OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Premi Hugo al millor editor professional

El Premi Hugo al millor editor professional (Hugo Award for Best Professional Editor) és un dels Premis Hugo atorgat cada any a editors de revistes, novel·les, antologies o altres obres relacionades amb la ciència-ficció o fantasia publicades en anglès o traduïdes l'any anterior. D'altres premis Hugo s'atorguen a novel·les curtes, relats i relats curts. Aquest premi va substituir un d'anterior anomenat Premi Hugo a la millor revista professional.
Aquest premi s'ha atorgat anualment des del 1973 fins al 2006 per la World Science Fiction Society. A partir de 2007 el premi es va dividir en dos categories: millor editor (format curt) i millor editor (format llarg). El premi al format curt és per editors d'antologies, col·leccions o revistes, mentre que el premi al format llarg és per editors de novel·les. A més d'aquests premis, i a partir del 1996 s'han atorgat els premis Restrospective Hugo (Hugo retrospectiu) pels anteriors 50, 75 o 100 anys anteriors. Fins al 2018, s'han atorgat premis retrospectius pels anys 1939, 1941, 1943, 1946, 1951 i 1954.
Els nomenats i premiats son escollits pels membres de la convenció anual Worldcon. La forma de votació és en forma de segona volta continua amb sis nomenats. Les novel·les nomenades són les sis més votades durant l'any pels membres sense cap límit en el nombre de nomenats. Des del 1959 es reconeix als sis candidats seleccionats. Les votacions es fan de gener a març, i les votacions a les sis novel·les candidates es fa aproximadament d'abril fins a juliol, depenent de quan se celebra la convenció, que acostuma a ser al setembre i a un lloc diferent del món cada any. L'any 2015 les dues categories del premi van quedar desertes.
Durant els 52 anys de premi, s'han nomenat 64 editors, incloent els "Retro Hugos". Gardner Dozois és qui més premis ha rebut, amb 15 premis de 19 nominacions per la categoria original i una en el format curt. Els altres editor en guanyar més de 3 premis Hugo han estat Ben Bova, que va guanyar-ne 6 de 8 nominacions del premi original, Ellen Datlow, va guanyar-ne 7 de 17, repartits entre el format original i el premi curt i John W. Campbell Jr, amb 5 premis de 6 nominacions en els Retro Hugo. Només dos editors han guanyat 3 cops, Edward L. Ferman de 20 nominacions al premi original i Patrick Nielsen Hayden de 3 nominacions al premi de format llarg.

## Referències

* ↑ Jordison, Sam. «An international contest we can win» (en anglès), 07-08-2008. [Consulta: 8 agost 2018].
* ↑ «WebCite query result» (en anglès). Arxivat de l'original el 2011-05-07. [Consulta: 8 agost 2018].
* ↑ «The Locus Index to SF Awards: About the Retro Hugo Awards», 03-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-01-03. [Consulta: 8 agost 2018].
* ↑ «WebCite query result» (en anglès). Arxivat de l'original el 2011-05-07. [Consulta: 8 agost 2018].
* ↑ «Introduction» (en anglès). The Hugo Awards, 18-07-2007.
* ↑ «The Locus Index to SF Awards: About the Hugo Awards», 03-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-01-03. [Consulta: 8 agost 2018].
* ↑ «Worldcon» (en anglès). [Consulta: 8 agost 2018].
* ↑ «2015 Hugo Awards» (en anglès). The Hugo Awards, 31-03-2015.
# Miravalls

Miravalls és una masia del municipi de Llobera (Solsonès) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici de quatre façanes i tres plantes. A la façana sud, hi ha una entrada amb llinda de pedra (hi ha inscrita la data de 1868), i porta de fusta de doble batent. A cada costat de l'entrada hi ha una petita espitllera. A la planta següent, hi ha tres finestres amb ampit. A la darrera hi ha tres finestres, les dues laterals de dimensions més petites, i la central de dimensions més grans i amb ampit.
A la façana est, hi ha una petita obertura a la planta baixa, i una finestra a la planta següent. A la façana oest, hi ha dues finestres a la segona planta. A la planta baixa, té un petit edifici adjunt.
A la façana nord, hi ha una entrada que dona a la segona planta, té davant una barana feta amb totxo, que data de 1958. A la seva esquerra, hi ha una finestra. A la dreta té una petita estructura. A la darrera planta hi ha finestra. La coberta és de dos vessants (est-oest), acabada amb teules.
El petit annex adjunt a la façana oest, té una sola planta, i té una entrada amb porta de fusta a la façana sud. La coberta és d'un vessant (oest), acabada amb teules. Hi ha diferents edificis de nova construcció per a usos agrícoles.

## Canvi de municipi

Miravalls, juntament amb la masia veïna de Folch, passa a formar part del municipi de Llobera del Solsonès l'any 2017, atenent a la seva estreta relació amb la població i la capital de comarca.

## Referències

* ↑ «Miravalls». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 4 «Mas de Miravalls». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 6 febrer 2015].
* ↑ 324cat. «Dues masies canvien de comarca i passen de la Segarra al Solsonès», 01-02-2017. [Consulta: 20 gener 2019].
* ↑ «Llobera | enciclopèdia.cat». [Consulta: 20 gener 2019].
# Ulma

Ulma o Ullumma era una ciutat hitita situada al sud del país, que no ha estat localitzada.
Hi va combatre Hattusilis I. El rei diu que va marxar en armes contra ella, i els habitants de la ciutat el van atacar dues vegades i ell els va vèncer dues vegades. La va destruir cap a l'any 1640 aC, i hi va sembrar males herbes, un ritual de maledicció divina. Se n'endugué les estàtues dels seus déus al temple de la deessa solar d'Arinna com a presoners simbòlics.

## Referències

* ↑ Bernabé, Alberto (ed.). Historia y leyes de los hititas: textos del Imperio Antiguo. Tres Cantos: Akal, 2000, p. 104. ISBN 8446011239.
# Resolució 274 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 274 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada per unanimitat el 11 de desembre de 1969. Després de reafirmar les resolucions anteriors sobre el tema i observant els esdeveniments recents, el Consell de Seguretat de les Nacions Unides va ampliar l'estacionament a Xipre de la Força de les Nacions Unides pel Manteniment de la Pau a Xipre un període que acaba el 15 de juny de 1970. El Consell també va demanar a les parts directament interessades que segueixin actuant amb la màxima restricció i que cooperin plenament amb la força de manteniment de la pau.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 201 a la 300 (1965 - 1971)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Cliffordita

La cliffordita és un mineral de la classe dels òxids. Rep el nom en honor del mineralogista nord-americà Clifford Frondel (Brooklyn, Nova York, EUA, 8 de gener de 1907 - Winchester, Massachusetts, EUA, 12 de novembre de 2002), professor de mineralogia de la Universitat Harvard. La frondelita és un altre mineral que també rep el seu nom en honor seu.

## Característiques

La cliffordita és un òxid de fórmula química (UO₂)Te$^{4+}$₃O₇. Cristal·litza en el sistema isomètric. La seva duresa a l'escala de Mohs és 4.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la cliffordita pertany a «04.JK - Tel·lurits sense anions addicionals, sense H₂O» juntament amb els següents minerals: winstanleyita, walfordita, spiroffita, zincospiroffita, balyakinita, rajita, carlfriesita, denningita, chekhovichita, smirnita, choloalita, fairbankita, plumbotel·lurita, magnolita, moctezumita i schmitterita.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a la Universitat Harvard, a Boston (Massachusetts), amb el número: 119079.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina San Miguel, situada a la localitat de Moctezuma, dins el municipi de Moctezuma (Sonora, Mèxic). També ha estat descrita a les properes explotacions: Bambolla, Candelaria i a la prospecció San Miguel, totes elles dins el mateix municipi mexicà, sent aquest l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Cliffordite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 2 desembre 2020].
# Barbora Poláková

Barbora Poláková (Kolin, 3 d'octubre de 1983) és una actriu i cantant txeca.

## Filmografia
### Pel·lícules

* Kráska v nesnázích (2006)
* Láska z kontejneru (2011)
* Láska je láska (2012)
* Život je život (2015)
* Instalatér z Tuchlovic (2016)

### Sèries de televisió

* Okresní přebor (2010)
* Dokonalý svět (2010)
* Základka (2012)
* Neviditelní (2014)
* Marta a Věra (2014)

## Discografia
### Àlbums d'estudi

* Barbora Poláková (2015)
* ZE. MĚ (2018)

### Senzills

* 2015: Nafrněná
* 2017: Po vàlce

## Referències

* ↑ Švarcová, Alžběta «Kvůli natáčení jsem přišla o vlasy, říká Bára Poláková o filmu Krajina ve stínu» (en czech). irozhlas.cz, 04-06-2019 [Consulta: 6 novembre 2019].
* ↑ Kalous, Jiří «RECENZE: Nafrněná Kráva? Kdepak, Barbora Poláková je holka, co má ráda, když smažíš řízky» (en czech). ireport.cz, 11-12-2015 [Consulta: 12 setembre 2021].
* ↑ Bezr, Ondřej «RECENZE: Barbora Poláková se strefuje přesně. Nejen do vlastních řad» (en czech). lidovky.cz, 12-04-2018 [Consulta: 12 febrer 2021].
* ↑ Hnátek, Václav «VIDEO: Nafrněná Poláková válcuje s klipem internet. Deska bude v říjnu» (en czech). idnes.cz, 26-08-2015 [Consulta: 12 setembre 2021].
# Fontaine-en-Dormois

Fontaine-en-Dormois és un municipi francès, situat al departament del Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 19 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Fontaine-en-Dormois era de 19 persones. Hi havia 8 famílies, de les quals 4 eren parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 11 habitatges, 8 eren l'habitatge principal de la família, 1 era una segona residència i 2 estaven desocupats. Tots els 11 habitatges eren cases. Dels 8 habitatges principals, 7 estaven ocupats pels seus propietaris i 1 estava llogat i ocupat pels llogaters; 1 tenia tres cambres, 2 en tenien quatre i 5 en tenien cinc o més. 8 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 2 habitatges hi havia un automòbil i a 5 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Fontaine-en-Dormois el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 4 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 8 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 12 persones, 9 eren actives i 3 eren inactives. Les 9 persones actives estaven ocupades(6 homes i 3 dones).. De les 3 persones inactives 1 estava estudiant i 2 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa d'hostatgeria i restauració.
L'any 2000 a Fontaine-en-Dormois hi havia 4 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Fontaine-en-Dormois a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Fontaine-en-Dormois a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Motmot de Mèxic

El motmot mexicà (Momotus mexicanus) és una espècie d'ocell de la família dels momòtids (Momotidae) que habita l'àrea septentrional de la regió neotropical.

## Morfologia

* Fa 30 - 33 cm de llargària.
* Sense dimorfisme sexual.
* De color general verd oliva per sobre i verd blau pàl·lid per sota.
* Corona, clatell i part superior del dors de color rogenc. Galtes amb un patró en negre i blau.
* Al pit un petit plomall negre.
* Cola de raqueta típica dels motmots.

## Hàbitat i distribució

Selva i boscos poc densos i matoll semiàrid a les terres baixes del vessant occidental de Mèxic, des del sud de Sonora i de Chihuahua, cap al sud, fins a Chiapas i Guatemala.

## Referències

* ↑ Momot mexicà a CERCATERM Rev. 05/11/2011 (català)
# Molí Vell (Alforja)

Molí Vell és una obra d'Alforja (Baix Camp) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Molí situat a la zona coneguda com los Molinassos, de l'Alforja, on se situaven en origen també el Molí Nou i el Molí d'en Mig (d'aquest últim, no es conserva res).
Es tracta d'una estructura arquitectònica de planta rectangular bastida amb pedra escairada i morter. Tot i que la teulada està parcialment enderrocada, els murs es mantenen en peu, de la mateixa manera que la distribució interior dels pisos, al llarg dels quals es disposava la maquinària. Encara es conserva una mola. L'accés, actualment tapiat, es donava a partir d'una obertura en forma d'arc de mig punt fet amb blocs de pedra escairada.
Es conserva també la bassa, que ha sofert alteracions posteriors.

## Història

Fitxa F30 Agents Rurals: 2014.
Alta l'IPAC- VRA

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Molí Vell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 novembre 2018].
# Resolució 272 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 272 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada el 23 d'octubre de 1969, referent a la iniciativa de l'Assemblea General d'incloure una esmena de l'Estatut de la Cort Internacional de Justícia en la seva XXIV sessió, va recordar que el Consell té l'autoritat de fer recomanacions a l'Assemblea quant a la participació de parts de l'Estatut però no membres de les Nacions Unides i va decidir fer-ho.
El Consell va recomanar que aquelles nacions se'ls permetés participar quant a les esmena com si fossin membres i que les reformes entrarien en vigor quan fossin aprovades per votació per dos terços de tots els Estats parts de l'Estatut i ratificades per aquests Estats.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 201 a la 300 (1965 - 1971)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Cliffwood Beach

Cliffwood Beach és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova Jersey. Segons el cens del 2000 tenia 3.538 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cliffwood Beach tenia 3.538 habitants, 1.149 habitatges, i 881 famílies. La densitat de població era de 1.468,8 habitants/km².
Dels 1.149 habitatges en un 38,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,2% hi vivien parelles casades, en un 14,1% dones solteres, i en un 23,3% no eren unitats familiars. En el 16,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,99 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,37.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,5% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 33,7% entre 25 i 44, un 22,5% de 45 a 60 i un 9,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 57.098 $ i la renda mediana per família de 61.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 44.856 $ mentre que les dones 32.714 $. La renda per capita de la població era de 22.874 $. Aproximadament el 5% de les famílies i el 5,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cliffwood Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cliffwood Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Fori Regni Aragonum

Fori Regni Aragonum és l'edició dels Furs d'Aragó que feu Gundisalvo García de Sancta María a Saragossa l'any 1477. Els impressors foren Paulo Hurus i Heinrich Bote. Aquesta primera edició comprèn els Furs d'Aragó des de la Compilación de Huesca fins a les Cortes de Zaragoza del 1467, així com les Observancias de Martín Díaz d'Aux.
L'impressor Paulo Hurus feu una segona edició dels Fori Regni Aragonum el 1496, que comprèn els Furs d'Aragó des de la Compilación de Huesca fins a les Cortes de Zaragoza del 1477, així com les Observancias.

## Bibliografia

* Universidad de Zaragoza: Derecho civil aragonés Arxivat 2009-01-03 a Wayback Machine.

## Vegeu també

* Vidal Mayor

## Enllaços externs

* Biblioteca Virtual de Derecho Aragonés: Fori Regni Aragonum. Ed. 1496
# Motmot de Trinidad

El motmot de Trinidad (Momotus bahamensis) és una espècie d'ocell de la família dels momòtids (Momotidae) que habita els boscos de Trinitat i Tobago.

## Referències

* ↑ IUCN «Momotus bahamensis» (en anglès). The IUCN Red List of Threatened Species. BirdLife International, 01-10-2016. DOI: 10.2305/iucn.uk.2016-3.rlts.t61634940a95173793.en.
# Karel-Lodewijk van Espenhout

Karel-Lodewijk van Espenhout, també conegut com a Louis van Espenhout (Ternat, 19 d'octubre de 1919 - Sint-Agatha-Berchem, 27 de gener de 1996) va ser un ciclista belga que va córrer entre 1939 i 1951. En el seu palmarès destaca una victòria d'etapa a la Volta a Catalunya de 1940.

## Palmarès

* 1939
** 1r al Circuit dels Vosges i vencedor d'una etapa
* 1940
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Catalunya

## Referències

* ↑ «VAN ESPENHOUT Louis (Karel Lodewijk)». [Consulta: 8 desembre 2022].
* ↑ Archives, Cycling. «Louis Van Espenhout» (en anglès). [Consulta: 8 desembre 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
# Otia Dadiani

Otia Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1728 al 1744, fill i successor de Bejan I Dadiani, es va casar amb Gurkhana filla de Koshita III Chkeidze, eristhavi de Ratxa. Otia va fer empresonar a son germà Katzo-Jordi Bejanovicht del 1728 al 1734 perquè no li disputés la successió. Va morir el 1744, i el va succeir el seu fill Katsia II Dadiani.

## Referències

* Assiatiani, Nodar; Bendianachvili, Alexandre. Histoire de la Géorgie. París: Harmattan, 1997. ISBN 2-7384-6186-7.

## Enllaços externs

* Dinastia Dadiani Arxivat 2011-08-11 a Wayback Machine..
* Genealogia
# Vacas (pel·lícula)

Vacas és una pel·lícula espanyola dirigida per Julio Medem en 1992. Protagonitzada per Carmelo Gómez, Emma Suárez, Ana Torrent i Karra Elejalde. Una inquietant saga familiar basada al País Basc rural, la pel·lícula recorre la història entrellaçada de tres generacions de dues famílies veïnes entre 1875 i 1936. Primer llargmetratge de Julio Medem, va guanyar el Premi Goya al Millor director novell en 1992. Va comptar en la direcció artística amb la col·laboració del prestigiós pintor Vicente Ameztoy.

## Argument

Al llarg de tres generacions, dues famílies d'una petita vall guipuscoà (els Irigibel i els Mendiluce) mantenen relacions tortuoses, marcades per la violència, una odiosa rivalitat i les passions més viscerals.
La història comença en 1875, en les trinxeres de la tercera guerra carlina, on un aizkolari covard troba al seu veí Carmelo.

## Repartiment

El director il·lustra la naturalesa cíclica de les conflictives relacions entre les famílies rivals utilitzant als mateixos actors per a representar les diferents generacions de personatges. L'actor Carmelo Gómez actua com Manuel Irigibel en 1875, el seu fill Ignacio en 1905 i el seu net Peru Mendiluze en 1936. Kandido Uranga representa a Carmelo Mendiluze en 1875 i al seu fill Juan en la resta de la pel·lícula. Tant Karra Elejalde com Ortzi Balda representen a Ilegorri i el seu fill Lucas, en diferents èpoques, fins i tot a tots dos alhora en 1936.
* Carmelo Gómez - Manuel/ Ignacio / Peru
* Emma Suárez - Cristina
* Ana Torrent - Catalina
* Karra Elejalde - Ilegorri / Lucas
* Txema Blasco - Manuel
* Kandido Uranga - Carmelo / Juan
* Klara Badiola - Madalen
* Pilar Bardem - Paulina

## Recepció

Vacas va ser ben rebuda i va suposar un prometedor debut per a Julio Medem, el seu director. La crítica va lloar l'elecció d'imatges. Va ser reeixida i va guanyar a part del Premi Goya al millor director debut, premis als festivals de Tòquio, Torí i Alexandria.
Medem inicia la pel·lícula amb dues escenes visualment espectaculars, una de títols de crèdit filmada de forma senzilla però molt efectiva, i una de guerra que en pocs minuts atrapa a l'espectador.

## Palmarès cinematogràfic
### Medalles del Cercle d'Escriptors Cinematogràfics de 1992

| Categoria | Persona | Resultat |
| Millor guió original | Julio Medem | Guanyador |
* Premio Goya: Millor director novell (1993). També era nominada al millor guió original, la millor música i els millors efectes especials.

## Referències

* ↑ Vacas a l'Auñamendi Eusko Entziklopedia
* ↑ 'Vacas', el primer largometraje de Julio Medem, El País, 11 de juny de 2004
* ↑ Jo Evans «Foundational Myths, Repressed Maternal Metaphors, and Desengaño». Hispanic Research Journal : Iberian and Latin American Studies, 10, 2, 2009, pàg. 122-140 [Consulta: 7 març 2017].
* ↑ «Premios del CEC a la producción española de 1992». Círculo de Escritores Cinematográficos. Arxivat de l'original el 2020-08-01. [Consulta: 4 agost 2019].
* ↑ Vacas al web dels Premis Goya
# Resolució 276 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 276 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada el 30 de gener de 1970 després de reafirmar les resolucions i declaracions anteriors, el Consell va condemnar com a il·legal l'ocupació sud-africana de Namíbia i va decidir establir un subcomitè ad hoc per estudiar els camins i les maneres per mitjà de les quals les resolucions del Consell es podria implementar. El Consell va demanar a tots els estats i organitzacions que donessin al subcomitè tota la informació i altres ajudes que pugui necessitar i també va demanar al secretari general de les Nacions Unides que donés totes les ajudes al subcomitè.
El Consell va decidir reprendre l'examen de la qüestió de Namíbia tan aviat com s'hagin posat a disposició les recomanacions del subcomitè.
La resolució es va aprovar amb 13 vots; França i el Regne Unit es van abstenir.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 201 a la 300 (1965 - 1971)
* Àfrica del Sud-oest

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Coll de Roques Blanques

El Coll de Roques Blanques (diferent de la propera Collada de Roques Blanques) és una collada situada a 2.234,3 m alt del límit dels termes comunals de Pi de Conflent, de la comarca del Conflent, i de Prats de Molló i la Presta, de la comarca del Vallespir, tots dos a la Catalunya del Nord. És al nord-oest del terme de Prats de Molló i la Presta i al sud-est del de Pi de Conflent. És a les Esquerdes de Rotjà, a l'extrem de ponent de la Reserva Natural de Prats de Molló i la Presta, al nord-est de la Portella de Rotjà.

## Referències

* ↑ El Coll de Roques Blanques en els ortofotomapes de l'IGN