OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pterygotrigla tagala

Pterygotrigla tagala és una espècie de peix pertanyent a la família dels tríglids.

## Descripció

* Fa 10,9 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí i batidemersal que viu entre 99-330 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic occidental central: les illes Filipines i Nova Caledònia.

## Costums

És bentònic.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Waite E. R., 1899. Scientific results of the trawling expedition of H. M. C. S. "Thetis." Mem. Aust. Mus. v. 4 (pt 1). 2-132.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Herre, A. W. C. T. & D. E. Kauffman, 1952. New and little known Philippine triglids. Proceedings of the Biological Society of Washington v. 65: 27-30.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Del Cerro, L. i D. Lloris, 1997. Gurnard fishes (Scorpaeniformes, Triglidae) from off New Caledonia, with description of five new species. p.91-124. A: B. Séret (ed.) Résultats des Campagnes MUSORSTOM. Mem. Mus. Natl. Hist. Nat. (MMNHN), 17(174), París.
* ↑ Richards, W.J., 1999. Triglidae. Gurnards, sea robins, armored gurnards, and armored sea robins. p. 2359-2363. A: K.E. Carpenter i V.H. Niem (eds.). FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the WCP. Vol. 4. Bony fishes part 2 (Mugilidae to Carangidae). FAO, Roma.
* ↑ Randall, J.E. i K.K.P. Lim (eds.), 2000. A checklist of the fishes of the South China Sea. Raffles Bull. Zool. Suppl. (8):569-667.
* ↑ Richards, W.J., 1999.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Richards, W.J., T. Yato i P.R. Last, 2003. Revision of the gurnard fish subgenus Otohime (Triglidae: Pterygotrigla). Smithiana, Bull. 2:1-18.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Rafel Soler

Rafel Soler, (Mallorca, primera meitat del segle xv), cartògraf del qual es conserven dues cartes portolanes, una signada i l'altra anònima, però feta amb la mateixa cal·ligrafia que la signada, reprodueix alguns dels elements del patró solerià desenvolupat pel seu avi Guillem Soler.
* Carta s/d, aprox. 1440, Geographisches Institut der Humboldt-Universität zu Berlin (H. 14-12), àrea mediterrània i atlàntica. Escassament decorada.
* Carta s/d, primera meitat del segle xv, Biblioteca Nacional de França (Res. Ge. B. 8268), àrea mediterrània i atlàntica. Decorada.

## Bibliografia

* Pujades i Bataller, Ramon j. Les cartes portolanes: la representació medieval d'una mar solcada. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 2007. ISBN 978-84-393-7576-0.
* Pujades i Bataller, Ramon J. La carta de Gabriel Vallseca de 1439. Barcelona: Lumenartis, 2009. ISBN 978-84-612-3682-4 [Consulta: 19 desembre 2009]. Arxivat 2008-12-19 a Wayback Machine.

## Vegeu també

Llista cronològica de cartògrafs portolans mallorquins
# Aetonyx

Aetonyx ('urpa d'àguila', del grec antic αετος/aëtos, 'àguila'; i ονυξ/onyx, 'urpa') fou el nom donat a unes restes fossilitzades d'un dinosaure del Juràssic inferior que va viure va uns 198 milions d'anys, durant l'Hettangià.
Antigament Aetonyx es va classificar com un carnosaure, però des d'aleshores s'ha identificat amb Massospondylus, un prosauròpode. Aetonyx actualment és un nom invàlid.

## Referències

* Broom, R. On the dinosaurs of the Stormberg, South Africa. ANNALS OF THE SOUTH AFRICAN MUSEUM, (1911).
* Cooper, M.R. The prosauropod dinosaur Massospondylus carinatus Owen from Zimbabwe: its biology, mode of life and phylogenetic significance. OCCASIONAL PAPERS OF THE NATIONAL MUSEUMS AND MONUMENTS OF RHODESIA SERIES B NATURAL SCIENCES 6(10); 689-840 (1981).

## Enllaços externs

* Lloc web de Dinoruss Arxivat 2009-09-21 a Wayback Machine. (anglès)
* Aetonyx a la Dinosaur Encyclopaedia de Dino Russ's Lair Arxivat 2008-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* Aetonyx a Dinodata (cal registrar-se, gratuït) (anglès)
* Aetonyx dins de Sauropodomorpha a The Thescelsosaurus Arxivat 2007-12-27 a Wayback Machine. (anglès)
# Arxiu del Consolat de Mar de Barcelona

Arxiu del Consolat de Mar de Barcelona és el conjunt de documentació produïda pel Consolat de Mar de Barcelona.
La documentació procedent de l'Arxiu del Consolat de Mar de Barcelona que ha pogut ser salvada es troba repartida actualment entre diverses institucions, entre les quals es troba la Biblioteca de Catalunya (on resten 79 volums), l'Institut Municipal d'Història de Barcelona (amb 17 volums, procedents de la biblioteca de l'historiador Francesc Carreras i Candi) i l'Ateneu Barcelonès (amb 24 volums). La documentació coneguda comença l'any 1401 i continua fins a l'any 1714. Els llibres que han pogut salvar-se es refereixen a privilegis i ordinacions, deliberacions del Consell dels Vint, registre de lletres, pariatge, àpoques i albarans, matrícula de mercaders, capbreus, obres de la drassana, processos, seguretats, caucions i penyores. L'any 1714 la instauració de la dinastia Borbònica i l'aplicació del decret de Nova Planta el 1716 i el seu posterior desenvolupament el 1718, significà l'abolició de les institucions pròpies del Principat. Foren suprimits tots el consolats de mar dels Països Catalans, excepte els de Mallorca i de Barcelona, aquest tanmateix no arribà a actuar amb normalitat fins a la delimitació de jurisdicció amb la marina reial (1756) i la reorganització del 1758, demanades pel comerç barceloní paral·lelament a l'establiment del cos de comerç i la creació de la Junta de Comerç. La documentació del consolat de comerç, dels anys 1715-1868, es troba a l'Arxiu General de la Corona d'Aragó. Durant la seva història, el Consolat de Mar fou foragitat de l'edifici de Llotja de Mar, i l'arxiu patí una primera crisi i no se’n tornà a saber res fins que la Junta de Comerç el 1758 s'instal·là a l'antiga seu del Consolat i el recuperà. La bibliografia sobre la institució del Consolat de Mar descriu com el seu arxiu va romandre a l'edifici de la Llotja fins a les darreries del segle xix, trobant-se el 1868 en complet abandó i, més endavant, entre el 1847 i 1906, l'arxiu acabà dispersant-se.

## Referències

* 1 2 3 «Arxiu del Consolat de Mar de Barcelona». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 «Consolat de Mar». Arxiu històric de la ciutat de Barcelona: Fons municipals. Fons Consell de la ciutat i Ajuntament modern: AHCB1-002/CCAM. Ajuntament de Barcelona. Institut de Cultura, 2012 [Consulta: 9 febrer 2020].

## Bibliografia

* Cabestany i Fort, Joan-Ferran «El archivo del “Consolat de Mar”. Noticia de los fondos que se conservan actualmente». Documentos y Estudios [Barcelona], Vol. XIII, 1964, pàg. 7-19.
# Club Bàsquet Parets

Club Bàsquet Parets és un club de basquetbol de Parets del Vallès fundat el 1932. Acull 19 equips i l'escola a la seva seu al Pavelló Joaquim Rodriguez Oliver, situat al Passeig Fluvial de la localitat de Parets del Vallès.
El bàsquet a Parets va començar l'any 1932, gràcies a l'impuls del rector de la parròquia Mossèn Jaime Escudero i el desig de diversos joves de fer esport. Gràcies a això es va formar el primer equip de bàsquet de categoria juvenil inscrit a la Federació de Joves Cristians de Catalunya dins d'una branca anomenada Vanguardista. Els primers anys els partits es jugaven entre les parròquies del Vallès Oriental i el Vallès Occidental. Després de la Guerra Civil, es va realitzar un campionat comarcal en el que participaven equips de l'organització. El camp de joc era on avui està situada la Cooperativa Agrícola “La Paretense” i estava llogat a la mestressa del Cafè de Baix. En un principi el camp no era pla, però al cap d'un any de “treballs forçosos” es va aconseguir rebaixar el terreny fins a obtenir una pista de mides reglamentàries. Aquesta pista de joc va ser utilitzada des de 1933 fins al 1936. Després de l'interval de la guerra es va tornar a jugar a partir del 1940 fins al 1942.
L'any 1940 es va demanar una subvenció per aplanar la pista. I a finals de 1942 el camp de joc es va traslladar a la plaça de la vila. Aquí es van disputar partits de primera i segona categoria fins al maig de 1951.
A partir de l'any 1941, l'equip va participar en el campionat provincial d'Acció Catòlica, que depenia del Bisbat de Barcelona. Els dos equips existents, Acció Catòlica i el Frente de Juventudes, es van unir per fer-ne un de sol, amb el nom de Club Bàsquet Parets. L'any 1948, el Club va juga al campionat de l'Organització Atlètic Recreativa (OAR) de 3a categoria i el mateix any va pujar a 2a divisió. La temporada següent es produí l'ascens a 1a categoria, on va jugar fins a l'any 1952, quan degut a un incident lamentable van clausurar la pista.

## Referències

* ↑ Club Bàsquet Parets Enciclopèdia Catalana
# Sovetski (Kuban)

* Per a altres significats, vegeu «Sovetski».
Sovetski - Советский (rus) és un possiólok, un poble, del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la vora esquerra del riu Kuban, a 19 km a l'oest de Gulkévitxi i a 120 km a l'est de Krasnodar, la capital.
Pertany al municipi de Kuban.
# Arnal Llibert Conde Carbó

Arnal Llibert Conde Carbó (Olot, 21 de desembre de 1980) és un exfutbolista professional català que jugava com a davanter.

## Biografia

Arnal Llibert Conde va començar la seva carrera esportiva professional a les categories inferiors del RCD Espanyol. El 2001, el gironí va deixar el club blanc-i-blau per fitxar pel Club Deportivo Leganés, aleshores equip de Segona Divisió A. Arnal va tenir un gran debut a la categoria de plata del futbol espanyol, ja que, amb 21 anys, va ser titular indiscutible i amb 6 gols en 35 partits jugats va esdevenir el segon màxim golejador de l'equip madrileny. La bona temporada d'Arnal no va passar desapercebuda i un dels històrics de la lliga, l'Elx CF va decidir fitxar-lo. Tot i això, el rol que va haver d'assumir va ser totalment diferent: va deixar de ser un titular fix a ser un jove recanvi de garanties del destacat davanter Nino. Va marcar 2 gols en 17 partits. La segona temporada al club alacantí va ser un calc de la primera: va jugar un partit menys i va marcar els mateixos gols, per la qual cosa es va decantar per tornar a Catalunya tot i la bona acollida que va tenir a Elx, on fins i tot, conserva una penya amb el seu nom: la "Zona 24 Arnal".
Arnal va acceptar l'oferta de la UE Lleida, també de Segona, on va tornar a gaudir de la titularitat dos anys després. Malgrat tot, un cop acabada la temporada va marxar traspassat al Racing de Ferrol, equip en el qual tan sols va jugar mitja temporada; concretament, fins al mercat d'hivern, quan va emigrar a Còrdova (2a B). L'aventura andalusa tampoc va durar gaire. I és que el juny de 2006 va tornar a trepitjar territori català per jugar amb el Sant Andreu. Ja el 2007, Arnal Llibert va esdevenir el fitxatge estrella del Girona FC, amb el qual va ascendir a Segona A i és escollit capità per la plantilla gironina.
A l'octubre de 2009 el Girona li dona la baixa i fitxa pel CE Sabadell. En el 2010 torna a fer les maletes per jugar a l'AEK Làrnaca de Xipre.
El 26 d'agost del 2013 fitxa per la Unió Esportiva Olot, acabada d'ascendir a Segona divisió B.
Després d'un pas per l'Índia, a l'Atlètic Kolkata, la temporada 2015-2016 fitxa per l'AEC Manlleu, de la Tercera Divisió.

## Referències

* ↑ Arnal, persistent tot i que el Girona no hi compti; El Punt Avui; 28 de juliol de 2009
* ↑ El Sabadell fitxa Arnal (ex-Girona) per suplir Pradas; Diari de Girona, 30 de setembre de 2009
* ↑ Arnal Llibert, l'escollit; El 9 Esportiu, 27 d'agost de 2013

## Enllaços externs

* «Estadístiques d'Arnal» (en alemany).
# Corall blau

El corall blau (Heliopora coerulea) és una espècie d'antozou octocoral·li l'única de l'ordre Helioporacea. Es l'únic octocoral·li conegut que produeix un esquelet massiu. Aquest esquelet està format d'aragonita com els de Scleractinia. Es troba en la zona indopacífica, on és comú.
Pel seu inusual color blau és resistent a les condicions ambientals i es fa servir en aquaris tropicals.

## Referències

* ↑ Barnes, Robert D.. Invertebrate Zoology. Philadelphia, PA: Holt-Saunders International, 1982, p. 169. ISBN 0-03-056747-5.
# Coralet

El coralet o espinavineta (Berberis vulgaris) és una espècie botànica de planta amb flor que pertany a la família de les berberidàcies.

## Hàbitat

És un arbust molt comú en els boscos i pastures semiàrides en terrenys calcaris d'Europa central i meridional i Àsia occidental. També s'ha naturalitzat als Estats Units.

## Morfologia

És un arbust dens amb tiges llenyoses que arriben fins als 3 m d'alçada, erectes i ramificades amb l'escorça de color de cendra. Les fulles són ovals, alternes, amb pecíol curt, d'uns 3 cm de longitud. Presenten una gradació des de fulles fins a espines, de manera que les de més d'un any es van transformant en espines. Les flors apareixen entre abril i juny, són petites i grogues, agrupades en petits raïms pènduls. Els fruits són baies d'un cm de longitud de color vermell brillant, àcides però de sabor agradable.

## Farmacologia

Conté alcaloides derivats de la isoquinolina: berberina (3%), oxicantina (1,5%) i també conté tanins i saponines.
L'escorça de l'arrel és útil en congestions hepatobiliars i colecistitis i contra la retenció d'orina. També té un lleuger efecte laxant.
La planta, amb excepció dels seus fruits i llavors, és lleugerament verinosa. El seu agent més poderós és la berberina, que també se sap que té una sèrie d'efectes terapèutics. A Europa, les baies s'utilitzen tradicionalment per fer melmelada. Al sud-oest d'Àsia, especialment a l'Iran, on se'ls anomena zereshk (زرشک), les baies s'utilitzen per cuinar, així com per fer-ne melmelada.
Sovint és parasitat per Puccinia graminis (rovell negre), una malaltia dels rovells dels cereals.

### Propietats medicinals

El coralet s'ha utilitzat tradicionalment com a remei per a la diarrea, i és natural, doncs actualment se sap que el seu principi actiu, la berberina, és capaç de combatre un gran nombre de bacteris, fongs i virus, inclosos llevats, paràsits i protozous. S'ha demostrat la seva eficàcia contra Giardia, còlera, Candidiasis i fins i tot el conegut Helicobacter pylori.
Més enllà dels usos domèstics de la planta contra les infeccions, l'extracte d'aquesta planta, ric en berberina, s'extrau per fer-ne un suplement amb propietats per reduir eficaçment els nivells de colesterol (com una estatina natural) i com a antidiabètic (actua igual que la metformina).

## Referències

* ↑ «Berberis vulgaris L.». Flora Catalana. Arxivat de l'original el 2020-01-12. [Consulta: 21 agost 2019].
* ↑ S.L., Botanical-online. «Propiedades de la berberina» (en castellà). [Consulta: 30 gener 2018].
* ↑ S.L., Botanical-online. «Berberina para como remedio para parásitos e infecciones» (en castellà). [Consulta: 30 gener 2018].
* ↑ S.L., Botanical-online. «Berberina para disminuir niveles de colesterol» (en castellà). [Consulta: 30 gener 2018].
* ↑ S.L., Botanical-online. «Plantas medicinales para sustituir la metformina» (en castellà). Arxivat de l'original el 2018-01-30. [Consulta: 30 gener 2018].
# Osteopilus

Osteopilus és un gènere de granotes de la família dels hílids que es troba a les Grans Antilles i al sud de Florida.

## Taxonomia

* Osteopilus brunneus
* Osteopilus crucialis
* Osteopilus dominicensis
* Osteopilus marianae
* Osteopilus pulchrilineatus
* Osteopilus septentrionalis
* Osteopilus vastus
* Osteopilus wilderi

## Referències

* IUCN (anglès)
# Aske (EP)

Aske (cendra en noruec) és un EP de la banda de black metal noruec Burzum. Va ser grabat entre abril i agost de 1992, publicat el març de 1993 a través de Deathlike Silence Productions, la discogràfica d'Øystein Aarseth "Euronymous", guitarrista i líder de la banda Mayhem. Tot i que Aske es va grabar posteriorment a Det Som Engang Var, el segon àlbum de la banda, Aske es va publicar abans que aquest últim.
La portada de l'àlbum és una fotografia en blanc i negre de l'església de Fantoft en cendres, que es creu que va ser incinerada per Varg Vikernes, l'únic integrant de la banda.
Samoth, baixista d'Emperor, col·labora en l'àlbum tocant el baix en algunes de les cançons.

## Llistat de cançons

Totes les cançons escrites i compostes per Varg Vikernes.
Cara A: Hate
* Stemmen Fra Tårnet - 6:09
* Dominus Sathanas - 3:02
Cara B: Winter
* A Lost Forgotten Sad Spirit - 10:51

## Crèdits

* Count Grishnackh (Varg Vikernes): Veus, guitarres, baix (al tema "Dominus Sathanas"), bateria i producció.
* Samoth: Baix als temes "Stemmen Fra Tårnet" i "A Lost Forgotten Sad Spirit"
* Pytten (Eirik Hundvin): Producció i masterització

## Referències

* ↑ «Burzum "Aske" (mini-LP) 1993». Varg Vikernes. [Consulta: 8 octubre 2019].
* ↑ Campion, Chris. «In The Face of Death». The Guardian unlimited., 20-02-2005. [Consulta: 8 octubre 2019].
# Orve

Orve és un municipi francès situat al departament del Doubs i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 68 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet d'Orve era de 68 persones. Hi havia 28 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 12 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 31 habitatges, 26 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 29 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 26 habitatges principals, 24 estaven ocupats pels seus propietaris i 2 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia tres cambres, 10 en tenien quatre i 16 en tenien cinc o més. 23 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 14 habitatges hi havia un automòbil i a 10 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Orve el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 4 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 8 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 33 persones, 19 eren actives i 14 eren inactives. De les 19 persones actives 18 estaven ocupades (12 homes i 6 dones) i 1 aturada (1 dona i 1 dona). De les 14 persones inactives 9 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció, 1 d'una empresa de transport i 1 d'una empresa de serveis.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era una fusteria.
L'any 2000 a Orve hi havia 6 explotacions agrícoles.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques d'Orve a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades d'Orve a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Cuaenlairat selvàtic

El cuaenlairat selvàtic (Cercotrichas leucosticta; syn. Tychaedon leucosticta) és una espècie d'ocell de la família dels muscicàpids (Muscicapidae). Es troba present de forma discontínua a tota la selva tropical africana.
Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 11.2, juliol 2021) aquesta espècie pertany al gènere Cercotrichas. Tanmateix, per al Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (desembre 2019), aquesta espècie estaria classificada dins del gènere Tychaedon.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «Cuaenlairat selvàtic». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 21 desembre 2021].
* 1 2 del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 692. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Forest Scrub-robin. Tychaedon leucosticta» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2018. [Consulta: 21 desembre 2021].
* ↑ «Chats, Old World flycatchers». IOC World Bird List Version 11.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2021. [Consulta: 27 desembre 2021].
# Coronopus

Coronopus és un gènere de plantes amb flors dins la família brassicàcia conegudes en català com a cervina. És un gènere subcosmopolita originari de la regió mediterrània. Tenen llargues tiges i fulles profundament lobulades amb les flors blanques o porpres. Sovint són pudentes.
A la vegetació dels Països Catalans són autòctones les espècies:
* Coronopus squamatus - Cervina (vera)
* Coronopus didymus - Cervina menuda

## Referències

* ↑ Bolòs i Vigo; Flora dels Països Catalans; Barcelona - 1990

## Enllaços externs

* Jepson Manual Treatment
# Coronta

Coronta (en grec antic Κόροντα) era una petita ciutat a l'interior d'Acarnània entre Metròpolis i Eníades.
Segons Tucídides, durant la guerra del Peloponès i després de la batalla de Naupacte l'any 429 aC, els atenencs van realitzar una expedició per Acarnània i van restablir a Cines al poder i van expulsar alguns ciutadans contraris als seus interessos.
En aquesta zona s'han trobat unes ruïnes de muralles hel·lèniques que se suposa que corresponen a l'antiga ciutat.

## Referències

* 1 2 Smith, William (ed.). «Coronta». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 13 desembre 2020].
* ↑ Tucídides. Història de la guerra del Peloponès, II, 102
# Cupressus forbesii

Cupressus forbesii és una espècie de conífera de la família de les cupressàcies endèmica de la costa central de Califòrnia. És una planta d'ús ornamental (també a Barcelona).
Actualment els arbres supervivents es troben només en dues localitats californianes (Monterey i Carmel) i alguns tenen més de 2.000 anys. En el seu hàbitat natural els estius són frescos.
Arriba a fer de 10 a 25 m i és molt semblant a altres espècies de xiprer però genèticament no està emparentat amb els xiprers europeus.

## Referències

* ↑ «Cupressus forbesii (Tecate cypress) description». [Consulta: 18 febrer 2023].
# Cupra Formentor

El Cupra Formentor és un vehicle utilitari esportiu compacte (segment C) fabricat pel productor d'automòbils SEAT sota la seva submarca Cupra orientada al rendiment. Comercialitzat com a vehicle tot camí cupè, és el primer cotxe dissenyat específicament per a la submarca. La versió de producció es va revelar el març de 2020, després que la seva presentació es va posposar quan la pandèmia de COVID-19 va provocar-ne la cancel·lació al Saló de l'Automòbil de Ginebra 2020. Va ser presentat com a vehicle conceptual gairebé de producció al Saló de l'Automòbil de Ginebra 2019. Rep el nom del Cap de Formentor de Mallorca. La producció del Formentor va començar a finals de setembre de 2020.

## Enllaços externs

* Cupra Formentor - Lloc web oficial