OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Demogorgon

Demogorgon és el nom d'un dimoni associat a una deïtat primitiva que habitaria l'inframon. El seu nom sembla venir de la fusió de l'arrel grega daimon i el nom de les gorgones i malgrat les adscripcions a la mitologia grega i a fonts pseudobíbliques, la figura neix als primers segles del cristianisme.
La primera menció documental es troba en un manuscrit de comentari a la Tebaida de Publi Estaci elaborat per Lactantius Placidus, on apareix com una divinitat o diable lligat a la tradició jueva. A partir d'aquí es va popularitzar i la figura apareix en nombroses referències medievals i posteriors, incloent-hi la recopilatòria Genealogia Deorum Gentilium de Giovanni Boccaccio o El Paradís perdut de Milton. El dimoni adquireix amb el pas dels segles unes proporcions majors, fins al punt que el seu nom esdevé un tabú i cal referir-s'hi amb eufemismes. És un diable del terror i de la terra i també regeix el destí d'altres dimonis. En algunes descripcions comparteix trets amb l'Abadon.
Alguns estudiosos lliguen el nom i la genealogia al demiürg platònic, que s'hauria corromput fins a esdevenir una figura malèfica en contraposició al déu veritable cristià. Voltaire recull aquesta tradició. En aquesta variant, es lliga a la màgia negra i es considera un pare d'altres déus de diferents mitologies, d'aquí el seu gran poder. Se'l representa com un home vell que viu en una cova i té la mirada plena d'ira i en altres ocasions és un habitant del caos. Aquesta imatge gràfica ha aparegut en diversos quadres i en descripcions poètiques, com per exemple a Orland Furiós, on l'autor situa la cova a l'Himàlaia.
Per acabar, una tercera possible via d'anàlisi lliga el dimoni a un diable oriental que s'hauria transmès al món grecollatí i des d'allà a l'Europa cristiana a partir dels textos romans d'Orient. En aquesta via es ressalta el seu caràcter creador, com a engendrador de la Terra, que inclou els mals i els vicis. La visió teocèntrica medieval hauria disminuït aquest vessant creador, que entrava en contradicció amb el caràcter monoteista del déu artífex de la Creació però hauria mantingut els trets lligats al mal, i d'aquí hauria pres com a propis diverses característiques de Satan.
La cultura popular ha heretat el nom de Demogorgon que s'aplica a diferents dimonis i monstres que apareixen a jocs de rol i tot el món que se'n deriva.

## Referències

* ↑ Sylvain Matton, "La figure de Démogorgon dans la littérature alchimique", dins Didier Kahn and Sylvain Matton (ed.), Alchimie, art, histoire et mythes. Actes du 1er colloque international de la Société d'Étude de l'Histoire de l'Alchimie (Paris, Collège de France, 14-15-16 mars 1991), Textes et Travaux de Chrysopœia, 1, París: S.É.H.A.-Milan: Archè, 1995, p. 265-346
* ↑ Rudwin, Maximilian (1970) [1931]. The Devil in Legend and Literature (2nd ed.). Nova York: AMS Press. p. 80. ISBN 0-404-05451-X
* ↑ «Pàgina de Varda». Arxivat de l'original el 2009-10-26. [Consulta: 26 octubre 2009].
# Alexandra de Hannover (gran duquessa de Mecklenburg-Schwerin)

Alexandra de Hannover, gran duquessa de Mecklenburg-Schwerin (Gmunden (Baixa Àustria) 1882 - Glücksburg 1965). Princesa de Hannover amb el tractament d'altesa reial que contragué matrimoni amb el gran duc sobirà Frederic Francesc IV de Mecklenburg-Schwerin.
Nascuda el dia 29 de setembre de l'any 1882 a Gmunden, a la Baixa Àustria, era filla del príncep Ernest August de Hannover i de la princesa Thyra de Dinamarca. Alexandra era neta per via paterna del rei Jordi V de Hannover i de la duquessa Maria de Saxònia-Altenburg i per via materna del rei Cristià IX de Dinamarca i de la princesa Lluïsa de Hessen-Kassel.
El dia 7 de juny de l'any 1904 contragué matrimoni a Gmunden amb el gran duc Frederic Francesc IV de Mecklenburg-Schwerin, fill del gran duc Frederic Francesc III de Mecklenburg-Schwerin i de la gran duquessa Anastàsia de Rússia. La parella que s'instal·là a Schwerin tingué cinc fills:
Amb la caiguda de l'Imperi Alemany l'any 1918, els Mecklenburg-Schwerin perderen el poder formal sobre el territori que històricament havien governat. Ara bé, mantingueren les enormes propietats que tenien al nord d'Alemanya i retingueren cert poder informal, cimentat per l'enorme prestigi de la casa gran ducal, en el territori mecklenburguès.
Així, al llarg de les dècades de 1920 i 1930, els Mecklenburg-Schwerin seguiren visquent a Schwerin i només veieren pertorbada la seva calma familiar per l'inici del nacionalsocialisme i de la Segona Guerra Mundial.
A mesura que l'avenç de les tropes soviètiques cap al territori alemany es feu més evident, la família gran ducal decidí traslladar-se a la ciutat de Flensburg, a la frontera entre Alemanya i Dinamarca. Allà hi trobà la mort el gran duc Frederic Francesc IV de Mecklenburg-Schwerin.
Dos fets marcaren la postguerra de la princesa Alexandra, primer l'expropiació de les seves propietats per la nova República Democràtica Alemanya el 1948; i, segon, l'empresonament en un camp de concentració soviètic durant més de deu anys del príncep Cristià de Mecklenburg-Schwerin.
Alexandra es traslladà a Glücksburg on morí el dia 30 d'agost de 1963, a l'edat de setanta-nou anys.

## Referències

* ↑ Weir, Alison. Britain's Royal Families: The Complete Genealogy (en anglès). Random House, 2011, p. 292. ISBN 1446449114.
# Faulkton

Faulkton és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 785 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Faulkton tenia 785 habitants, 369 habitatges, i 208 famílies. La densitat de població era de 288,7 habitants per km².
Dels 369 habitatges en un 21,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48% hi vivien parelles casades, en un 5,4% dones solteres, i en un 43,6% no eren unitats familiars. En el 42,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 26% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,72.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,9% tenia menys de 18 anys, un 4,2% entre 18 i 24, un 19,1% entre 25 i 44, un 22,3% de 45 a 60 i un 35,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 51 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.853 $ i la renda mediana per família de 37.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.344 $ mentre que les dones 16.538 $. La renda per capita de la població era de 19.504 $. Entorn del 2,4% de les famílies i el 5,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Faulkton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Faulkton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Lisimaquea (desambiguació)

Lisimaquea o Lisimaquia (en grec antic: Λυσιμάχεια, llatí: Lysimachīa) fou el nom de diverses ciutats gregues anomenades en referència a cert Lisímac, generalment Lisímac de Tràcia:
* Lisimaquea de Tràcia, ciutat del Quersonès Traci
* Lisimaquea d'Etòlia, ciutat a la desembocadura del riu Aqueloos
* Lisimaquea de Mísia, ciutat a mig camí entre Mísia i l'Eòlia
# Pàncrates d'Atenes

Pàncrates (grec antic: Παγκράτης, llatí: Pancrates) fou un filòsof cínic grec que va viure a la primera meitat del segle ii, en temps d'Hadrià i dels Antonins.
Filòstrat d'Atenes explica que quan el conegut sofista Lol·lià estava en perill de ser apedregat pels atenesos en un aldarull per causa del pa, Pàncrates va aturar a les masses dient que Lol·lià no era un comerciant de pa (ἀρτοπώλης) sinó un comerciant de paraules (λογοπώλης). Alcífron també l'esmenta en les seves cartes fictícies.

## Referències

* ↑ 5.Pancrates of Athens a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 110
# Muhen

Muhen és un municipi del cantó d'Argòvia (Suïssa), situat al districte d'Aarau.

## Enllaços externs

* Web oficial del municipi
# Dinastia XXV d'Egipte

La Dinastia XXV fou un període històric de l'antic Egipte, en el qual el país fou governat per reis d'origen nubià, que van sortir de Napata i s'enterraven al cementiri d'Al-Kurru d'aquesta ciutat. Kashta fou el primer rei que va dominar a Egipte, però només al sud, a Elefantina i Siene (Assuan), vers el 750 aC. El seu fill Piankhi II de Núbia va dominar Tebes vers el 730 aC i la zona del Delta vers el 720 aC i de fet fou el primer sobirà nubià d'Egipte (Piankhi I). La dinastia va continuar amb el seu fill o germà Shabaka I d'Egipte i II de Núbia, el fill o germà d'aquest, Shebiku, i després el seu germà Taharqa. Va acabar amb Tanutami, fill de Shabaka. Egipte va passar a Assíria.

## Llista de faraons de la XXV dinastia (Núbia i Egipte)

* Piankhi 747-716 aC
* Shabaka 716-702 aC
* Shebitku 702-690 aC
* Taharqa 690-664 aC
* Tanutami 664-653 aC

## Cronologia

| Dinastia precedent | Tercer període intermedi d'Egipte | Dinastia següent |
| Dinastia XXIV | Dinastia XXV | Dinastia XXVI |
# Estronadelfita

L'estronadelfita és un mineral de la classe dels fosfats, que pertany al grup de l'apatita. Rep el nom de l'element estronci, i αδελφóσ, el terme grec per "germà", com a mineral anàleg amb estronci de la fluorapatita.

## Característiques

L'estronadelfita és un fosfat de fórmula química Sr₅(PO₄)₃F. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2008. Cristal·litza en el sistema hexagonal. La seva duresa a l'escala de Mohs és 5. És una espècie isostructural amb la fluorapatita.
Segons la classificació de Nickel-Strunz pertany a «08.BN - Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, només amb cations de mida gran, (OH, etc.):RO₄ = 0,33:1» juntament amb els següents minerals: aradita, magganasita, fluorpiromorfita, fluorsigaiïta, fluoralforsita, alforsita, belovita-(Ce), clorapatita, mimetita-M, johnbaumita-M, fluorapatita, hedifana, hidroxilapatita, johnbaumita, mimetita, morelandita, piromorfita, fluorstrofita, svabita, turneaureïta, vanadinita, belovita-(La), deloneïta, fluorcafita, kuannersuïta-(Ce), hidroxilapatita-M, fosfohedifana, hidroxilpiromorfita, fluorfosfohedifana, carlgieseckeïta-(Nd), vanackerita, miyahisaïta, pieczkaïta, hidroxilhedifana, pliniusita, parafiniukita, arctita, krügerita i goryainovita.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat al Museu Mineralògic Fersman, a Moscou, amb el número de registre 3693/1.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina d'apatita de Kirovskii, situada al mont Kukisvumtxorr, dins el massís de Khibini (óblast de Múrmansk, Rússia). Més tard, en el 2017, va ser descrita a la pedrera Bortolan, a la localitat brasilera de Poços de Caldas, a Minas Gerais. Amb aquest nou indret són dos els llocs a tot el planeta on es pot trobar aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Stronadelphite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 12 juliol 2018].
* ↑ «Strunz-mindat (2024) Classification - With only large cations, (OH, etc.):RO4 = 0.33:1». Mindat. [Consulta: 25 juny 2024].
# Alexandra de Rússia

Alexandra de Rússia, arxiduquessa d'Àustria i palatina d'Hongria (Sant Petersburg 1783 - Viena 1801). Gran duquessa de Rússia amb el tractament d'altesa imperial. Esdenvingué arxiduquessa d'Àustria al contraure matrimoni amb el palatí d'Hongria.
Nascuda a Sant Petersburg el 9 d'agost de 1783, sent filla del tsar Pau I de Rússia i de la duquessa Sofia de Württemberg. La gran duquessa era neta per via paterna del tsar Pere III de Rússia i de la tsarina Caterina II de Rússia i per via materna del duc Frederic II Eugeni de Württemberg i la princesa Bàrbara de Brandenburg-Schwedt.
Casada l'any 1799 amb l'arxiduc Josep Antoni d'Àustria, fill de l'emperador Leopold II, emperador romanogermànic i de la infanta Maria Lluïsa d'Espanya. La parella s'instal·là a Budapest, ja que l'arxiduc Josep Antoni fou nomenat palatí d'Hongria; és a dir, representant la Corona austriaca al Reialme d'Hongria. La parella tingué una única filla:
Alexandra de Rússia trobà la mort durant el part de la seva única filla. La gran duquessa morí el 16 d'octubre de 1801 a Budapest. El seu marit es casà posteriorment en dues ocasions.
La Terra d'Alexandra, una de les grans illes de la Terra de Francesc Josep a l'Àrctic, va ser anomenada en honor de la gran duquessa Alexandra de Rússia.

## Referències

* 1 2 «Katalog der Deutschen Nationalbibliothek». [Consulta: 2 gener 2022].
# Copa del Món de Futbol de 1930 - Grup 4

El Grup 4 de la Copa del Món de Futbol 1930, disputada a l'Uruguai, estava compost per 3 equips, que s'enfrontaren entre ells amb un total de 3 partits. Quan acabaren aquests partits, l'equip amb més punts es classificà per a les semifinals.

## Integrants

El grup 4 està integrat per les seleccions següents:
| Estats Units | Paraguai | Bèlgica |

## Classificació

| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | DG | Pts | Classificació |
| 1 | Estats Units | 2 | 2 | 0 | 0 | 6 | 0 | +6 | 4 | Avança a semifinals |
| 2 | Paraguai | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 3 | −2 | 2 | |
| 3 | Bèlgica | 2 | 0 | 0 | 2 | 0 | 4 | −4 | 0 | |

## Partits
### Estats Units vs. Bèlgica

| Estats Units | 3–0 | Bèlgica |
| McGhee 23' Florie 45' Patenaude 69' | Informe | |

### Estats Units vs. Paraguai

| Estats Units | 3–0 | Paraguai |
| Patenaude 10', 15', 50' | Informe | |

### Paraguai vs. Bèlgica

| Paraguai | 1–0 | Bèlgica |
| Vargas Peña 40' | Informe | |

## Referències

* 1 2 3 Aquest és un dels diversos gols que estan en disputa. Els golejadors i els minuts emprats aquí són els de la FIFA, els oficials. Altres fonts, com ara RSSSF, estableixen un marcador o un minut diferent. Vegeu: «World Cup 1930 finals». Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation (RSSSF). [Consulta: 15 agost 2010].
* ↑ Inicialment, la FIFA va concedir el segon gol (minut 15) a Tom Florie, però ho canvià el 2006 en benefici de Patenaude. Abans, també l'havien concedit a Aurelio González (RSSSF).
* ↑ Aquest és un dels diversos gols que estan en disputa. Els golejadors i els minuts emprats aquí són els de la FIFA, els oficials. Altres fonts, com ara RSSSF, estableixen un marcador o un minut diferent. Vegeu: «World Cup 1930 finals». Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation (RSSSF). [Consulta: 15 agost 2010].
# Hordville

Hordville és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 150 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hordville tenia 150 habitants, 58 habitatges, i 48 famílies. La densitat de població era de 222,8 habitants per km².
Dels 58 habitatges en un 41,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 67,2% hi vivien parelles casades, en un 6,9% dones solteres, i en un 17,2% no eren unitats familiars. En el 15,5% dels habitatges hi vivien persones soles l'1,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,59 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28% tenia menys de 18 anys, un 4% entre 18 i 24, un 29,3% entre 25 i 44, un 26% de 45 a 60 i un 12,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 129,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.000 $ i la renda mediana per família de 40.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.250 $ mentre que les dones 17.250 $. La renda per capita de la població era de 14.390 $. Aproximadament el 10,9% de les famílies i l'11,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hordville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hordville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ramon Fons i Vilardell

Ramon Fons i Vilardell (el Palà de Torroella, 1957), fou professor de llengua i literatura catalana a l'institut Mig-Món de Súria.
Va ser alcalde de Callús entre els anys 1995 i 2003. Va promoure la reconversió del model industrial del municipi en digital i va fer-ho amb actuacions pioneres d'alfabetització digital estretament lligades al món educatiu. L'any 1997 Callús va acollir la conferència de l'IEARN amb prop de 400 participants d'arreu del món.
L'any 2000 s'aconseguí que la Generalitat nomenés aquest municipi del Bages, amb 1.335 habitants, primer poble digital (smart city actual) de Catalunya. Un guardó i un reconeixement que va fer possible que la Secretaria de Telecomunicacions i Societat de la Informació de la Generalitat realitzés diverses proves pilot en els àmbits de les telecomunicacions i l'impuls dels telecentres. El 2007 va ser el primer poble de Catalunya que va comptar amb una infraestructura de banda ampla –de titularitat pública– en pràcticament la totalitat del sòl del nucli urbà. Durant uns anys, al principi de totes aquestes experiències, Callús va ser el referent de l'impuls de les TIC en el món rural i va acollir diverses trobades amb la participació de referents internacionals de l'educació i del món municipal.
Fons va deixar l'alcaldia el 2003 i ha seguit treballant amb tot un equip de voluntaris en l'àmbit TIC des de la Fundació Aplicació de Callús amb la idea de millorar la qualitat de vida de la ciutadania aprofitant les aportacions socials positives de la tecnologia aplicada.

## Referències

* ↑ iEARN - Un pioner i líder en el camp de la telemàtica educativa
* ↑ «La Secretaria per a la Societat de la Informació i l'Ajuntament de Callús creen el primer 'Poble Digital'». Arxivat de l'original el 2015-04-02. [Consulta: 31 març 2015].
* ↑ «Ramon Fons». Saül Gordillo, 19-03-2015.
* ↑ Gordillo, Saül. Sobirania.cat. Primera edició. Arenys de Mar: Crea't Edicions, Juny de 2014, p. 185 i 187. ISBN 978-84-942772-0-7. Arxivat 2015-03-27 a Wayback Machine.
# Monkey Man

Monkey Man és una pel·lícula de thriller d'acció del 2024 dirigida i produïda per Dev Patel en el seu debut com a director, qui també va coescriure el guió amb Paul Angunawela i John Collee. La pel·lícula és protagonitzada pel mateix Patel com el personatge principal, amb Sikandar Kher, Sharlto Copley, Pitobash i Vipin Sharma en papers secundaris. S'ha subtitulat al català.
Monkey Man es va projectar al festival South by Southwest l'11 de març de 2024 i Universal Pictures va estrenar-la als Estats Units i al Canadà el 5 d'abril de 2024. La pel·lícula va rebre crítiques generalment positives i va recaptar 35 milions de dòlars a tot el món amb un pressupost de 10 milions de dòlars.

## Referències

* ↑ Tartaglione, Nancy. «Dev Patel To Make Feature Directing Debut With Monkey Man – AFM». Deadline, October 29, 2018. Arxivat de l'original el January 27, 2021. [Consulta: January 24, 2021].
* ↑ Ritman, Alex. «Dev Patel to Make Directorial Debut With Monkey Man». The Hollywood Reporter, October 29, 2018. Arxivat de l'original el October 29, 2018. [Consulta: January 24, 2021].
* ↑ Kay, Jeremy. «Dev Patel to direct, star in AFM-bound Monkey Man». Screen Daily, October 29, 2018. Arxivat de l'original el October 29, 2018. [Consulta: January 24, 2021].
* ↑ «Monkey Man». Goita què fan, ara!. [Consulta: 6 agost 2024].
* ↑ D'Alessandro, Anthony. «Dev Patel's 'Monkey Man' Springs From Netflix To Monkeypaw & Universal, Sets April Theatrical Release, Trailer Drops». Deadline Hollywood, January 26, 2024. Arxivat de l'original el January 26, 2024. [Consulta: March 31, 2024].
* ↑ D'Alessandro, Anthony. «SXSW 2024 Second Wave Includes Pics With Sydney Sweeney, Nicolas Cage, Camila Mendes & 'Monkey Man'». Deadline, February 7, 2024. Arxivat de l'original el February 7, 2024. [Consulta: February 7, 2024].
* ↑ Dalton, Ben; Geisinger, Gabriella; Tabbara, Mona; Dalton, Ben; Kay, Jeremy. «UK-Ireland box office preview: Dev Patel's 'Monkey Man' climbs into 592 cinemas». Screen, 06-04-2024. Arxivat de l'original el April 6, 2024. [Consulta: 6 abril 2024].
* ↑ Saffron Maeve «Review: Dev Patel's Monkey Man is a fleshy action film that is hampered by woozy overediting» (en anglès). The Globe and Mail, 04-04-2024.
* ↑ Manohla Dargis. «'Monkey Man' Review: Vengeance Is His». The New York Times, April 4, 2024. Arxivat de l'original el April 4, 2024. [Consulta: April 4, 2024].
# Dinastia X d'Egipte

La dinastia X fou una de les quatre dinasties del primer període intermedi de l'antic Egipte.
La divisió en dues dinasties amb seu a Heracleòpolis és obra de Manethó, però la resta de les fonts consideren les dues dinasties com una de sola. Manethó considera Meryhathor com a fundador d'una nova dinastia potser pel canvi religiós que suposava passar de la personificació del déu solar Ra amb els faraons, al déu Hathor.
Probablement amb la pèrdua de poder i prestigi dels faraons de Memfis, els monarques d'Heracleòpolis es van proclamar sobirans, van dominar l'Egipte mitjà i es van enfrontar amb els faraons de Memfis durant bastant de temps; el resultat final de la lluita no és conegut amb certesa però els heracleopolitans van arribar a dominar el delta o almenys una part, van expulsar els emigrants asiàtics de la regió i van fortificar la frontera oriental; durant la mateixa època a Tebes, el nomarca també es va fer independent i va dominar l'Alt Egipte. Heròdot diu que després d'un temps amb diverses poders regionals, Heracleòpolis va prendre el poder al nord, i Tebes al sud. Les lluites amb els tebans van durar uns anys, especialment a la regió al nord d'Abidos, fins que Tebes, que va tenir un govern o una successió més estable, finalment es va imposar a Herakleòpolis.
Les seves dates serien vers el 2100 aC fins al 2050 aC si es considera només la dinastia X, però començaria mig segle abans considerades les dues juntes.
La llista de faraons es troba al papir de Torí, redactat a Tebes. El papir dona un nombre total de 18 faraons però no els divideix en dues dinasties. D'ells només alguns es poden llegir perquè just en aquesta part el papir està damnat. Per altres fonts s'ha pogut reconstruir aproximadament la llista de faraons (l'ordre de successió és dubtós)
* Khety I Akhtoy
* Merybre
* Neferkare III
* Khety II
* Senen…
* Isu
* Neferkare Ankhtify
* Ouakha-Re Khety III
* Khety IV
* Merykare
* Khety V
* Shed...y
* H...
* Kaneferre
* Neferkare Akhtoy ?
* Meryhathor (suposat fundador de la dinastia X)
* Wahkare Akhtoy
* Iytjenu
* Isu
* Khui
# Estronciofarmacosiderita

L'estronciofarmacosiderita és un mineral de la classe dels arsenats. Rep el nom per tractar-se d'una farmacosiderita amb un elevat contingut d'estronci.

## Característiques

L'estronciofarmacosiderita és un arsenat de fórmula química Sr$_{0,5}$Fe₄[(AsO₄)₃(OH)₄]·4H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2013. Cristal·litza en el sistema tetragonal.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la pedrera La Plâtrière, a Granges, pertanyent a la ciutat suïssa de Sion, a Valais. També ha estat descrita a la mina Sterling, a Ogdensburg, dins el comtat de Sussex, a Nova Jersey (Estats Units).

## Referències

* ↑ «Strontiopharmacosiderite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 13 juliol 2018].