OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Groenlandia (cançó)

Groenlandia és una cançó del grup musical espanyol Zombies, inclosa en el seu àlbum d'estudi Extraños Juegos.
La cançó, amb una lletra qualificada a vegades de surrealista, narra la cerca de l'amor en els llocs més variats, inclosos l'illa de Groenlàndia o els anells del planeta Saturn. Segons declaracions del mateix autor, Bernardo Bonezzi, no obstant això, aquesta cerca reiterada al llarg del tema, no es referia a l'amor, sinó al propi sentit de la vida.
Va ser escrita per l'autor quan tan sols comptava tretze anys. El tema, que va gravar la companyia RCA, va suposar el salt cualitiativo de la banda, des dels circuits underground pel cap alt escoltat de la música comercial en ràdio o televisió (com el programa Aplauso de TVE). Tal va ser la seva popularitat en el moment, que arribava a rumorejar-se que es tractava de la sintonia d'un anunci publicitari d'Itàlia.
El grup va gravar un videoclip per a TVE, que es va realitzar en escenaris exteriors a Palma. Entre les versions del tema, cal esmentar les realitzades per La Honorable Sociedad i Bom Bom Chip.
Convertida en un dels temes més recordats de la música pop espanyola en la dècada de 1980, la cançó ha estat qualificada com una de les millors cançons dels primers anys 80, clàssic de la música pop nacional, himne del pop espanyol, himne generacional, himne de la Movida i està inclòs en tots els discos recopilatoris que s'han editat sobre l'anomenada movida madrileña. Fins a l'extrem que va excedir de llarg la pròpia fama del grup o de l'autor, que a la seva defunció, va ser recordat sobretot com l'autor de Groenlandia. El tema ha estat classificat per la revista Rolling Stone en el número 60 de les 200 millors cançons del pop rock espanyol, segons el rànquing publicat en 2010.

## Referències

* ↑ «Juglares del siglo XX: la canción amorosa pop, rock y de cantautor». Elisa Constanza Zamora Pérez, 2000. [Consulta: 11 juliol 2014].
* 1 2 «Fallece el músico de la movida Bernardo Bonezzi». RTVE, 30-08-2012. [Consulta: 11 juliol 2014].
* ↑ «El cruel ocaso de Bernardo Bonezzi». Diego A. Manrique, El País, 01-08-2012. [Consulta: 11 juliol 2014].
* ↑ «Extraños Juegos». Lafonoteca, fechaacceso= 11 juliol 2014.
* ↑ «Muere Bernardo Bonezzi, el triunfador más joven de la Movida». Diario ABC, 30-08-2012. [Consulta: 11 juliol 2014].
* ↑ «Así han acabado estos 26 artistas que arrasaron con una única canción». El País, 04-06-2018. [Consulta: 4 juny 2018].
* ↑ «Bonezzi autor del himno de la movida y de bandas sonoras para la historia». La Razón, 01-09-2012. [Consulta: 11 juliol 2014].
* ↑ «Fallece el músico Bernardo Bonezzi líder de Zombies y autor de la canción «Groenlandia»». La Voz de Galicia, 30-08-2012. [Consulta: 11 juliol 2014].
* ↑ «Las 200 mejores canciones del pop – rock español». Rolling Stone, 21-05-2010. Arxivat de l'original el 14 de juliol de 2014. [Consulta: 14 juliol 2014].

## Enllaços externs

* Vídeo de la cançó a Youtube
# Mieza (Salamanca)

Mieza és un municipi de la província de Salamanca a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Limita amb La Zarza de Pumareda a l'Est, Vilvestre al Sud, Portugal a l'Oest i Aldeadávila de la Ribera al Nord.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 431 | 379 | 353 | 334 |
# Lo Turonet

* Per a altres significats, vegeu «Turonet».
Lo Turonet és una muntanya de 883,5 metres a l'antic municipi de Fígols de Tremp, des de fa temps terme de Tremp, a la comarca de la Pallars Jussà. És l'extrem nord-oriental de la serra del Batlle, a la zona de Castissent, en el costat ribagorçà de l'antic terme de Fígols de Tremp. Fa de divisòria d'aigües entre el barranc de Montllobar, a llevant, afluent del barranc Gros, i el barranc de Cantillons, a ponent, també afluent del barranc Gros.

## Enllaços externs

* Lo Turonet al web de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Porta de l'Aurora

La Porta de l'Aurora (en lituà: Aušros Vartai, en polonès: Ostra Brama, en belarús: Вострая Брама) és una porta de la ciutat de Vílnius, capital de Lituània, i un dels més importants monuments religiosos, històrics i culturals de la ciutat.

## Història

Va ser construïda entre 1503 i 1522 com a part de les fortificacions defensives de la ciutat de Vílnius, la capital del Gran Ducat de Lituània. També s'ha conegut com la Porta Medininkai, ja que conduïa el llogaret Medininkai al sud de Vílnius, així com Aštra broma, que deriva de la paraula en lituà aštra que significa fort. De les nou portes de la ciutat, solament la porta de l'Aurora queda en peus, mentre que les altres van ser destruïdes per ordre del govern cap a finals del segle xviii.

## Mare de Déu de la Porta de l'Aurora

A les portes de la ciutat del segle xvi es trobaven sovint símbols religiosos destinats a protegir la ciutat d'atacs i per beneir els viatgers. La Capella de la Porta de l'Aurora conté una icona de la Mare de Déu de la Misericòrdia, es diu que té poders miraculosos. Durant segles, la imatge ha estat un dels símbols de la ciutat i un objecte de veneració pels habitants tant catòlics com ortodoxos. Milers d'exvots adornen les parets i molts pelegrins procedents de països veïns venen a resar enfront de la pintura venerada. Se celebren misses en lituà i polonès.
Després de la Segona Guerra Mundial el culte de la Mare de Déu de la Porta de l'Aurora es va imposar en comunitats lituanes i poloneses de tot el món i es va continuar a molts santuaris dedicats a la Verge Maria a Europa i les Amèriques. La més gran de les esglésies dedicades a la Mare de Déu de la Porta de l'Aurora és l'Església de Santa María a Gdańsk, Polònia.
És també important en el desenvolupament de la devoció de la Divina Misericòrdia, ja que és el primer lloc on la Imatge de la Divina Misericòrdia va ser exposada per primera vegada i també el lloc on va tenir lloc la primera celebració de la Festa de la Misericòrdia.
El 4 de setembre 1993 el papa Joan Pau II va resar un rosari a la Porta de la Capella de l'Aurora.

## Vegeu també

* Centre històric de Vílnius

## Referències

* ↑ Jurginis, 1987, p. 3-37.
* ↑ "The Gate of Dawn", Travel Lithuania
* ↑ «"The Gate of Dawn - Vilnius", Catholic Chaplaincy: University of Glasgow». Arxivat de l'original el 2015-02-02. [Consulta: 3 setembre 2013].

## Bibliografia

* Jurginis, Juozas. «Aušros vartai». A: Pokalbiai su tikinčiuoju (en lituà). Vílnius: Mintis, 1987. oclc 19353894 [Consulta: 3 setembre 2013]. Arxivat 2014-11-09 a Wayback Machine.
* Lietuviškoji enciklopedija II t.- Kaunas: Spaudos Fondas, 1934.- pp. 350–358

## Enllaços externs

* Catholic Church in Lithuania | Aušros Vartai
# Groenlàndia al Festival de la Cançó d'Eurovisió

Groenlàndia (KNR) ha intentat obtenir l'adhesió a l'EBU i després participar de manera independent al Festival de la Cançó d'Eurovisió. No obstant això, la KNR no va poder aconseguir l'adhesió a l'EBU perquè l'estat autònom no era independent del Regne de Dinamarca. Groenlàndia ha emès el Festival de la Cançó d'Eurovisió 2011 en emissió retardada. El 4 de maig de 2017, es va anunciar que Groenlàndia emetria la ronda final del concurs de 2017 en emissió retardada.

## Referències

* ↑ Granger, Anthony. «Greenland: KNR To Broadcast Eurovision 2017 On Timeshift» (en anglès britànic), 04-05-2017. [Consulta: 1r gener 2024].
# Jetstar Airways

Jetstar Airways és una línia aèria baix cost amb base a Melbourne, Austràlia. És una filial de Qantas, creada com a resposta a l'aerolínia de baix cost Virgin Blue. Posseeix una immensa xarxa de destinacions domèstiques i també vols regionals i internacionals. La seva principal base d'operacions és l'Aeroport de Melbourne.

## Història

L'aerolínia va ser fundada per Qantas el 2003 com una filial domèstica de baix cost. Qantas havia adquirit anteriorment Impulse Airlines i era operada sota la marca de QantasLink des de 2001, però després de la decisió de crear una baix cost, va ser rellançada sota la marca de Jetstar. Els vols domèstics van començar el 25 de maig de 2004, poc després del seu vol inaugural al febrer de 2004. Els vols internacionals a Christchurch, Nova Zelanda, van començar l'1 de desembre de 2005. Tot i que és propietat de Qantas, és gestionada de manera independent de Qantas a través de la companyia anteriorment coneguda com a Impulse Airlines - una aerolínia adquirida per Qantas el 20 de novembre de 2001. D'altres vols internacionals van començar el 2005.
El primer vol de la seva aerolínia agermanada Jetstar Àsia Airways es va enlairar de la base de Singapur amb destinació a Hong Kong el 13 de desembre de 2004. Qantas posseeix un 42,5% de l'accionariat de Jetstar Àsia.
L'1 de desembre de 2005, Jetstar va començar a operar des de Sydney, Melbourne, Brisbane i Gold Coast a Christchurch a Nova Zelanda.
Al juliol de 2006, Jetstar i Jetstar Àsia es van fusionar sota la marca Jetstar. Els passatgers de Jetstar, Jetstar Asia Airways i Valuair efectuen les seves reserves de manera conjunta a Jetstar.com.
Al juliol de 2007, Qantas va adquirir un 18% de les accions a la companyia vietnamita Pacific Airways, que s'incrementarà al 30% el 2010. L'aerolínia va ser rellançada el 23 de maig de 2008 com a Jetstar Pacific.
L'1 agost 2008 Jetstar va anunciar que havia signat un acord amb el govern del Territori del Nord per convertir l'Aeroport Internacional de Darwin en base d'operacions internacionals amb set avions basats a Darwin.

## Referències

* 1 2 «Directorio: World Airlines». Flight International, 03-04-2007, pàg. 98.
* ↑ «Jetstar move to single brand and distribution approach to support growth in Asia» (PDF). Jetstar Airways, 26-07-2006. Arxivat de l'original el 2008-04-09 [Consulta: 27 març 2011]. Arxivat 2008-04-09 at Archive-It
* ↑ «Jetstar wings in for Darwin hub». Northern Territory News, 02-08-2008. Arxivat de l'original el 2012-08-29 [Consulta: 27 març 2011].
* ↑ Nuestra flota
* ↑ Australian civil aircraft register search, using "Jetstar" as the search parameter. Arxivat 2009-01-08 a Wayback Machine. Consulta 16 febrer 2009.
* ↑ «About Qantas - Our Company - Fleet Developments».
* ↑ «Qantas in talks to delay 787 deliveries».

## Enllaços externs

* Lloc web oficial de Jetstar Airways
* Jetstar magazine Arxivat 2008-05-09 a Wayback Machine.
* Qantas Airways/ Qantas Group
# Callback (programació)

Callback, en ciències de la computació, és un codi executable (o un punter a aquest codi) que es passa com a argument dintre d'una funció. Si l'execució d'aquest codi es immediata s'anomena callback síncrona i si l'execució es pot realitzar més tard llavors s'anomena callbak assíncrona.
Els llenguatges de programació implementen de diferents maneres la funcionalitat callback.

## Tipus de callback

Hi ha dos tipus de callbacks en funció del flux de control en temps d'execició :

### Callback bloquejant

També conegut com a callback síncron. La funció callback es crida abans que la funció retorni.

### Callback diferit

També coneguts com a callback asíncron. La funció callback es crida després que la funció retorni.

## Implementació

La forma del callback varia entre els diferents llenguatges de programació :
* En assembler, C, C++, Pascal, Modula2 i llenguatges similars, es passa com argument un punter o adreça a nivell màquina a una altra funció. Un exemple és l'API de Windows que és accessible a diferents compiladors.
* Molts llenguatges interpretats, tals com JavaScript, Lua, Python, Perl i PHP, permeten passar un objecte a una funció com argument.
* Els llenguatges CLI tals com C# i VB.NET provide a type-safe encapsulating reference, a "delegate", to define well-typed function pointers. These can be used as callbacks.
* Events i manegadors d'events (event handlers), s'empren en llenguatges .NET, proveeixen mètodes per callbacks.
* Els llenguatges funcionals suporten normalment first-class functions, que permeten passar funcions com arguments d'altres funcions. Així implementen callback.
* Alguns llenguatges, tals com Algol 68, Perl, Python, Ruby, Smalltalk, C++11 i posteriors, noves versions de C# i VB.NET i la majoria de llenguatges funcionals, permeten passar blocs de codi sense nom com arguments de funcions (lambda expressions).
* En llenguatges orientats a objectes sense funcions com arguments, tals com Java abans de la versió 8, els callbacks es poden simular passant una instància d'una classe abstracta.

## Exemples
### JavaScript

Callbacks són molt típics en JavaScript. El següent exemple hi ha una funció (someAction) que pot cridar a 2 funcions callback (calcProduct, calcSum) :

### Python

Un exemple molt trivial d'ús de callback a Python. Primer es defineixen les dues funcions, la callback (my_callback) i la funció que fa la crida (caller), llavors es crida la funció callback en aquesta funció :

## Referències

* ↑ «What is a callback function?» (en anglès). https://stackoverflow.com.+[Consulta: 25 maig 2017].
* ↑ «Callback Functions» (en anglès). https://msdn.microsoft.com.+[Consulta: 26 maig 2017].
# Lignerolles (Costa d'Or)

Lignerolles és un municipi francès, situat al departament de la Costa d'Or i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 54 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Lignerolles era de 54 persones. Hi havia 22 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 9 parelles sense fills i 9 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 38 habitatges, 24 eren l'habitatge principal de la família, 10 eren segones residències i 4 estaven desocupats. Tots els 38 habitatges eren cases. Dels 24 habitatges principals, 21 estaven ocupats pels seus propietaris, 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 2 tenien tres cambres, 3 en tenien quatre i 18 en tenien cinc o més. 14 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 15 habitatges hi havia un automòbil i a 7 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Lignerolles el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 4 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 8 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 8 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 33 persones, 22 eren actives i 11 eren inactives. De les 22 persones actives 20 estaven ocupades (11 homes i 9 dones) i 2 estaven aturades (2 homes). De les 11 persones inactives 4 estaven jubilades, 3 estaven estudiant i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Lignerolles a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Lignerolles a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Saint-Michel-de-Plélan

Saint-Michel-de-Plélan (en bretó Sant-Mikael-Plelann) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Costes del Nord. L'any 1999 tenia 249 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 255 | 310 | 259 | 281 | 277 | 249 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Yves Allain | |
| 2008- | Marie-Rose Bonenfant | |
# Bełchatów

Bełchatów és una ciutat de Polònia. Es troba a la zona central de Polònia, al voivodat de Łódź, a 50 km al sud de Łódź i a 160 km al sud-oest de Varsòvia. El 2011 tenia 60.485 habitants.

## Referències

* ↑ «Belchatów» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 21 març 2019].

## Enllaços externs

* Bełchatów - Lloc web oficial (polonès)
# Guillem I d'Urgell

Guillem I d'Urgell fou vescomte d'Urgell (977-1035) que succeí al seu pare Miró I d'Urgell cap al 975.
Es va casar dues vegades: la primera vegada amb una dama anomenada Sancha, i la segona amb Ermengarda de Pallars. De la primera va tenir dos fills, el seu successor Miró II d'Urgell i Riquilda. Va morir cap a 1035.
És el segon vescomte d'Urgell que apareix documentat. Era fill de Miró I i de Riquilda. Guillem I va rebre, el 989, del comte Borrell II de Barcelona i Urgell, la vall de Castell-lleó que més tard fou Castellbò, on s'establirà definitivament, entrat ja el segle xii, la casa vescomtal de l'Alt Urgell. Diem Alt Urgell per haver sorgit un segon vescomte d'Urgell en ser ocupat el Baix Urgell, que es denominarà Àger.
Es va casar amb Sança, amb qui va tenir dos fills, Miró II i Bernat Guillem, que fou bisbe d'Urgell. Va morir vers el 1035.
En la documentació dels anys 981-1010 de l'Arxiu Capitular de la Seu d'Urgell, publicada a Urgellia, 3, se'ns donen més notícies sobre el vescomte Guillem i la seva muller Sança: números 238 (testament), 243, 244, 258 on apareix un alou situat al terme del castell de Solsona venut per la vescomtessa Sança al bisbe Salla i signant l'escriptura el vescomte Guillem, i 270.

## Referències

* ↑ LLORENS I SOLÉ, Antoni. Solsona i el Solsonès en la història de Catalunya. Ed. Virgili & Pagès. 2 vols. Lleida. 1986-1987. Vol. 1. p. 161. Nota 4 a peu de pàgina.
# Michel Périn

Michel Périn (Lavardac, 20 de maig de 1947) va ser un ciclista francès, que fou professional entre 1968 i 1977. Durant la seva carrera destaca una setena posició final al Tour de França de 1973 i la victòria al Gran Premi del cantó d'Argòvia i Le Samyn.

## Palmarès

* 1971
** 1r al Gran Premi del cantó d'Argòvia
* 1972
** 1r a Commentry
* 1973
** 1r a Périgueux
* 1974
** 1r a Miramont-de-Guyenne
** 1r a Saussignac
* 1977
** 1r a Le Samyn

## Resultats al Tour de França

* 1970. 79è de la classificació general
* 1971. 23è de la classificació general
* 1972. 19è de la classificació general
* 1973. 7è de la classificació general
* 1974. 16è de la classificació general
* 1975. Abandona (16a etapa)
* 1976. 40è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa de Michel Périn a sitiodeciclismo.net
# Callaway (Nebraska)

Callaway és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 637 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Callaway tenia 637 habitants, 262 habitatges, i 166 famílies. La densitat de població era de 356,4 habitants per km².
Dels 262 habitatges en un 25,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,6% hi vivien parelles casades, en un 5,7% dones solteres, i en un 36,3% no eren unitats familiars. En el 32,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 23,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,27 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,87.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,8% tenia menys de 18 anys, un 4,9% entre 18 i 24, un 17,4% entre 25 i 44, un 24,5% de 45 a 60 i un 30,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 48 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.656 $ i la renda mediana per família de 37.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.188 $ mentre que les dones 16.591 $. La renda per capita de la població era de 14.673 $. Aproximadament el 7,2% de les famílies i el 14,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Callaway». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Callaway». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Lignit

El lignit és una varietat del carbó de qualitat intermèdia entre el carbó de torba i el bituminós. Normalment, té un color negre i una estructura fibrosa o llenyosa. Té una capacitat calorífica inferior (17200 KJ/kg) a la del carbó comú a causa del contingut en aigua (43,4%) i baix en carboni (37,8%). L'alt contingut de la matèria volàtil (18,8%) provoca la desintegració del lignit exposat a l'aire.
El lignit és torba que ha estat comprimida sota terra. La pressió ha expulsat la major part de l'aigua. Encara es poden observar algunes restes vegetals.
La varietat negra i brillant es denomina atzabeja.
N'hi ha jaciments als EUA, Alemanya, Rússia, Astúries, Guipúscoa, el Berguedà…

## Composició

* Carboni: 69%
* Hidrogen: 5%
* Oxigen: 25%
* Nitrogen: 1%

## Referències

* ↑ «THE COAL RESOURCE» (en anglès). World Coal Institut, 2005. Arxivat de l'original el 2009-10-15. [Consulta: 16 gener 2022].
* ↑ «Germany’s three lignite mining regions | Clean Energy Wire», 26-11-2018. Arxivat de l'original el 2018-11-26. [Consulta: 16 gener 2022].
# Pista dura

La pista dura és un dels quatre tipus principals de superfície de pista de tennis. És una pista força utilitzada tant en competicions exteriors com interiors. Sol estar feta de ciment o de plàstic i es considera una superfície de velocitat mitjana o ràpida, on els bots baixos i ràpids de la pilota fan que els punts siguin curts igual que passa en la pista d'herba. Aquestes pistes poden variar de velocitat depenent de la seva composició, però en general són més ràpides que les de terra batuda i menys que les d'herba. És una pista utilitzada a dos Grand Slams, el US Open, que es juga sobre DecoTurf, un tipus de pista dura acrílica, i l'Open d'Austràlia, que fins al 2007 es jugava sobre Rebound Ace i que des de 2008 es juga sobre Plexicushion, una pista dura sintètica.
La diferència principal entre les pistes dures com el DecoTurf o el Rebound Ace és la seva duresa. El Rebound Ace per exemple, és més tou que el DecoTurf, de manera que quan la pilota bota a la primera superfície, gran part de la velocitat és absorbida per la superfície disminuint la velocitat de sortida del bot de la pilota. En les pistes més ràpides la pèrdua de velocitat és petita, ja que són pistes que ofereixen menys amortiment al bot de la pilota.
La quantitat de sorra que es fa servir en la pintura de la pista també determina la velocitat de la pilota. Com més sorra s'utilitza, menys velocitat tindrà la pilota després del bot. El coeficient de fricció es pot modificar i un alt coeficient produeix efectes similars als de la terra batuda, on l'efecte liftat es veu augmentat. La major adherència de la pista també fa que sigui perillosa pels jugadors perquè provoca lesions, sobretot de turmell.

## Referències

* 1 2 «On the rebound» (en anglès). BBC Sport. [Consulta: 6 juliol 2011].
# Manuel Izquierdo

Manuel Izquierdo va ser un ciclista espanyol, professional entre 1932 i 1944. Els seus principals èxits foren un 7è i un 8è lloc a la classificació final de la Volta a Catalunya de 1936 i a la del 1944, respectivament.

## Palmarès

* 1941
** 1r a la Pujada a Santo Domingo

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1941. 10è de la classificació general.

## Enllaços externs

* Fitxa de Manuel Izquierdo a sitiodeciclismo.net
* Fitxa de Manuel Izquierdo a www.museociclismo.it
* Fitxa de Manuel Izquierdo a www.cyclebase.nl
# Jean Murat

* Per a altres significats, vegeu «Murat».
«Jean Murat» té aquests significats:
* Jean Murat (1807-1863), pintor francès
* Jean Murat (1888-1968), actor còmic francès
* Jean Murat (1934-), professor de medicina i general francès