanderers | Anglaterra | 2005-2006 |

## Palmarès

* 1 Scudetto: 2000-01 (Roma)
* 1 Coppa Italia: 2001-02 (Parma)
* 1 Recopa asiàtica de futbol: 1996 (Bellmare Hiratsuka)
# Hug IV del Maine

Hug IV del Maine († 25 de març de 1051) fou el comte del Maine del 1036 al 1051.

## Biografia

Hug era el fill d'Herbert I del Maine, un dels hugònides. Era petit quan va morir el seu pare, el 1036, així que va haver de néixer entre el 1018 i el 1022. Herbert Bacus, el seu besoncle i defensor dels angevins, va fer de regent.
El bisbe de Le Mans, Gervasi de Château du Loir, era partidari de la família rival dels Blois. El bisbe i el regent van topar, i el resultat va ser l'expulsió d'Herbert mitjançant un consell popular. Gervasi aleshores va proclamar Hug quan va ser major d'edat, i va preparar-li un matrimoni amb Berta de Blois.
Herbert, a diferència dels seus predecessors, va seguir el consell del seu bisbe. Gervasi, a diferència de l'oncle que va succeir, Avesguard de Bellême, qui era defensor dels comtes d'Anjou, va aliar-se amb els comtes de Blois. Hug, sens dubte en suport del seu bisbe, va implicar-se en una sèrie de guerres amb Jofré II Martell, comte d'Anjou, a la vall del Loira. Poc després de morir Hug, el 25 de març de 1051, Gervasi va buscar refugi a Normandia després d'haver estat expulsat del Maine. L'èxit de Gervasi a l'hora d'enfortir el bisbat de Le Mans va servir per rebaixar el comtat del Maine, la qual cosa va comportar que el comtat acabés sent absorbit pels comtats d'Anjou i de Normandia.

## Família

Hug es va casar cap a l'any 1046 amb Berta de Blois, qui era la vídua d'Alà III de Bretanya, i filla d'Eudes II de Blois i d'Ermengarda d'Auvèrnia. Els seus fills van ser Herbert II del Maine († 1062) i Margarida († 1063) promesa amb Robert II de Normandia.

## Referències

* 1 2 3 4 Detlev Schwennicke, Europäische Stammtafeln: Stammtafeln zur Geschichte der Europäischen Staaten, Neue Folge, Band III Teilband 4 (Verlag von J. A. Stargardt, Marburg, Germany, 1989), Tafel 692
* 1 2 Richard Ewing Barton, Lordship in the County of Maine, c. 890-1160 (Woodbridge: The Boydell Press, 2004), p. 49
* 1 2 3 Richard Ewing Barton, Lordship in the County of Maine, c. 890-1160 (Woodbridge: The Boydell Press, 2004), p. 50
* 1 2 3 K.S.B. Keats-Rohan, 'Two Studies in Northern French Prosopography', Journal of Medieval History 20 (1994), p. 22
* ↑ K.S.B. Keats-Rohan, 'Two Studies in Northern French Prosopography', Journal of Medieval History 20 (1994), p. 23
* ↑ Detlev Schwennicke, Europäische Stammtafeln: Stammtafeln zur Geschichte der Europäischen Staaten, Neue Folge, Band II: (Marburgo, Alemania: Verlag von J. A. Stargardt, 1984), Tafel 46
* ↑ Els hugònides descendien del comte Roger (mort el 890) i se'ls va dir així pels comtes Hug I, II, III i IV, i foren també carolingis a través de Rotilda, la dona de Roger, filla de Carles el Calb. Vegeu: K.S.B. Keats-Rohan, 'Two Studies in Northern French Prosopography', Journal of Medieval History 20 (1994) 3-37.
| Precedit per: Herbert I | Comte del Maine 1036 - 1051 | Succeït per: Herbert II |
# Hug I de Carcí

Hug I de Carcí (910 –961) fou comte de l'alt Carcí, també conegut com a vescomte de Comborn. Era fill d'Ermengol, comte de Roergue i d'Adelaida. Es casà l'any 930 amb Gudinilda de Barcelona, filla de Sunyer I, comte de Barcelona i Aimilda, i van tenir un fill: Hug de Roergue (930- 1010), baró de Gramat.

## Referències

* ↑ COURCELLES, Jean Baptiste Pierre JULLIEN DE. Histoire généalogique et héraldique des pairs de France, des grands dignitaires de la couronne, des principales familles nobles du Royaume, et des maisons princières de l'Europe. Précédé de la généalogie de la maison de France. Par De Courcelles (en francès), 1824.
* ↑ «Hugues I de Rouergue, comte de Haut-Quercy». [Consulta: 26 desembre 2021].
* ↑ «Sunyer I de Barcelona». [Consulta: 26 desembre 2021].
# Hyalobathra

Hyalobathra és un gènere d'arnes de la família Crambidae. El gènere va ser creat per Edward Meyrick el 1885.

## Taxonomia

* Hyalobathra aequalis (Lederer, 1863)
* Hyalobathra archeleuca Meyrick, 1885
* Hyalobathra barnsalis (Viette, 1957)
* Hyalobathra coenostolalis (Snellen, 1890)
* Hyalobathra crenulata Sutrisno & Horak, 2003
* Hyalobathra dialychna Meyrick, 1894
* Hyalobathra dictatrix Meyrick, 1934
* Hyalobathra illectalis (Walker, 1859)
* Hyalobathra inflammata Hampson, 1913
* Hyalobathra intermedialis Caradja, 1939
* Hyalobathra micralis Caradja, 1932
* Hyalobathra minialis (Warren, 1895)
* Hyalobathra miniosalis (Guenée, 1854)
* Hyalobathra opheltesalis (Walker, 1859)
* Hyalobathra paupellalis (Lederer, 1863)
* Hyalobathra phoenicozona (Hampson, 1896)
* Hyalobathra porphyroxantha (Meyrick, 1936)
* Hyalobathra undulinea (Hampson, 1891)
* Hyalobathra unicolor (Warren, 1895)
* Hyalobathra variabilis J. F. G. Clarke, 1971
* Hyalobathra wilderi Tams, 1935

## Espècies antigues

* Hyalobathra charopalis Swinhoe, 1907
* Hyalobathra filalis (Guenée, 1854)
* Hyalobathra metallogramma Meyrick, 1934
* Hyalobathra retinalis (Saalmüller, 1880)
* Hyalobathra rubralis Swinhoe, 1906
* Hyalobathra seychellalis (T. B. Fletcher, 1910)
* Hyalobathra veroniqueae Guillermet, 1996

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». [Consulta: 25 desembre 2018].
* ↑ Nuss, M. «GlobIZ search» (en anglès). Global Information System on Pyraloidea, 2003–2011.

## Bibliografia

* Sutrisno, H; Horak, M. Australian Journal of Entomology (en anglès). 42, 2003, p. 233-248.
# Hydrochorea

Hydrochorea és un gènere de llegums (Fabaceae) de la subfamília Mimosoideae. Actualment només conté 3 espècies:
* Hydrochorea corymbosa (Rich.) Barneby & J.W.Grimes
* Hydrochorea gonggrijpii (Kleinhoonte) Barneby & J.W.Grimes
* Hydrochorea marginata (Benth.) Barneby & J.W.Grimes
Hydrochorea acreana està ubicat provisionalment al gènere Abarema, com Abarema acreana.

## Referències

* 1 2 ILDIS (2005)

## Bibliografia

* International Legume Database & Information Service (ILDIS)(2005): Genus Hydrochorea (anglès)
# ISO 3166-2:CR

ISO 3166-2:CR és el subconjunt per a Costa Rica de l'estàndard ISO 3166-2, publicat per l'Organització Internacional per Estandardització (ISO) que defineix els codis de les principals subdivisions administratives.
Actualment per a Costa Rica, l'estàndard ISO 3166-2, està format per 7 províncies.
Cada codi es compon de dues parts, separades per un guió. La primera part és CR, el codi ISO 3166-1 alfa-2 per a Costa Rica. La segona part és una o dues lletres.

## Codis actuals

Els noms de les subdivisions estan llistades segons l'ISO 3166-2 publicat per la "ISO 3166 Maintenance Agency" (ISO 3166/MA).
| Codi | Nom de la subdivisió (es) |
| CR-A | Alajuela |
| CR-C | Cartago |
| CR-G | Guanacaste |
| CR-H | Heredia |
| CR-L | Limón |
| CR-P | Puntarenas |
| CR-SJ | San José |

## Enllaços externs

* ISO Online Browsing Platform: CR (Plataforma Online d'Exploració ISO: CR) (anglès)
* Províncies de Costa Rica, Statoids.com (anglès)
# Difosfat de desoxiguanosina

El difosfat de desoxiguanosina amb fórmula C$_{10}$H$_{15}$N₅O$_{10}$P₂ (en anglès:Deoxyguanosine diphosphate, abreujat com dGDP) és un derivat de l'àcid nucleic comú GTP, o trifosfat d'adenosina, en el qual el grup hidroxil -OH del carboni 2' de la pentosa s'ha tret (d'aquí la part del nom desoxi-). El difosfat del nom indica que un dels grups fosforil del GTP s'ha tret, probablement per hidròlisi.

## Referències

* ↑ «2'-Deoxyguanosine-5'-Diphosphate». DrugBank.
* ↑ «Deoxyguanosine diphosphate» (en anglès). PubChem. [Consulta: 21 abril 2024].
# Hípica als Jocs Olímpics d'estiu de 1900 - Tallar i caçar a cavall

Hípica als Jocs Olímpics d'estiu de 1900 :
Salts d'obstacles :
Salt d'alçada :
Salt de llargada :
Tallar i caçar a cavall :
Repartir correu a cavall :
* 1912>
Tallar i caçar a cavall va ser una de les proves d'hípica dels Jocs Olímpics d'Estiu de 1900. No se sap quants participants hi hagué en aquesta prova. Es coneix el nom dels quatre primers classificats, així com el de vuit genets més, iclosa una dona. Es considera que no foren més de 50 els participants.
Mallon i de Wael inclouen aquesta prova en les seves llistes olímpiques; però no així el Comitè Olímpic Internacional, per la qual cosa els vencedors no són afegits al medaller oficial.

## Resultats

| Posició | Genet | Cavall |
| 1 | Napolêon Murat | The General |
| 2 | Archenoul | Retournelle |
| 3 | de Montesquiou-Féznesac | Grey Leg |

## Enllaços externs

* Base de dades del Comitè Olímpic Internacional
* De Wael, Herman. Herman's Full Olympians: "Equestrian 1900". Accés el 19 de gener de 2006. Consultable electrònicament a Herman's Full Olympians: "Equestrian 1900" Arxivat 2012-07-16 a Wayback Machine..
* Mallon, Bill. The 1900 Olympic Games, Results for All Competitors in All Events, with Commentary. Jefferson, North Carolina: McFarland & Company, Inc., Publishers, 1998. ISBN 0-7864-0378-0.