OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tour Zamansky

La tour Zamansky (o tour de Jussieu, o tour centrale) és un gratacel administratiu situat enmig del campus de Jussieu, al 5è districte de París, a França. Porta el nom del degà de la universitat de l'època.
Aquest gratacel està compost d'una planta baixa, de 2 mezzanines, de 25 pisos estàndards i d'un pis tècnic, és a dir 29 nivells. L'alçada de l'edifici és de 90 m. A la teulada de l'immoble es troben 4 de màstils portadors d'antenes diverses, fent una alçada total de 93 m.
La torre, molt amiantada, està en renovació des de començaments de l'any 2007.

## Enllaços externs

* Tour Zamansky (Emporis)
# Tour al País de Vaud

El Tour al País de Vaud (oficialment: Tour du Pays de Vaud) és una competició ciclista per etapes que es disputa al cantó de Vaud, a Suïssa. Des del 2015 forma part de la Copa de les Nacions UCI júnior. Està reservada a ciclistes de categoria júnior (17 i 18 anys).

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon |
| 1967 | Arthur Dahinden | | |
| 1968 | Bruno Hubschmid | | |
| 1969 | Adriano Bonardi | | |
| 1972 | Werner Fretz | | |
| 1971 | Gianbattista Baronchelli | | |
| 1972 | Denis Champion | | |
| 1973 | Henri-Daniel Reymond | | |
| 1974 | Serge Demierre | | |
| 1975 | Robert Dill-Bundi | | |
| 1976 | Jean-Marie Grezet | | |
| 1977 | Hubert Seiz | | |
| 1978 | Jürg Bruggmann | | |
| 1979 | Léo Schoenenberger | | |
| 1980 | Anul·lada |
| 1981 | Jochen Baumann | | |
| 1982 | Torjus Larsen | | |
| 1983 | Marius Frei | | |
| 1984 | Norbert Kostel | | |
| 1985 | Felice Puttini | | |
| 1986 | Jens Jentner | | |
| 1987 | Milan Dvorščík | Peter Bodenmann | Daniel Van Steenbergen |
| 1988 | Alessandro Bertolini | Andrea Zamboni | Pavel Padrnos |
| 1989 | Alessandro Bertolini | Nicola Loda | Beat Zberg |
| 1990 | Danilo Klaar | | |
| 1991 | Anul·lada |
| 1992 | Emanuele Granzotto | | |
| 1993 | Beat Blum | | |
| 1994 | Rico Götz | | |
| 1995 | Martin Elmiger | | |
| 1996 | Rubens Bertogliati | | |
| 1997 | Sandro Güttinger | | |
| 1998 | Grégory Rast | | |
| 1999 | Fabian Cancellara | | |
| 2000 | Daniele Colli | | |
| 2001 | Patrick Gassmann | | |
| 2002 | Dmitry Kozontchuk | | |
| 2003 | Kai Reus | | |
| 2004 | Michael Schär | | |
| 2005 | Ian Stannard | Nicolas Schnyder | André Steensen |
| 2006 | Daniele Ratto | Tejay van Garderen | Ramūnas Navardauskas |
| 2007 | Christopher Juul Jensen | Silvan Dillier | Evgeni Panayotov |
| 2008 | Moreno Moser | Luke Rowe | Erick Rowsell |
| 2009 | Nathan Brown | Christian Mathiesen | Jelle Lugten |
| 2010 | Lasse Norman Hansen | Petr Vakoč | Lawson Craddock |
| 2011 | Peter Mathiesen | Søren Kragh Andersen | Stefan Küng |
| 2012 | Taylor Eisenhart | Peter Mathiesen | Frederik Plesner |
| 2013 | Geoffrey Curran | Christoffer Lisson | Jonas Gregaard |
| 2014 | Adrien Costa | Kevin Geniets | William Barta |
| 2015 | Adrien Costa | Gino Mader | Anthon Charmig |
| 2016 | Marc Hirschi | Dinmukhammed Ulysbayev | Felix Gall |
| 2017 | Andreas Leknessund | Theo Nonnez | Leon Heinschke |
| 2018 | Mattias Skjelmose Jensen | William Blume Levy | Ludvig Aasheim |
| 2019 | Marco Brenner | Lars Boven | William Blume Levy |
| 2020-2021 | no disputat | no disputat |
| 2022 | Jan Christen | Johannes Kulset | Menno Huising |

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
* Palmarès a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a procyclingstats.com
* Palmarès a firstcycling.com
* Palmarès a tpv.ch Arxivat 2016-07-11 a Wayback Machine.
# Trebejov

Trebejov és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Košice, a l'est del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1289.
# Tries (mitologia)

Les Tries (en grec antic Θριαί "les Profetesses"), van ser, en la mitologia grega, tres germanes filles de Zeus. Eren nimfes que vivien al Parnàs.
La tradició deia que havien criat Apol·lo, i van quedar després al seu servei. Havien inventat l'art de l'endevinació, que realitzaven amb l'ajuda de petits còdols. La gent que les anava a consultar, portava mel, ja que sembla que els agradava molt. Una d'elles, Cleodora, va ser mare de Parnàs.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: edicions de 1984, 2008, p. 533. ISBN 9788496061972.
Viccionari
# Torsten Carleman

Torsten Carleman (suec: Tage Gillis Torsten Carleman) (Visseltofta, 8 de juliol de 1892 - Danderyd, 11 de gener de 1949) va ser un matemàtic suec.

## Vida i Obra

Carleman va néixer al llogaret de Visseltofta (municipi d'Osby), on el seu pare era mestre d'escola, però va fer els estudis secundaris a la ciutat de Växjö. El 1910 va ingressar a la universitat d'Uppsala, en la qual va obtenir el doctorat el 1917. Els anys següents van ser d'una activitat de recerca intensa a la pròpia universitat, fins que el 1923 va ser nomenat professor de la universitat de Lund. El curs anterior, 1922-23, havia estat invitat pel Collège de France a dirigir el Cours Peccot.
El 1924 va ser nomenat professor de la universitat d'Estocolm i, tres anys més tard, en morir Gösta Mittag-Leffler el 1927, va ser nomenat director del Institut de Màtemàtiques que aquest havia fundat uns anys abans. Es va traslladar a viure a la villa a Djursholm (molt a la vora d'Estocolm i seu de l'institut) i se'n va fer càrrec fins a la seva mort el 1949. Però no va ser capaç de posar en marxa els plans de l'institut, en part per la manca de fons i en part pel seu caràcter, més inclinat a la contemplació matemàtica que a l'emprenedoria.
Carleman va publicar una seixantena llarga d'articles científics majoritàriament sobre equacions diferencials i integrals. És recordat, sobre tot, per la inequació que porta el seu nom (1939) i que és una extensió de l'equació de Laplace. El 1922 també va obtenir la solució de l'equació integral amb nucli logarítmic que ara s'anomena equació de Carleman.

## Referències

* ↑ Carlson, 1950, p. i.
* ↑ Gårding, 1998, p. 185.
* ↑ Stubhaug, 2010, p. 34.
* ↑ Jackson, 1999, p. 1053.
* ↑ Carlson, 1950, p. iv-vi.
* ↑ Lerner, 2019, p. vii.
* ↑ Johansson, Persson i Wedestig, 2003, p. 1 i ss.

## Bibliografia

* Carlson, F. «Torsten Carleman» (en francès). Acta Mathematica, Vol. 82, 1950, pàg. i-vi. DOI: 10.1007/BF02398273. ISSN: 0001-5962.
* Jackson, Allyn «The Dream of a Swedish Mathematician: The Mittag-Leffler Institute» (en francès). Notices of the American Mathematical Society, Vol. 46, Num. 9, 1999, pàg. 1050-1058. ISSN: 0002-9920.
* Johansson, Maria; Persson, Lars-Erik; Wedestig, Anna «Carleman's inequality: history, proofs and some new generalizations» (en anglès). Journal of Inequalities in Pure and Applied Mathematics, Vol. 4, Num. 3, 2003, pàg. 1-19. ISSN: 1443-5756.
* Gårding, Lars. Mathematics and Mathematicians: Mathematics in Sweden Before 1950 (en anglès). American Mathematical Society, 1998. ISBN 0-8218-0612-2.
* Lerner, Nicolas. Carleman Inequalities: An Introduction and More (en anglès). Springer, 2019. ISBN 978-3-030-15992-4.
* Stubhaug, Arild. Gösta Mittag-Leffler: A Man of Conviction (en anglès). Springer, 2010. ISBN 978-3-642-11671-1.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Torsten Carleman» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Heyman, H.J. «T G Torsten Carleman». Riksarkivet - Svenskt biografiskt lexikon, 2019. [Consulta: 29 octubre 2020]. (suec)
# Tossal de la Feixa

El Tossal de la Feixa és una muntanya de 1.324 metres que es troba al municipi de Coll de Nargó, a la comarca catalana de l'Alt Urgell.
# Tyrannochthonius monodi

Tyrannochthonius monodi és una espècie d'aràcnid de l'ordre Pseudoscorpionida de la família Chthoniidae.

## Distribució geogràfica

Es troba de forma endèmica al Camerun.

## Referències

* ↑ «Texas A&M University.». Arxivat de l'original el 2014-10-13. [Consulta: 5 novembre 2016].
# Tyrannochthonius laevis

Tyrannochthonius laevis és una espècie d'aràcnid de l'ordre Pseudoscorpionida de la família Chthoniidae. Fou descrita per primera vegada per Max Walter Peter Beier l'any 1966. que es troba a Austràlia.

## Referències

* ↑ ITIS.gov
* ↑ «Web.archive.org». Arxivat de l'original el 2014-10-13. [Consulta: 2 octubre 2016].
# Arcont (superordre)

Els arconts (Archonta) són un grup de mamífers considerat un superordre en algunes classificacions.
Archonta consta dels següents ordres:
* Primates
* Plesiadapiformes (extint)
* Scandentia (tupaias)
* Dermoptera (colugos)
* Chiroptera (ratapinyades)
L'anàlisi genètica ha suggerit que els ratpenats no estan tan estretament relacionats amb els altres grups com prèviament es creia. S'ha proposat, com a revisió, la categoria Euarchonta, que exclou els ratpenats.
Viccionari
# Joan Porqueras i Fàbregas

Joan Pau Fàbregas Llauró, també conegut com a Joan Porqueras i Fàbregas (Sant Martí de Provençals, Barcelona 1893 - Londres 1966) fou economista i polític català.
El seu pare era taverner, i ell va estudiar tenidoria de llibres. Fou ferit durant els fets de la Setmana Tràgica de Barcelona i hagué de fugir a l'Argentina fugint de la repressió Fill del taverner Pau Fábregas, va fer estudis primaris de tenidoria de llibres (comptabilitat). Participà en els fets de la Setmana Tràgica (1909), fou ferit i fugí de la repressió marxant a l'Argentina, on hi va treballar de forner. També va viure als Estats Units, on va aprendre anglès. Al cap d'uns anys tornà a Barcelona i treballà en la taberna del seu pare, com a forner i com a venedor. Alhora. es va interessar per l'economia i va ingressar al Sindicat de Professions Liberals de la CNT i a l'Ateneu Enciclopèdic Popular. Va fundar l'Institut de Ciències Econòmiques de Catalunya, on impartí tres cursos d'economia orientats a la classe treballadora. Participà en les eleccions municipals del 1931 com a candidat a l'ajuntament de Barcelona per Esquerra Republicana de Catalunya, Del 1932 al 1933 va publicar Assaig d’Economia Política.
Quan esclatà la guerra civil espanyola va donar suport actiu a les autoritats republicanes catalanes. El 27 de juliol del 1936 fou representant del Sindicat d'Ensenyament i Professions Liberals de la CNT al Consell de l'Escola Nova Unificada (CENU) i l'agost del 1936 fou nomenat vocal per la CNT al Consell d'Economia del govern de la Generalitat de Catalunya presidit per Josep Tarradellas i Joan. Va signar el Decret de Col·lectivitzacions del 2 d'octubre del 1936 i elaborà el projecte de mobilització civil. Fou conseller d'economia de la Generalitat de Catalunya del 26 de setembre a l'11 de desembre de 1936. Després dels fets de maig els seus enfrontaments amb el PSUC es van fer més evidents i el 1938 es va exiliar a França. Quan va esclatar la Segona Guerra Mundial marxà a Londres, on col·laborà a la BBC.
Erròniament se l'ha identificat a vegades com a "Joan Porqueras i Fàbregas". Es tracta d'un error, ja que el cognom Porqueras no ha format mai part de la família del economista. La confusió esdevé segurament perquè molts cops firmava com a Joan P. Fàbregas (la P. era de Pau).

## Obres

* Irlanda i Catalunya. Paral·lelisme polític-econòmic (1932)
* Les possibilitats econòmiques d'una Catalunya independent (1932)
* Assaig d'Economia Política (1932-34)
* Els factors econòmics de la revolució (1937)
* Vuitanta dies al govern de la Generalitat (1937)
* Les finances de la revolució (1937)

## Referències

* ↑ Joan Porqueras i Fàbregas, a la Gran Enciclopèdia Catalana
* ↑ Joan P. Fàbregas, la posible vida de un "posibilista" a Històries del Poblenou
* ↑ Joan Porqueras Fábregas al Diccionari de la Reial Acadèmia de la Història

## Enllaços externs

* Joan Porqueras i Fàbregas a veuobrera.org
# ISO 3166-2:CU

ISO 3166-2:CU és el subconjunt per a Cuba de l'estàndard ISO 3166-2, publicat per l'Organització Internacional per Estandardització (ISO) que defineix els codis de les principals subdivisions administratives.
Actualment per a Cuba, l'estàndard ISO 3166-2, està format per 15 províncies i 1 municipi especial. El municipi especial Isla de la Juventud no forma part de cap província i és administrat directament pel govern central.
Cada codi es compon de dues parts, separades per un guió. La primera part és CU, el codi ISO 3166-1 alfa-2 per a Cuba. La segona part són dos dígits:
* 01–16 exceptuant 02: províncies
* 99: municipalitat especial
El codi CU-02 estava assignat a la província de l'Habanna, la qual va ser partida entre Artemisa i Mayabeque el 2011. Els codis per les 14 províncies originals van ser assignats aproximadament d'oest a est.

## Codis actuals

Els noms de les subdivisions estan llistades segons l'ISO 3166-2 publicat per la "ISO 3166 Maintenance Agency" (ISO 3166/MA).
| Codi | Nom de la subdivisió (es) | Tipus de subdivisió |
| CU-15 | Artemisa | Província |
| CU-09 | Camagüey | Província |
| CU-08 | Ciego de Ávila | Província |
| CU-06 | Cienfuegos | Província |
| CU-12 | Granma | Província |
| CU-14 | Guantánamo | Província |
| CU-11 | Holguín | Província |
| CU-03 | La Habana | Província |
| CU-10 | Las Tunas | Província |
| CU-04 | Matanzas | Província |
| CU-16 | Mayabeque | Província |
| CU-01 | Pinar del Río | Província |
| CU-07 | Sancti Spíritus | Província |
| CU-13 | Santiago de Cuba | Província |
| CU-05 | Villa Clara | Província |
| CU-99 | Isla de la Juventud | Municipi especial |

## Enllaços externs

* ISO Online Browsing Platform: CU (Plataforma Online d'Exploració ISO: CU) (anglès)
* Províncies de Cuba, Statoids.com (anglès)
# Jimmy Benyon

James Samuel "Jimmy" Benyon (Cheshire) va ser un ciclista anglès que es dedicà al ciclisme en pista. Competint com amateur, va guanyar tres medalles, una d'elles d'or, als Campionats del món de Velocitat.

## Palmarès

* 1905
** Campió de Món amateur en velocitat individual
** 1r al Gran Premi de París amateur

## Referències

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Auguste Bérard

Auguste Bérard (1 d'agost 1802 a Varrains - 16 d'octubre del 1846 a París) fou un cirurgià francès. Era germà del també metge Pierre Honoré Bérard (1797–1858).
Va estudiar medicina a París, i va obtenir el seu doctorat el 1829 amb la tesi De la luxation spontanée de l'occipital sur l'atlas et de l'atlas sur l'axis. Posteriorment va treballar com a cirurgià a l'Hôpital Saint-Antoine, la Salpêtrière, Hôpital Necker i La Pitié. El 1842 succeí Louis Joseph Sanson (1790–1841) com a professor de cirurgia clínica a la facultat de París.
Les seves contribucions quirúrgiques inclouen el tractament de les fractures, estaflorrafia (reparació quirúrgica d'un llavi leporí), la contínua irrigació de les ferides, etc., amb Charles-Pierre Denonvilliers (1808-1872), va ser coautor de l'aclamat Compendium de chirurgie pratique, del qual només una part de l'obra s'havia publicat abans de la mort de Bérard. Entre els seus altres escrits hi ha nombrosos articles en el Dictionnaire de médecine.
El 1838 esdevingué membre de l'Académie nationale de médecine.

## Referències

* Frederic Shepard Dennis; John Shaw Billings. System of surgery. Lea Brothers, 1895.

## Notes

* ↑ Académie des sciences, belles-lettres et arts d'Angers. Memoires, 1896, p. 197.
* ↑ Sociétés savantes (informació biogràfica)
# Emili Bàrbula

Els Emili Bàrbula (llatí: Aemilii Barbulae; Barbula és un diminutiu de barba) varen ser una branca de la gens Emília, una família d'origen patrici. Els personatges principals amb aquest cognom van ser:
* Marc Emili Bàrbula, dictador a principi del segle iii aC
* Quint Emili Bàrbula, cònsol el 317 aC i el 311 aC, tal vegada germà de l'anterior
* Luci Emili Bàrbula, cònsol el 281 aC, fill de l'anterior
* Marc Emili Bàrbula, cònsol el 230 aC, fill de l'anterior
* Quint Emili, cònsol el 21 aC, en general considerat de la família dels Emili Lèpid, però anomenat Bàrbula per Apià

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 461.
# Eleccions presidencials del Tadjikistan de 1991

El 24 de novembre de 1991 es van celebrar per primera vegada eleccions presidencials al Tadjikistan. El resultat va ser la victòria de Rahmon Nabiyev, del Partit Comunista del Tadjikistan, que va obtenir el 60% dels vots. La participació dels votants va ser del 86,5%.

## Referències

* ↑ Dieter Nohlen, Florian Grotz & Christof Hartmann (2001) Elections in Asia: A data handbook, Volume I, p462 ISBN 0-19-924958-X
# Eleccions presidencials del Senegal de 2019

El 24 de febrer de 2019 es van celebrar eleccions presidencials al Senegal. La participació va ser una de les més altes del país, amb un 66,2% El resultat fou l'esperat amb Macky Sall reelegit president amb un 58,2% dels vots, essent aquest el segon mandat. Tot i que l'oposició rebutjà els resultats, no presentaren cap recurs davant l'òrgan competent al respecte, el Tribunal Constitucional.

## Referències

* ↑ Naranjo, José «Macky Sall, reelegido presidente de Senegal con un 58,2% de los votos» (en castellà). El País [Madrid], 28-02-2019. ISSN: 1134-6582.
# Johann Most

Johann Joseph Most (Augsburg, Baviera 5 de febrer de 1846 - Cincinnati, Ohio 17 de març de 1906) va ser un polític alemany i estatunidenc, editor d'un diari i orador. Se li atribueix la popularització del concepte de "Propaganda pel fet", la qual apostava per una acció decisiva per part dels individus per inspirar l'acció de la resta. Most establia que "el sistema actual serà més ràpid i radicalment vençut eliminant a tot opositor". Most preferia el mètode de l'atemptat principalment a través d'explosius per la qual cosa va guanyar el sobrenom de Dynamost, encara que curiosament no es coneix amb certesa si ha participat en accions polítiques de tall violent.
El seu net va ser el comentarista radiofònic dels Boston Celtics Johnny Most.

## Referències

* ↑ Avrich, Paul. Anarchist Voices: An Oral History of Anarchism in America. AK Press, 2005, p. 18–19. ISBN 978-1-904859-27-7.
* ↑ "The Anarchist Encyclopedia: A Gallery of Saints & Sinners" Recollection Used Books Arxivat 2011-10-11 a Wayback Machine. 23 August 2010
# Elisa Masson

Elisa Masson, o Elizabeth Masson (1806 - Londres, 9 de gener de 1865) fou una mezzosoprano i compositora escocesa.
Va néixer a Escòcia i va estudiar cant amb Henry Smart i Giuditta Pasta a Itàlia. Va cantar regularment a la Philharmonic Society Concerts. Més tard va treballar com a professora de cant i va compondre cançons que publicà en una col·lecció. Va fundar la Royal Society of Female Musicians el 1839.

## Referències

* ↑ Hubbard, W.L.. The American History And Encyclopedia of Music: Musical Biographies, 2005.
* ↑ Claghorn, Charles Eugene. Women composers and songwriters: a concise biographical dictionary, 1996.
# Josep Moratalla i Claramunt

Josep Moratalla i Claramunt (Esparreguera, Baix Llobregat, 1 d'octubre de 1958), és un exfutbolista català que jugava com a defensa. Va fitxar pel Futbol Club Barcelona a la temporada 1981-1982, debutant el 28 de febrer en un Barça 2-0 Sevilla FC. Amb el Barça va guanyar una lliga, dues Copes del Rei, una Supercopa, una Recopa i dues Copes de la Lliga. El 1988 va marxar a la Unió Esportiva Figueres, equip on va jugar tres temporades.
Ha estat entrenador de clubs modestos com el CE Europa. Actualment és vicepresident de l'Agrupació Barça Jugadors.
També va col·laborar com a comentarista al programa Tablero Deportivo a Ràdio Nacional d'Espanya i a Ràdio 4.

## Palmarès

| Títol | Club | Any |
| Copa del Rei | Futbol Club Barcelona | 1981 |
| Recopa d'Europa | Futbol Club Barcelona | 1982 |
| Copa del Rei | Futbol Club Barcelona | 1983 |
| Supercopa d'Espanya de futbol | Futbol Club Barcelona | 1983 |
| Copa de la Lliga | Futbol Club Barcelona | 1983 |
| Lliga | Futbol Club Barcelona | 1984 |
| Copa de la Lliga | Futbol Club Barcelona | 1986 |

## Equips

| Club | País | Any |
| Futbol Club Barcelona | Catalunya | 1981 |
| Unió Esportiva Figueres | Catalunya | 1988 |

## Referències

* ↑ Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1996/03/17/pagina-34/1338259/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1996/07/03/pagina-35/754096/pdf.html
* ↑ http://www.jugadorsfcbarcelona.cat/index.php?option=com_content&task=view&id=527&Itemid=162

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador a Bdfutbol.com
# Johann Kuhnau

Johann Kuhnau (Geising, 6 d'abril de 1660 - Leipzig, 5 de juny de 1722) va ser un compositor alemany del Barroc, organista i clavecinista. Va obtenir el càrrec de cantor a l'església de Sant Tomàs de Leipzig, precedint en aquest càrrec a Johann Sebastian Bach; va tenir com alumnes destacats Johann Paul Kunzen, Johann David Heinichen, Johann Theodor Roemhildt i Christoph Graupner. Va romandre a Leipzig fins a la seva mort.
El més destacat de la seva obra són les seves composicions per a instruments de tecla. També va escriure música religiosa en forma de cantates i una novel·la, Der musicalische Quack-Salber, en la qual relata les aventures d'un personatge a través de l'Alemanya del segle xviii. Aquesta obra és de gran valor per comprendre l'ambient musical i social de l'època.

## Obra

Johann Kuhnau va publicar en vida quatre llibres de peces per a instruments de tecla:
* El primer Clavier-Übung (1689) i el segon Clavier-Übung (1692). Ambdós Clavier-Übung contenen cada un set partites.
* Frische Clavier Früchte, oder Sieben Sonaten (1696) ("Fruits frescos per al teclat, o 7 Sonates). Amb set sonates, va ser la primera publicació en la qual s'atorga el nom de sonata a una obra per a solista.
* Sechs Musikalische Vorstellugen einiger Biblische Historien (1700) ("Sis representacions musicals d'algunes històries bíbliques"). Conté les sis peces també conegudes com a "Sonates Bíbliques". Inclou alguns dels exemples més primerencs de música programàtica extensa, que intenta descriure assumptes molt més variats que algunes peces d'èpoques anteriors de Byrd o Frescobaldi, que representaven batalles. La quarta d'aquestes últimes sonates va servir d'estímul a Bach per compondre el seu Capriccio en si bemoll major (BWV 992) "En marxar el germà estimat".

## Bibliografia

* The New Grove Dictionary of Music and Musicians, Stanley Sadie. 20 vol. Macmillan Publishers Ltd., Londres, 1980. (ISBN 1-56159-174-2) (anglès)
* Ferguson, Howard: Las primeras obras para teclado. A Matthews, Denis: La Música para Teclado, Taurus Ediciones, Madrid, 1986. (ISBN 84-306-5607-3) Títol original: Keyboard Music, Penguin Books, 1972. (castellà)(anglès)

## Referències

* ↑ «Johann Kuhnau | German composer» (en anglès). [Consulta: 15 març 2019].
* ↑ Edita Enciclopèdia Espasa, vol. 51, pàg. 1344. (ISBN-84-239-4551-0)