OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Anio Novus

Anio Novus era el nom d'un dels aqüeductes de Roma.
L'aqüeducte el va començar a construir Calígula l'any 38 i el va acabar Claudi l'any 52. El va inaugurar l'emperador quan va complir 61 anys, juntament amb l'Aqua Claudia, l'1 d'agost. Rebia el seu nom pel riu Anio a la milla 42 de la Via Sublacense, una ramificació de la via Valèria, d'on originàriament prenia la seva aigua. Era l'aqüeducte de nivell més alt de tots els que arribaven a la ciutat de Roma. S'aixecava trenta metres per damunt de la vall de l'Empolitana per un pont de 300 metres, i arribava a Roma per les arcades d'un aqüeducte que podien arribar a tenir 36 metres d'alçada. L'Aqua Claudia també prenia les aigües de l'Arno, en un lloc més proper a les seves fonts.
Després que l'aigua fos propensa a enterbolir-se, Trajà va utilitzar els dos llacs superiors dels tres que havia construït Neró com a ornament de la seva vila a Subiaco, allargant així l'aqüeducte a 58 milles i 700 passos, de manera que la longitud de 62 milles que es dona a l'aqüeducte original a la inscripció de Claudi sobre la Porta Maior es considera un error.
Els dos aqüeductes, des del temps de Trajà, s'iniciaven en uns llacs artificials. Els llacs van ser creats per preses al riu, i eren les més altes de qualsevol construcció romana. Van ser destruïts pel riu en l'època medieval. El seu volum a l'entrada era de 196.627 m³ en 24 hores. Des del seu tanc de filtratge prop del 7è mil·liari de la Via Llatina es transportava sobre els majestuosos arcs de l'Aqua Claudia, en un canal immediatament superposat sobre l'Anio Novus, que degut al sobrepès es van haver de reparar moltes vegades. Abans de les reformes l'aqüeducte es feia servir sovint per a compensar les deficiències dels altres aqüeductes, i, sent tèrbola, les tornava impures. Els dos aqüeductes entraven a Roma per la Porta Maggiore, per on hi sortien dues vies antigues, la Via Praenestina i la Via Labicana. És descrit amb cert detall per Sext Juli Frontí en la seva obra De Aquae ductibus Urbis Romae.

## Referències

* ↑ Suetoni, Calígula, 20
* ↑ Platner, Samuel Ball; Ashby, Thomas. Topography of Ancient Rome (en anglès). Oxford University Press, 1929, p.11-12.
* ↑ Vandome, Agnes F.; Miller, Frederic P.; McBrewster, John. Anio Novus (en anglès). Betascript Publishing, 2011. ISBN 9786134312912.
* ↑ Malissard, Alain. Los romanos y el agua. Barcelona: Herder, 1996, p. 247-248. ISBN 8425419387.

## Enllaços externs

* Embassaments romans de Subiaco
# Nagalapur

Nagalapur és una serra de poca altura al districte de Chingleput o Chengalpat a Tamil Nadu enllaçat amb les muntanyes Sattiawad pel nord i el grup de muntanyes Nagari per l'oest. La seva altura mitjana és de 550 metres i el punt més alt és de 775 metres.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Antonio de Romrée y Paulin

Antonio de Romrée y Paulin (8 de novembre de 1846 - Madrid, 19 de desembre de 1894) fou un polític i aristòcrata espanyol, marquès consort de Roncali i diputat a les Corts Espanyoles durant la restauració borbònica.

## Biografia

Era membre d'una família aristocràtica i terratinent de l'Horta de València; el seu pare, Antonio de Romrée y Cebrián, era un comte austríac i la seva mare era la marquesa de Ripalda. Esdevingué marquès el 1877 per matrimoni amb Cristina Rocali i Gaviria, filla de Joaquín Roncali y Ceruti, antic ministre i senador el 1863. Durant la restauració borbònica fou membre del Partit Conservador, amb el que fou elegit diputat pel districte de Torrent a les eleccions generals espanyoles de 1879 i 1884.

## Referències

* Revista Hidalguía número 31. Año 1958 p. 1013
* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
* Javier Paniagua Fuentes y J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.486. ISBN 9788495484802.
# Antioquia (desambiguació)

* Turquia:
** Antioquia de l'Orontes, Antiochia ad Orontem, Antioquia Dafne o Antioquia de Síria, actualment Antioquia o Antakya, a la província de Hatay
** Principat d'Antioquia, estat croat centrat en ella, fundat l'any 1098 a conseqüència de la Primera Croada, perdurà fins a l'any 1144
** Antioquia de Migdònia, a l'antiga Mesopotàmia actualment Nusaybin, a la província de Mardin
** Antioquia de Pisídia o Antioquia de Frígia, ciutat de la Pisídia, actualment prop de Yalvaç, a la província d'Isparta
** Antioquia de Tral·les, també coneguda com a Tral·les o Tralleis, actualment Aydın
** Antioquia dels Crisaorians o Alabanda a Cària, moderna Doğanyurt (abans Arafisar), província d'Aydın
** Antioquia del Meandre, (Antiochia ad Mæandrum), a Cària, ruïnes a prop de Kuyucak, a la província d'Aydın,
** Antioquia (Lídia), la seva ubicació exacta és desconeguda
** Antioquia de Commagena, o Samòsata, a la província d'Adıyaman
** Cebrene o Antioquia de Tròada, Kevrin o Kebrene, ara a la província de Çanakkale
** Antioquia de Cal·liroe, antiga capital de l'Osroene, actualment Şanlıurfa
** Antioquia del Cidnos o Tars, a la província de Mersin
** Antioquia Lamotis Antioquia a Isàuria, ara prop d'Erdemli, província de Mersin
** Antioquia ad Cragum (Antiochetta, Antiocheta, o llatí: Antioquia Parva), ara Güney, província d'Antalya
** Antioquia de Cilícia, ruïnes prop de Karataş, a la província d'Adana
** Antioquia del Taure a Cilícia i després a Commagena, probablement ara Gaziantep (menys probablement, Alep, Síria)
** Antioquia Paraliou, lloc desconegut, però alguns ho identifiquen amb Antioquia ad Cragum; probablement a Turquia
** Antioquia de Mesopotàmia, Antioquia d'Aràbia, prop de Viranşehir, a la província de Şanlıurfa
* Iran: Antioquia de Pèrsia, Antioquia de Mèdia o Antioquia de Cosroes, després Laodicea de Mèdia, actualment Nihawand, a l'Iran
* Iraq:
** Antioquia de Sittacena, a l'antiga Sittacene o Sittacena, entre el Tigris i el Tornadotus, actualment a l'Iraq
** Antioquia de Susiana, després Carax o Charax, a prop la confluència dels rius Tigris i Khoaspes, actualment a l'Iraq
* Israel:
** Antioquia Ptolemais, actualment Acre (Israel)
** Antioquia Hippos (Antiochia ad Hippum), a la Decàpolis, a Israel
* Síria: Antioquia de Piera, actualment Arwad a la República Àrab Siriana
* Jordània: Antioquia Semiramis, Gàdara, a Jordània
* Uzbekistan: Antioquia d'Escítia, al riu Iaxartes (Sirdarià), probablement a l'Uzbekistan
* Turkmenistan: Antioquia Margiana, actualment Merv, al Turkmenistan
* Colòmbia:
** Santa Fe de Antioquia, ciutat de Colòmbia
** Departament d'Antioquia, departament de Colòmbia
** Estat sobirà d'Antioquia, antic estat independent a l'Amèrica del Sud, ara part de Colòmbia
* Altres:
** Església Ortodoxa d'Antioquia, església cristiana oriental
** Patriarcat d'Antioquia, dignitat i jurisdicció dels caps de diverses esglésies cristianes
# Naveta

«Naveta» té aquests significats:
* Naveta d'enterrament, tomba monumental de caràcter col·lectiu, un tipus d'edifici construït amb tècnica ciclòpia, de caràcter funerari i exclusiu de l'illa de Menorca
* Naveta d'habitació, tipus d'habitatge de l'Edat del Bronze present a les Balears
* Naveta (aeronàutica), conjunt del suport i els capós d'un motor en un avió multimotor
* Naveta (laboratori), gresol petit, que té forma allargada semblant a la d'una barca, de material refractari
# Nara Oriental

Nara Oriental és un important canal al Sind, Pakistan, originalment un braç natural de l'Indus. La part superior del riu Nara va ser objecte de treballs per part del govern britànic després de les inundacions del 1851; els britànics van començar amb un canal de l'Indus a Rohri d'uns 20 km conegut com a Nara Supply Channel (1858-1859). Entre 1854 i 1858 part de la depressió a l'esquerra del Nara entre Jamrao i el canal de Thar, van ser objecte de treballs i s'hi va començar a portar aigua el 1857. Entre 1860 i 1867 el llit del Nara fou netejat i es van agregar 60 km de canal; el 1876 al 1886 les obres van continuar més avall del Thar Weir. El curs del Nara és general en direcció sud passant a certa distància de Khaipur i pel districte de Thar i Parkar, deixant a l'esquerra el desert; desaiguava al Puran, un antic canal de l'Indus que al seu torn acabava a la mar a uns 130 km més al sud a través del Rann de Cutch.
Els canals derivats principals són els de Jamrao (construït entre 1891 i 1902 amb 900 km), Mithrao (250 km), Thar (116 km), i Hiral (66 km). Els Nara Supply Channel, Eastern Nara, i Mithrao són parcialment navegables.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Northmoor

Northmoor és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 399 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Northmoor tenia 399 habitants, 171 habitatges, i 108 famílies. La densitat de població era de 641,9 habitants per km².
Dels 171 habitatges en un 29,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 40,9% hi vivien parelles casades, en un 17,5% dones solteres, i en un 36,8% no eren unitats familiars. En el 30,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,77.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,3% tenia menys de 18 anys, un 6,5% entre 18 i 24, un 34,6% entre 25 i 44, un 19,5% de 45 a 60 i un 14% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.250 $ i la renda mediana per família de 31.806 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.125 $ mentre que les dones 19.306 $. La renda per capita de la població era de 14.263 $. Entorn del 13,4% de les famílies i el 13,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Northmoor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Northmoor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Northport (Washington)

Northport és una població dels Estats Units a l'estat de Washington. Segons el cens del 2000 tenia 336 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Northport tenia 336 habitants, 151 habitatges, i 83 famílies. La densitat de població era de 227,6 habitants per km².
Dels 151 habitatges en un 22,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47% hi vivien parelles casades, en un 5,3% dones solteres, i en un 44,4% no eren unitats familiars. En el 36,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,23 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,01.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25% tenia menys de 18 anys, un 5,7% entre 18 i 24, un 22% entre 25 i 44, un 30,1% de 45 a 60 i un 17,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.719 $ i la renda mediana per família de 26.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.929 $ mentre que les dones 16.000 $. La renda per capita de la població era d'11.679 $. Aproximadament el 15,9% de les famílies i el 27,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Northport». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Northport». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 13 agost 2010].
# Anna d'Àustria (duquessa de Baviera)

Anna d'Àustria o Anna d'Habsburg (en alemany: Anna von Österreich) (Praga, 17 de juliol de 1528 - Múnic, 16 d'octubre de 1590) fou una aristòcrata de la Casa d'Habsburg, filla de l'emperador Ferran I (1503-1564) i d'Anna d'Hongria (1503-1547).
Arxiduquessa d'Àustria, pel seu casament va esdevenir Duquessa de Baviera. El casament formava part de la política d'aliances de l'aleshores emperador Carles V. El regal de casament va ser una dotació de 50.000 florins. La parella va viure al Castell de Trausnitz a Landshut, fins que Albert es va convertir en duc.
Anna d'Àustria era considerada una persona molt pietosa, i va fer costat al seu marit a favor de la contrareforma. Va donar suport al convent catòlic de Vadstena a Suècia, fent-hi donacions importants per a la seva reforma, i va ser considerada un partidari de l'Orde Franciscà. En la seva residència de Múnic, va participar activament en l'estricta educació del seu net, el futur Maximilià I de Baviera.

## Matrimoni i fills

El seu pare la va comprometre en matrimoni, el 1545, amb el duc Carles de Valois (1522-1545), fill del rei Francesc I de França, però la mort d'aquest estroncà el projecte. Ja abans havia estat compromesa amb el príncep Teodor de Bavaria (1526-1534), germà del que acabaria essent el seu marit, que també havia mort prematurament.
El 4 de juliol de 1546 es va casar a Ratisbona amb el duc Albert V de Baviera, fill de Guillem IV de Baviera (1493-1550) i de Maria Jacobea de Baden-Sponheim (1507-1580). El matrimoni va tenir set fills:
* Carles, nascut i mort el 1547.
* Guillem (1548-1626), casat amb Renata de Lorena (1544-1602).
* Ferran (1550-1608), casat amb Maria Pettembeck (1573-1619).
* Maria Anna (1551-1608), casada amb Carles II d'Estíria (1540-1590).
* Maximiliana Maria (1552-1614)
* Frederic (1553-1554)
* Ernest (1554-1612).

## Bibliografia

* von Wurzbach, Constantin. «Anna von Oesterreich, Herzogin von Bayern». A: Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich (en alemany). 26, p. 151.

## Enllaços externs

* http://www.kleio.org/de/geschichte/stammtafeln/habsburger/abb10x.html Arxivat 2011-09-24 a Wayback Machine.
* http://thepeerage.com/p11203.htm#i112026
# App Inventor

Google App Inventor és un entorn integrat de desenvolupament que permet crear aplicacions mòbils per al sistema operatiu Android. De forma visual i a partir d'un conjunt d'eines bàsiques, l'usuari va enllaçant un conjunt de blocs per crear l'aplicació. El sistema és gratuït i es pot descarregar fàcilment de la web. Les aplicacions fruit d'App Inventor estan limitades per la seva simplicitat, tot i que permeten cobrir un gran nombre de necessitats bàsiques en un dispositiu mòbil.

## Història

L'aplicació es va posar a disposició el 12 de juliol de 2010 i està dirigida a persones que no estan familiaritzades amb la programació amb ordinadors. En la creació d'App Inventor, Google es va basar en investigacions prèvies significatives en informàtica educativa. Va ser creada a mitjans del 2009 el professor Harold Abelson del MIT. Abans de sortir al mercat s'ha provat en diferents centres educatius i l'han utilitzat des de nens de 12 anys fins a llicenciats universitaris sense nocions de programació. L'agost de 2011 Google va anunciar que deixava de desenvolupar l'App Inventor i que deixaria de ser un producte de l'empresa per esdevenir un projecte de codi lliure. El projecte és allotjat i desenvolupat actualment al Center for Mobile Learning del MIT, sota la direcció del seu inventor Hal Abelson conjuntament amb els professors Eric Klopfer i Mitchel Resnick.

## Característiques

L'editor de blocs de l'aplicació utilitza la llibreria Open Blocks de Java per crear un llenguatge visual a partir de blocs. Aquestes llibreries estan distribuïdes pel Massachusetts Institute of Technology (MIT) sota la seva llicència lliure (MIT License). El compilador que tradueix el llenguatge visual dels blocs per a l'aplicació en Android utilitza Kawa com a llenguatge de programació, distribuït com a part del sistema operatiu GNU de la Free Software Foundation.

## Referències

* ↑ «App Inventor at MIT». MIT Center for Mobile Learning. [Consulta: 22 setembre 2013].
* ↑ «Google Releases App Inventor for Android». Linux Magazine, 12-07-2010. [Consulta: 17 juliol 2012].

## Vegeu també

* Scratch (llenguatge de programació)
* Snap!
* Snap for Arduino

## Enllaços externs

* App Inventor - Lloc web oficial
* Introducció a App Inventor Arxivat 2021-04-16 a Wayback Machine.
# Appalachian Spring

Appalachian Spring és un ballet compost per Aaron Copland el 1944. Coreografiat per Martha Graham a partir d'un poema de Hart Crane, es va crear el 30 d'octubre de 1944 a la Biblioteca del Congrés dels Estats Units de Washington.
Com que la fossa de l'orquestra era estreta, l'orquestració original només tenia 9 cordes, clarinet, flauta i fagot. La peça seria posteriorment transcrita pel compositor per a una orquestra simfònica. El treball va ser encarregat i patrocinat per Elizabeth Sprague Coolidge.
El ballet explica la història dels pioners nord-americans a l'alba del segle xix. Els temes principals es basen en gran manera en la música tradicional de l'època, en particular el Shaker Dance, que serveix d'enllaç melòdic entre els vuit moviments de la peça.

## La música

La peça està dividida en 8 moviments, associats a escenes del ballet:
* Molt lenta (largissimo), presentació dels personatges, cadascun associat a un instrument
* Vivaç (vivace)
* Moderato, duet per a una núvia i el seu pretendent – escenari de tendresa i passió
* Allegro, tema folk, estil country
* Encara més ràpid, Still faster, ball en solitari
* Molt lent (reprèn)
* Ball de coctelera, escenes d'activitat diària il·lustrades amb música tradicional (temàtica de clarinet seguida de 5 variacions orquestrals). Edward D. Andrews va publicar aquesta melodia com The Gift to Be Simple, també coneguda com Simple Gifts
* Largo (coda), repetició del tema inicial.

## Discografia

* Leonard Bernstein, Orquestra Filharmònica de Nova York (Sony SMK 63082).
* Orquestra de cambra Orpheus (Deutsche Grammophon 427 335-2 GH).
* Stephen Gunzenhauser, Orquestra Simfònica de la Ràdio Txecoslovaca (NAXOS 8.550282)
* Antal Doráti, Orquestra Simfònica de Minneapolis (Mercury SR90246 i reeditat 434 301-2)
# Copa del Món de Futbol de 1958 - Grup 1

El Grup 1 de la Copa del Món de Futbol 1958, disputada a Suècia, estava compost per quatre equips, que s'enfrontaren entre ells amb un total de 6 partits. Els dos millors classificats passaren a jugar la segona fase, els quarts de final. En cas d'empat entre dos seleccions es disputà un partit de desempat.

## Integrants

El grup 1 està integrat per les seleccions següents:
| Alemanya Occidental | Txecoslovàquia | Irlanda del Nord | Argentina |

## Classificació

| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | GR | Pts | Classificació |
| 1 | Alemanya Occidental | 3 | 1 | 2 | 0 | 7 | 5 | 1,400 | 4 | Avança a la segona fase |
| 2 | Txecoslovàquia | 3 | 1 | 1 | 1 | 8 | 4 | 2,000 | 3 | Van disputar un partit de desempat |
| 3 | Irlanda del Nord | 3 | 1 | 1 | 1 | 4 | 5 | 0,800 | 3 | Van disputar un partit de desempat |
| 4 | Argentina | 3 | 1 | 0 | 2 | 5 | 10 | 0,500 | 2 | |

## Partits
### Argentina vs Alemanya Occidental

| Argentina | 1–3 | Alemanya Occidental |
| Corbatta 3' | Informe | Rahn 32', 79' Seeler 42' |

### Irlanda del Nord vs Txecoslovàquia

| Irlanda del Nord | 1–0 | Txecoslovàquia |
| Cush 21' | Informe | |

### Alemanya Occidental vs Txecoslovàquia

| Alemanya Occidental | 2–2 | Txecoslovàquia |
| Schäfer 60' Rahn 71' | Informe | Dvořák 24' (p.) Zikán 42' |

### Argentina vs Irlanda del Nord

| Argentina | 3–1 | Irlanda del Nord |
| Corbatta 37' (p.) Menéndez 56' Avio 60' | Informe | McParland 4' |

### Alemanya Occidental vs Irlanda del Nord

| Alemanya Occidental | 2–2 | Irlanda del Nord |
| Rahn 20' Seeler 78' | Informe | McParland 18', 60' |

### Txecoslovàquia vs Argentina

| Txecoslovàquia | 6–1 | Argentina |
| Dvořák 8' Zikán 17', 39' Feureisl 68' Hovorka 81', 89' | Informe | Corbatta 64' (p.) |

### Partit de desempat: Irlanda del Nord vs Txecoslovàquia

| Irlanda del Nord | 2–1 (pr.) | Txecoslovàquia |
| McParland 44', 97' | Informe | Zikán 18' |
# Ara (gènere)

Ara és un gènere d'ocells de la subfamília dels arins (Arinae) dins la família dels psitàcids. Com tots els guacamais habiten els boscos humids de la zona neotropical.
Aquests ocells són grans lloros dotats amb llargues cues, ales llargues i estretes i plomatge vivamente acolorit. Tots ells tenen una zona nua característica al voltant dels ulls. Sense dimorfisme sexual.
Molts dels seus membres són apreciats com ocells de gavia, sent el contraban d'aus una amenaça per a diverses espècies

## Taxonomia

Se n'han descrit 9 espècies vives dins el gènere:
* guacamai blau (Ara ararauna).
* guacamai gorjablau (Ara glaucogularis).
* guacamai militar (Ara militaris).
* guacamai verd gros (Ara ambiguus).
* guacamai roig alagroc (Ara macao).
* guacamai roig alaverd (Ara chloropterus).
* guacamai de Cuba (Ara tricolor). Extint.
* guacamai frontvermell (Ara rubrogenys).
* guacamai verd petit (Ara severus).
S'han descrit altres espècies extintes, amb més o menys proves, sent difícil determinar en algunes d'elles, si eren autèntiques espècies o bé subespècies:
* Ara autocthones, de l'illa de Saint Croix.
* Ara martinica, de l'illa de Martinica.
* Ara erythrura.
* Ara guadeloupensis.
* Ara erythrocephala.
* Ara gossei.
* Ara atwoodi.

## Referències

* ↑ Josep del Hoyo i Nigel J. Collar. Illustrated checklist of the birds of the world. Vol.1, Non passerines, 2014
Viccionari
# Ara Més

Ara Més (ARA MÉS) és una formació política sobiranista de les Illes Balears i Pitiüses, formada per Més per Mallorca, Més per Menorca, Ara Eivissa i persones independents.
L'organització va ser presentada el 29 d'abril de 2022 a l'Espai Suscultura de Palma, en un acte moderat per Carme Gomila i amb la participació de Mariví Mengual (Ara Eivissa), Miquel Àngel Maria (Més per Menorca), Lluís Apesteguia (Més per Mallorca) i Sílvia Tur (independent). L'objectiu, en aquell moment, era concórrer a les eleccions generals espanyoles de 2023 i garantir la seva presència al Congrés dels Diputats d'Espanya.
El 2024 Ara Més es va incorporar a la coalició electoral Ara Repúbliques per concórrer a les eleccions europees.

## Referències

* ↑ «Acte de presentació ARA MÉS», 29-04-2022.
* ↑ «Ara Més, la nova formació illenca "per tenir veu a Madrid"». Ara Balears, 27-04-2022.
* ↑ «Ara Més es presenta com a l'alternativa «viable» per aconseguir representació a Madrid». Diari de Balears, 29-04-2022.
* ↑ «Ara Més es presentarà amb Esquerra Republicana a les eleccions europees». VilaWeb, 25-03-2024 [Consulta: 28 maig 2024].
* ↑ «ERC, EH Bildu i BNG sumen Ara Més per reeditar la coalició a les eleccions europees». Ara, 28-03-2024 [Consulta: 28 maig 2024].

## Enllaços externs

* Ara Més - Lloc web oficial