OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Eta

* Aquest article tracta sobre la lletra de l'alfabet grec. Vegeu-ne altres significats a «Eta (desambiguació)».
L'Eta és la setena lletra de l'alfabet grec. En majúscula: Η; en minúscula: η. Té un valor numèric de 8.
La lletra minúscula η s'usa com a símbol de:
En grec modern aquesta lletra es pronuncia [i] (igual que iota o ípsilon).
Viccionari
# Sòstrat de Fanagòria

Sòstrat de Fanagòria (en llatí Sostratus, en grec Σώστρατος) fou un escriptor grec nascut a Fanagòria, mencionat per Esteve de Bizanci.
Algunes obres apareixen sota el nom de Sòstrat però no es poden adjudicar amb seguretat a cap dels escriptors que va portar aquest nom en concret. Les obres són:
* 1. Història etrusca Τυρρηνικά, citada per Plutarc.
* 2. Obra sobre animals, segons Ateneu de Naucratis.
* 3. Història llegendària Μυθικὴ ἀγωγή, citada per Estobeu.
* 4. Un tractat de cacera κυνηγητικά, també citada per Estobeu.
* 5. Una obra sobre Tràcia Θρακικά, segons Estobeu
* 6. Un tractat sobre rius, segons Plutarc.

## Referències

* ↑ 2.Sostratus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 886
# Neoperla obscura

Neoperla obscura és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Índia.

## Referències

* ↑ Needham, 1905. Proc.Biol.Soc.Wash. 18:108.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Zwick, P., 1981. Orient. Ins. 15(2):124.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Perlidae Species Listing Arxivat 2011-01-16 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Checklist of Indian Stoneflies (Insecta: Plecoptera) (anglès)

## Bibliografia

* Sartori, Membiela Iglesia, C. Ravizza, Sánchez-Ortega & P. Zwick, 1990. Bull. Soc. Vaud. Sci. Nat. 80(2):171.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* BioLib (anglès)
# Gai Servili Ahala (mestre de la cavalleria 439 aC)

Gai Servili Ahala (en llatí: Gaius Servilius Ahala) va ser un polític del segle v aC a l'antiga Roma, considerat per molts escriptors posteriors d'haver estat un heroi. La seva fama es basava en l'afirmació que va salvar Roma d'Espuri Meli l'any 439 aC matant-lo amb una daga oculta sota l'aixella. Açò podria ser menys un fet històric i més un mite etiològic, inventat per explicar el cognomen Servília "Ahala"/"Axilla", que significa "aixella" i és probablement d'origen etrusc.
Tal com relata Titus Livi i altres autors, Ahala va servir com a magister equitum l'any 439 aC sota la dictadura de Luci Cincinnat (nomenat amb l'excusa que Espuri Meli conspirava contra l'estat). En ser nomenat el dictador tots els llocs estratègics i el Capitoli van ser controlats per partidaris dels patricis, i de matí, quan el poble es va concentrar al Fòrum encapçalat per Meli, Ahala es va presentar i el va comminar a presentar-se davant el dictador. Meli es va refugiar a un palau, però va ser capturat per Ahala i assassinat. Encara que més tard aquest fet va ser considerat una heroïcitat, al seu temps Ahala va ser jutjat pel seu crim i va escapar a la condemna per un exili voluntari. L'any 436 aC un tribú de nom Espuri Meli va proposar una llei per confiscar les propietats d'Ahala, però la llei va ser rebutjada.

## Referències

* ↑ «C. Servilius Ahala». Digital Prosopography of the Roman Republic. [Consulta: 18 novembre 2020].
* ↑ Gaius Servilius Structus Ahala, segons Smith.
* ↑ Smith, William. Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. 1. Little, Brown and Company, 1867, p. 83. «Ahala, C. Servilius Structus»
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita IV. 13, 14
* ↑ Joan Zonaràs. Ἐπιτομὴ Ἱστοριῶν VII. 20
* ↑ Dionís d'Halicarnàs, Exc. Mai, I. p. 3
# Manuel Duran i Duran

Manuel Duran i Duran (Barcelona, 11 de setembre de 1863 - Barcelona, 9 de juliol de 1906) va ser un escriptor i dibuixant català.
El 1894 va ser nomenat professor de Teoría i Història de les Belles Arts a l'Escola de Belles Arts de Barcelona i també fou director artístic de l'Enciclopèdia Universal il·lustrada Espasa. Poc abans de la seva mort, el 1906 va publicar Resumen gráfico de la historia del Arte, un compendi d'Arquitectura, Escultura i Pintura, reeditat sovint, i algunes narracions en català, com El Ton de la Muga premiada amb un premi extraordinari als jocs florals del 1905. Col·laborà, amb texts i il·lustracions, a Catalunya i a La Il·lustració Catalana, i també fou l'il·lustrador de l'obra monumental Galería de celebridades femeninas en Barcelona apareguda el 1895. Fou el pare d'Eudald, Estanislau, Raimon, Manuel i Francesc Duran i Reynals.

## Referències

* 1 2 3 «Manuel Duran i Duran». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Notas locales». La Vanguardia (Hemeroteca), 26-07-1894, pàg. 2 [Consulta: 27 gener 2018].
* ↑ «Notas bibliográficas». La Vanguardia (Hemeroteca), 17-07-1906, pàg. 7 [Consulta: 27 gener 2018].
* ↑ «Los Juegos Florales». La Vanguardia (Hemeroteca), 08-05-1905, pàg. 2 [Consulta: 27 gener 2018].
* ↑ «Notas locales». La Vanguardia (Hemeroteca), 01-05-1895, pàg. 2 [Consulta: 27 gener 2018].
* ↑ Coll-Vinent, Sílvia; Ortín, Marcel. Lectures dels anys cinquanta. Punctum, 2013, p. 15. ISBN 978-84-941987-0-0 [Consulta: 27 gener 2018].
# René Andrle

René Andrle (Litoměřice, Regió d'Ústí nad Labem, 1 d'abril de 1974) va ser un ciclista txec que fou professional del 1999 al 2008. Del seu palmarès destaca el Campionat nacional en ruta de 1995. Un cop retirat s'ha dedicat a la direcció esportiva.

## Palmarès

* 1995
** Campió de Txèquia en ruta
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Hessen
* 1997
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Àustria
* 1999
** Vencedor d'una etapa a la Tour de Bohèmia
* 2000
** 1r a la Volta a Eslovàquia i vencedor d'una etapa
* 2001
** Vencedor d'una etapa al Gran Premi Internacional de ciclisme MR Cortez-Mitsubishi
* 2002
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Múrcia
* 2006
** Vencedor d'una etapa a la Dookoła Mazowsza

### Resultats al Tour de França

* 2003. 83è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2004. 110è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2001. 62è de la classificació general
* 2005. 62è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Et tu, Brute?

Et tu, Brute? (pronunciat en llatí [ɛt ˈtuː ˈbruːtɛ]) és una locució llatina d'ús freqüent per a representar poèticament les últimes paraules del dictador romà Juli Cèsar al seu fill adoptiu Marc Brut en el moment del seu assassinat a punyalades. Pot ser traduït diversament com "fins i tot, Brut?", "I tu, Brut?" o "Tu també, Brutus?". La frase apareix a l'acte 3, escena 1 de l’obra Juli Cèsar de Shakespeare (1599). L’expressió és àmpliament utilitzada a la cultura occidental per a representar la màxima traïció. Una altra variació citada habitualment és Tu quoque, Brute.

## Context

El 15 de març (els idus de març), de l'any 44 aC, Cèsar va ser atacat per un grup de senadors. César inicialment es va resistir als seus agressors, però quan va veure a Brut, suposadament va pronunciar aquestes paraules i es va resignar al seu destí.
Les últimes paraules de César no es coneixen amb certesa i és un tema controvertit entre els estudiosos i historiadors de la mateixa manera. La versió més coneguda en el món occidental és la frase en llatí Et tu, Brute, que es deriva de l'obra de Shakespeare.
La frase, evidentment, segueix la tradició de Suetoni historiador romà, que informà que les últimes paraules de César van ser en grec i deia: "καὶ σὺ, τέκνον" (traduït com "Kai sy, Teknon?": “Tu també, noi?” o "Tu també, fill meu?" (Cèsar havia estat parella de la mare de Brutus durant molt de temps). César és conegut per haver parlat excel·lentment grec i no hi hauria res d'estrany en això. Suetoni afirma que el mateix Cèsar no va dir res quan va morir. Plutarc també informa que César no va dir res i simplement va tirar la toga sobre el seu cap quan va veure Brut entre els conjurats.

## Interpretació

Mentre que les paraules Kai su, Teknon? solen ser enteses com una expressió de xoc a la traïció de Brut, recentment s'ha argumentat que, pronunciades per César, la frase seria en realitat una maledicció i una amenaça.

## Referències

* ↑ Shakespeare, William; S.F. Johnson, Alfred Harbage (Editors). Julius Caesar. Penguin Books, 1960, p. 74.
* ↑ Plutarch, The Parallel Lives, Life of Caesar 66.9
* ↑ Arnaud, P. «"Toi aussi, mon fils, tu mangeras ta part de notre pouvoir" –Brutus le Tyran?». Latomus, 57, 1998, pàg. 61–71.
* ↑ Woodman, A.J. «Tiberius and the Taste of Power: The Year 33 in Tacitus». Classical Quarterly, 56, 1, 2006, pàg. 175–189. DOI: 10.1017/S0009838806000140.
* ↑ Henderson, John. Fighting for Rome: Poets and Caesars, History, and Civil War. Cambridge University Press, 1998. ISBN 0-521-58026-9.
# Sòstrat de Pel·lene

Sòstrat (en grec antic Σώστρατος) va ser un atleta de l'antiga Grècia nascut a Pel·lene, a Acaia que va viure al segle v aC.
Va guanyar la carrera a peu per a nois als Jocs Olímpics de l'any 460 aC. Va ser el primer d'Acaia que va guanyar als Jocs Olímpics després de la victòria que havia obtingut Oebotes l'any 756 aC. Segons la tradició, Oebotes havia maleït els aqueus perquè no li van donar un premi especial després de la seva victòria, i va invocar els déus perquè cap aqueu no pogués guanyar als Jocs Olímpics. Quan els aqueus, després de consultar l'Oracle de Delfos, van honorar Oebotes i li van dedicar una estàtua a Olímpia, es va trencar la maledicció i Sòstrat de Pel·lene va poder guanyar als Jocs. Pausànias diu que la seva tomba es troba a Dime.

## Referències

* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, VII, 13,14
# Neoperla nebulosa

Neoperla nebulosa és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.
En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.
Es troba a Indoxina: el Vietnam.

## Referències

* ↑ Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Stark & Sivec, 2008. Illiesia 4(3):53.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* BioLib (anglès)
# Gerindote

Gerindote és un municipi de la província de Toledo, a la comunitat autònoma de Castella la Manxa. Limita amb Torrijos, Barcience, Rielves, Albarreal de Tajo, Burujón, Escalonilla i Santo Domingo-Caudilla.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1.864 | 1.835 | 1.835 | 1.839 | 1.875 | 1.928 | 1.985 | 2.079 | 2.123 | 2.179 |

## Administració

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | Antonio Cuevas Melgar | | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | Antonio Cuevas Melgar | Independiente | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | Alejandro Ramos Rivera | PSOE | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | Alejandro Ramos Rivera | PSOE | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | Julián Morales Gutiérrez | PP | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | Julián Morales Gutiérrez | PP | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | Julián Morales Gutiérrez | PP | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | Julián Morales Gutiérrez | PP | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | n/d | n/d | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | n/d | n/d | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | n/d | n/d | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Toledo (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 5 març 2021].
# Muntanyes Blaves (desambiguació)

«Muntanyes Blaves» té aquests significats:
* Ficció: Muntanyes Blaves de l'univers fictici de J. R. R. Tolkien
* Geografia:
** Muntanyes Blaves d'Austràlia (Blue Mountains) a Nova Gal·les del Sud on es troba el Parc Nacional de les Blue Mountains
** Blue Mountains (Oregon), a Oregon als Estats Units.
** Ecoregió de les Muntanyes Blaves, als Estats Units (Blue Mountains (ecoregion))
# Manuel Duran (organista)

Manuel Duran (Esparreguera, ? - Lleida, 1752) va ser un organista i compositor. El 5 d'octubre de 1727 va ser admès com organista a la seu de Lleida essent Domènec Teixidor el mestre de capella. Va exercir aquest càrrec fins a la seva mort, moment que va ser substituït per Maurici Espona, nombrat el 10 d'octubre de 1727.
Es coneix la seva obra Salmodia de todos los tonos, a 7, 8 i 9 veus i orgue, conservada a la Biblioteca de l'Orfeó Català de Barcelona.

## Referències

* ↑ URPÍ I CÀMARA, Montserrat «Durán, Manuel», Diccionario de la Música Española e Hispanoamericana. Madrid: SGAE, 1999-2002, vol.3
# Cal Ferrer Pagès

«Cal Ferrer Pagès» té aquests significats:
* Cal Ferrer Pagès (Canet d'Adri),
* Cal Ferrer Pagès (Massanes), masia
# Escots

Els escots (scoti) foren un poble d'Hibèrnia. Inicialment el nom Scotia era equivalent a Hibèrnia (Irlanda). Ammià Marcel·lí els esmenta juntament amb els attacotti. Escòcia pren el seu nom de "Scotus" (escot en català), paraula llatina que vol dir "irlandès" (la forma plural és "Scoti", "irlandesos". Això fa referència als colonitzadors gaèlics d'Irlanda, país que inicialment els romans van anomenar "Scotia" (forma femenina d'"Scotus". Els irlandesos que van colonitzar l'actual Escòcia eren coneguts com els "scoti" (cat. escots). Els romans de la Baixa Edat Mitjana anomenaven Caledònia a l'Escòcia d'avui dia.
Més tard, al final de l'Imperi, el nom fou donat als habitants de Caledònia i va desaparèixer d'Irlanda, probablement a causa d'una emigració massiva, suposadament sota un líder anomenat Reuda. Aquesta emigració va suposar la guerra amb els pictes fins que el 839 el rei Keneth dels escots va dominar als pictes. Llavors el territori al nord del Solway Frith va agafar definitivament el nom d'Escòcia. Els escots, barrejats amb els pictes, són els moderns escocesos.

## Societat

La societat estava organitzada en castes i les dones podien assolir tant poder com els homes. La poligàmia sembla estar força estesa, segons testimoni de Sant Jerònim. No usaven l'escriptura, excepte per gravar noms de recordatori amb un alfabet anomenat ogam. Era una societat agrícola, amb les famílies agrupades en petits llogarrets de cabanes al bosc, a prop de rius o llacs per aconseguir aigua potable.
Com altres pobles del nord, eren un grup guerrer i politeista. La caça tenia una funció simbòlica, a part d'aportar aliment, per això s'envoltava de rituals i tenia una festivitat específica (la Fianna). L'hospitalitat era un deure i els banquets comunals, el nexe d'unió entre poblats dispersos.

## Notes i referències

* 1 2 3 The Encyclopedia Americana: A Library of Universal Knowledge: Volume 15, (1919) Encyclopedia Americana Corp., University of Winsconsin - Madison
# DMA

DMA té els següents significats:
* Directiva marc de l'aigua, directiva europea
* DMA Design, empresa desenvolupadora de videojocs ubicada a Edimburg, Escòcia
* Dimetilamina, producte químic
* DMA (informàtica), mètode d'accés a la memòria RAM d'un microprocessador
# Neoperla obliqua

Neoperla obliqua és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Descripció

* Els adults són de color ocraci amb el pronot marronós (sovint lleugerament més pàl·lid lateralment) i els ocels de grandària moderada.
* Les ales dels mascles fan 12-17 mm de llargària i les de les femelles entre 15 i 23.
* Els ous són ovals i fan 0,34 x 0,25 mm.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a Malèsia: l'illa de Luzon (les illes Filipines).

## Referències

* ↑ Needham, 1905. Proc.Biol.Soc.Wash. 18:108.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Banks, 1913. Proc. Entomol. Soc. Wash. 15:172.
* 1 2 3 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Sivec, 1984. Scopolia 7:18. «PDF». (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Banks, 1916. Anònim. Neuropteroid insects of the Philippine Islands. Philipp.J.Sci. 11:203.

## Bibliografia

* Claassen, 1940. Mem. Cornell agric. Exp. Sta. 232:164.
* Illies, 1966. Das Tierreich 82:275.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* BioLib (anglès)
* Perlidae Species Listing Arxivat 2011-01-16 a Wayback Machine. (anglès)
# Gau de Turíngia

El Gau de Turíngia (Gau Thüringen) va ser una divisió administrativa de l'Alemanya nazi de 1933 a 1945 a l'Estat de Turíngia i també el Regierungsbezirk d'Erfurt de la Província de Saxònia. Abans d'això, de 1925 a 1933, va ser la subdivisió regional del partit nazi en aquesta zona.
El sistema nazi de Gau (en plural Gaue) va ser establert originalment en una conferència del partit, el 22 de maig de 1926, per tal de millorar l'administració de l'estructura del partit. A partir de 1933, després de la presa de poder nazi, els Gaue va reemplaçar cada vegada més als estats alemanys com a subdivisions administratives a Alemanya.
Al capdavant de cada Gau es va situar un Gauleiter, una posició cada vegada més poderosa, especialment després de l'esclat de la Segona Guerra Mundial, amb poca interferència des de dalt. El Gauleiter local freqüentment ocupava càrrecs governamentals i de partit, i s'encarregava, entre altres coses, de la propaganda i la vigilància i, a partir de setembre de 1944, el Volkssturm i la defensa de la Gau.
La posició de Gauleiter a Turingia va ser originalment ocupada per d'Artur Dinter. El 30 de setembre de 1927 Fritz Sauckel es va fer càrrec de Gauleiter que va mantenir fins al final de la guerra. Sauckel va ser executat per crims de guerra el 16 d'octubre de 1946. Els seus diputats van ser Willy Marschler (1927-32), Fritz Wächtler (1932-35) i Heinrich Siekmeier (1936-45).
El camp de concentració de Buchenwald estava situat a la Gau de Turíngia. Dels 238.980 presos que van ser enviats al camp, 43.045 van morir.

## Gauleiters

* 1925-1928: Arthur Dinter
* 1928-1945: Fritz Sauckel

## Referències

* 1 2 «Die NS-Gaue» (en alemany). Deutsches Historisches Museum.
* ↑ «The Organization of the Nazi Party & State». The Nizkor Project. Arxivat de l'original el 2016-11-09.
* ↑ «Gau Thüringen» (en alemany).
* ↑ «Übersicht der NSDAP-Gaue, der Gauleiter und der Stellvertretenden Gauleiter zwischen 1933 und 1945» (en alemany). Zukunft braucht Erinnerung. Arxivat de l'original el 26 de maig 2017.
* ↑ «Buchenwald». Yad Vashem. Arxivat de l'original el 7 d’agost 2019.

## Enllaços externs

* Llista de Gauleiter
# Cantó de Saint-Étienne-Nord-Est-1

El cantó de Saint-Étienne-Nord-Est-1 és un cantó francès del departament del Loira, situat al districte de Saint-Étienne. Compta amb part del municipi de Sant-Etiève.

## Municipis

* Sant-Etiève

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1979 | Jean Saint-Cyr | Divers droite |
| 1967-1979 | Michel Durafour | CR, després UDF |
| 1979-1995 | Christian Bail | PSD, després RPR |
| 1995-2004 | Guy Laforie | MDC, després MRC |
| 2004- | Régis Juanico | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Gary Ross

Gary Ross (Los Angeles, 3 de novembre de 1956) és un guionista, productor i director de cinema i de televisió estatunidenc. És conegut per escriure guions i produir pel·lícules com Big (1988), cinta on va debutar com a guionista i va ser nominat a l'Oscar al millor guió original de 1989, així com Dave, president per un dia (1993), que va comptar amb Kevin Kline i Sigourney Weaver. El 1998 va dirigir Pleasantville i, el 2003, Seabiscuit, ambdues pel·lícules protagonitzades per Tobey Maguire. El 2012 va dirigir la pel·lícula d'Els jocs de la fam.

## Filmografia

| Any | Títol | Director | Guionista | Productor | Notes |
| 1988 | Big | No | Sí | Sí | Nominat − Oscar al millor guió original |
| 1992 | Mr. Baseball | No | Sí | No | |
| 1993 | Dave, president per un dia | No | Sí | No | Nominat − Oscar al millor guió original |
| 1994 | Lassie | No | Sí | No | |
| 1997 | Trial and Error | No | No | Sí | |
| 1998 | Pleasantville | Sí | Sí | Sí | |
| 2003 | Seabiscuit | Sí | Sí | Sí | Nominat − Oscar a la millor pel·lícula Nominat − Oscar al millor guió adaptat |
| 2008 | El valent Despereaux | No | Sí | Sí | |
| 2012 | Els jocs de la fam | Sí | Sí | No | |
| 2016 | The Free State of Jones | Sí | Sí | Sí | |
# Escotoma

Un escotoma és una àrea d'alteració del camp de visió que consisteix en una agudesa visual parcialment disminuïda o totalment degenerada que està envoltada d'un camp de visió normal o relativament ben conservat.
Cada ull normal de mamífer té un escotoma en el seu camp de visió, normalment anomenat punt cec. Aquesta és una ubicació (el disc òptic) sense cèl·lules fotoreceptores, on els axons de les cèl·lules ganglionars de la retina que componen el nervi òptic surten de l'ull. No hi ha una consciència directa dels escotomes visuals. Simplement són regions d'informació reduïda dins del camp visual. En lloc de reconèixer una imatge incompleta, els pacients amb escotomes informen que les coses "desapareixen" en els llocs de l'escotoma.
Un escotoma pot ser un símptoma de dany a qualsevol part del sistema visual, com ara danys a la retina per exposició a làsers de gran potència, degeneració macular i danys cerebrals.
El terme escotoma també s'utilitza metafòricament en diversos camps. El tema comú de tots els sentits figuratius és un buit no en la funció visual sinó en la percepció de la ment, la cognició o la visió del món. El terme prové del grec σκότος/skótos, "foscor".

## Referències

* ↑ Fletcher, Donald C.; Schuchard, Ronald A.; Renninger, Laura W. «Patient awareness of binocular central scotoma in age-related macular degeneration». Optometry and Vision Science, vol. 89, 9, 01-09-2012, pàg. 1395–1398. DOI: 10.1097/OPX.0b013e318264cc77. ISSN: 1538-9235. PMID: 22863789.
# DLOGTIME

En teoria de la complexitat, la classe de complexitat DLOGTIME és el conjunt dels problemes de decisió que poden ser resolts amb una màquina de Turing en un temps logarítmic. S'ha de definir amb una màquina de Turing d'accés aleatori, ja que d'altra manera la longitud de la cinta d'entrada seria més llarg que el rang màxim al que pot accedir la màquina.
DLOGTIME-uniforme és important en el camp de la complexitat de circuits.

## Referències

* ↑ «MR: Matches for: MR=1127168». [Consulta: 30 novembre 2018].
* ↑ «MR: Matches for: MR=1255326». [Consulta: 30 novembre 2018].
* ↑ Iwama, K.; Iwamoto, C. «Parallel complexity hierarchies based on PRAMs and DLOGTLME-uniform circuits» (en anglès). Proceedings of Computational Complexity (Formerly Structure in Complexity Theory). DOI: 10.1109/ccc.1996.507665.
# Norberto Scoponi

Norberto Scoponi (13 de gener de 1961) és un exfutbolista argentí.

## Selecció de l'Argentina

Va formar part de l'equip argentí a la Copa del Món de 1994 però no disputà cap partit.

## Referències

* ↑ rsssf: Argentina Copa América 1993 squad
* ↑ rsssf: Argentina 1994 World Cup squad