OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Resolució 1927 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1927 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 4 de juny de 2010. Després de recordar resolucions anteriors sobre Haití, incloses les resolucions 1542 (2004), 1576 (2004), 1608 (2005), 1658 (2006), 1702 (2006), 1743 (2006), 1780 (2007), 1840 (2008) 1892 (2009) i 1908 (2010), el Consell va autoritzar un desplegament addicional de 680 policials com a part de la Missió d'Estabilització de les Nacions Unides a Haití (MINUSTAH).
El Consell de Seguretat era preocupat pels nous reptes i perills després del terratrèmol de gener. La presència dels cascs blaus de la MINUSTAH continuaria centrant-se en la seguretat i l'estabilitat del país. També va assenyalar que hi havia més esforços internacionals per assegurar el funcionament de les institucions estatals i els serveis bàsics. Al mateix temps, el Consell va acollir amb beneplàcit el "Pla d'acció per a la recuperació i el desenvolupament nacional" del govern de Haití i les contribucions presentades a la Conferència Internacional de Donants "Cap a un nou futur per a Haití" el 31 de març de 2010 que va ascendir al voltant de 15.000 milions de dòlars en la dècada. Es va destacar que el govern d'Haití tenia un paper destacat en la recuperació després del desastre, protecció dels drets humans i celebrar eleccions generals en forma oportuna.
Actuant sota el Capítol VII de la Carta de les Nacions Unides, el Consell va autoritzar una sobrecàrrega temporal d'altres 680 policies amb un enfocament en la construcció de la capacitat de la Policia Nacional Haitiana. Un informe del Secretari General Ban Ki-moon va recomanar l'augment després que una sèrie de criminals perillosos van escapar de la presó durant el terratrèmol. La MINUSTAH estaria formada per 8.940 militars i 4.391 policies, números que es mantindraien en constant revisió durant el període electoral. Hauria de continuar ajudant al poble d'Haití, especialment als grups vulnerables, com ara persones desplaçades, dones i nens a causa dels riscos derivats de la violència de colles, delictes organitzats i tràfic de menors, i suport les operacions d'ajuda humanitària. Finalment, la MINUSTAH també havia de donar suport als preparatius per a les eleccions generals.

## Referències

* ↑ «Security Council authorises deployment of further 680 police in Haiti». United Nations, 04-06-2010.
* ↑ Rosen, Armin «Haiti: Donors Pledge 15 Billion Dollars in Aid». Inter Press Service, 31-03-2010.
* ↑ Agence France-Presse «UN agrees to boost its police contingent in Haiti». Caribbean Net News, 05-06-2010.
* ↑ Ban, Ki-moon «Report of the Secretary-General on the United Nations Stabilization Mission in Haiti». United Nations, 22-04-2010.
* ↑ «UN beefs up international police force in Haiti». Associated Press, 04-06-2010.
* ↑ Worsnip, Patrick «U.N. to send extra police to post-quake Haiti». Reuters, 04-06-2010. Arxivat 29 de febrer 2012 a Wayback Machine.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1901 a la 2000 (2009 - 2011)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Gran Premi de França del 1999

Resultats del Gran Premi de França de Fórmula 1 de la temporada 1999, disputat al circuit de Nevers Magny-Cours el 27 de juny del 1999.

## Resultats

| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 8 | Heinz-Harald Frentzen | Jordan - Mugen - Honda | 72 | 1h 58' 24. 3 | 5 | 10 |
| 2 | 1 | Mika Häkkinen | McLaren - Mercedes | 72 | + 11.092 s | 14 | 6 |
| 3 | 16 | Rubens Barrichello | Stewart - Ford | 72 | + 43.432 s | 1 | 4 |
| 4 | 6 | Ralf Schumacher | Williams - Supertec | 72 | + 45.475 s | 16 | 3 |
| 5 | 3 | Michael Schumacher | Ferrari | 72 | + 47.881 s | 6 | 2 |
| 6 | 4 | Eddie Irvine | Ferrari | 72 | + 48.901 s | 17 | 1 |
| 7 | 19 | Jarno Trulli | Prost - Peugeot | 72 | + 57.771 s | 8 | |
| 8 | 18 | Olivier Panis | Prost - Peugeot | 72 | + 58.531 s | 3 | |
| 9 | 23 | Ricardo Zonta | BAR - Supertec | 72 | + 1' 28.764 min. | 10 | |
| 10 | 20 | Luca Badoer | Minardi - Ford | 71 | + 1 Volta | 20 | |
| 11 | 14 | Pedro de la Rosa | Arrows | 71 | + 1 Volta | 21 | |
| DSQ | 15 | Toranosuke Takagi | Arrows | 71 | Ús il·legal neumàtics | 22 | |
| Ret | 9 | Giancarlo Fisichella | Benetton - Playlife | 42 | Virolla | 7 | |
| Ret | 11 | Damon Hill | Jordan - Mugen - Honda | 31 | Part elèctrica | 18 | |
| Ret | 5 | Alessandro Zanardi | Williams - Supertec | 26 | Motor | 15 | |
| Ret | 22 | Jacques Villeneuve | BAR - Supertec | 25 | Virolla | 12 | |
| Ret | 10 | Alexander Wurz | Benetton - Playlife | 25 | Virolla | 13 | |
| Ret | 21 | Marc Gené | Minardi - Ford | 25 | Virolla | 19 | |
| Ret | 11 | Jean Alesi | Sauber - Petronas | 24 | Virolla | 2 | |
| Ret | 2 | David Coulthard | McLaren - Mercedes | 9 | Part elèctrica | 4 | |
| Ret | 12 | Pedro Diniz | Sauber - Petronas | 6 | Transmissió | 11 | |
| Ret | 17 | Johnny Herbert | Stewart - Ford | 4 | Caixa canvi | 9 | |

## Altres

* Pole: Rubens Barrichello 1' 18. 441
* Volta ràpida: David Coulthard 1' 19. 227 (a la volta 8)

## Referències

* «La web Oficial de la Fórmula 1». [Consulta: 03 - 04 - 2010].
# Casa Ribera

«Casa Ribera» té aquests significats:
* Casa Ribera (Llagostera)
* Casa dels Ribera, edifici d'Ulldecona
* Casa Joan Ribera, edifici desaparegut al carrer Nou de Sant Francesc de Barcelona.
# Cantó de Saint-Brieuc-Sud

El cantó de Saint-Brieuc-Sud (bretó Kanton Sant-Brieg-Su) és una divisió administrativa francesa situat al departament de Costes del Nord a la regió de Bretanya.
Està format pels quartiers de Sainte-Thérèse, Gouédic, Beauvallon i La Croix Saint-Lambert.

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| mars 1994 | Christian Provost | PS | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Glenavon Football Club

El Glenavon Football Club és un club de futbol nord-irlandès de la ciutat de Lurgan.

## Història

El club va ser fundat el 1889. Fou el primer club de fora de la capital, Belfast, que guanyà la lliga nord irlandesa, la temporada 1951-52.

## Palmarès

* Lliga nord irlandesa de futbol: 3
** 1951/52, 1956/57, 1959/60
* Copa nord irlandesa de futbol: 5
** 1956/57, 1958/59, 1960/61, 1991/92, 1996/97
* Copa de la Lliga nord irlandesa de futbol: 1
** 1989/90
* Intermediate Cup: 1
** 2004/05
* County Antrim Shield: 2
** 1990/91, 1995/96
* Gold Cup: 4

## Jugadors destacats

* Paul Byrne
* Jackie Denver
* Wilbur Cush
* Glenn Ferguson
* Gerard McMahon
* Jimmy Jones
* Ray McCoy
* Paddy Sloan

## Enllaços externs

* Web oficial
# Ludovic Robeet

Ludovic Robeet (Nivelles, Brabant Való, 22 de maig de 1994) és un ciclista belga, professional des del 2013. Actualment corre a l'equip Cofidis. En el seu palmarès destaca la Nokere Koerse del 2021.

## Palmarès

* 2014
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Flandes Oriental
* 2019
** Vencedor d'una etapa a la Setmana Internacional de Coppi i Bartali
* 2021
** 1r a la Nokere Koerse

## Referències

* ↑ «Heroica victoria en solitario del belga Robeet en la Nokere Koerse» (en castellà), 17-03-2021. [Consulta: 20 març 2021].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Nuers

Els nuers (naath) són una ètnia nilòtica situat a la zona del Gran Nil Superior, entre Sudan del Sud i l'Etiòpia. Són al voltant del milió de persones. Estan dividits en tribus i aquestes en segments, els principals dels quals són anomenats seccions tribals primàries, i els més petits, seccions tribals secundàries, i al seu torn dividides en seccions tribals terciàries.
Els nuer parlen la llengua nuer, que pertany a la família de llengües nilòtiques. Són el segon grup ètnic més gran del Sudan del Sud. Els nuer són pastors i crien el bestiar com a mitjà de subsistència. El seu bestiar serveix defineix el seu estil de vida. Els nuer es consideren com a "Naath".
Els seus homòlegs de Sudan del Sud són els Horners més occidentals situats a la península de Horn.

## Cultura

Els Nuer porten una vida al voltant del pastoreig, però se sap que de vegades també recorren a l'horticultura, sobretot quan el seu bestiar està amenaçat per malalties. A causa del mal temps estacional, els nuer es mouen per assegurar-se que el seu mitjà de vida sigui segur. Acostumen a viatjar quan arriben les temporades de pluges per protegir el bestiar boví de les malalties dels peus provocades per la humitat, i quan els recursos per al bestiar són escassos. L'antropòleg britànic Edward Evan Evans-Pritchard va escriure: "Depenen dels ramats per a la seva mateixa existència... El bestiar és el fil que recorre les institucions, la llengua, els ritus de pas, la política, l'economia i les lleialtats Nuer."

## Referències

* ↑ «Nuer | people» (en anglès). Encyclopaedia Britannica, 09-06-2023. [Consulta: 24 juny 2023].
* ↑ Delmet, Christian «Sud-Soudan : l’État et les sociétés nilotiques traditionnelles: Bétail, sacrifices, justice et échanges». Afrique contemporaine, 246, 2013, pàg. 81–97. ISSN: 0002-0478.
* ↑ Hutchinson, Sharon «The Cattle of Money and the Cattle of Girls among the Nuer, 1930-83». American Ethnologist, 19, 2, 1992, pàg. 294–316. ISSN: 0094-0496.
* ↑ Southall, Aidan «Nuer and Dinka Are People: Ecology, Ethnicity and Logical Possibility». Man, 11, 4, 1976, pàg. 463–491. DOI: 10.2307/2800433. ISSN: 0025-1496.
* ↑ Johnson, D. H. «On the Nilotic frontier: imperial Ethiopia in the southern Sudan, 1898-1936» (en anglès). The Southern marches of imperial Ethiopia: essays in history and social anthropology, 1986, pàg. 219–245.
* ↑ Barasa, M.; Catley, A.; Machuchu, D.; Laqua, H.; Puot, E. «Foot-and-Mouth Disease Vaccination in South Sudan: Benefit-Cost Analysis and Livelihoods Impact» (en anglès). Transboundary and Emerging Diseases, 55, 8, 01-10-2008, pàg. 339–351. DOI: 10.1111/j.1865-1682.2008.01042.x.
* ↑ Peters-Golden, Holly. Culture sketches : case studies in anthropology. New York : McGraw-Hill, 1997, p. 164-165. ISBN 978-0-07-049715-3.
* ↑ McKinnon, Susan «Domestic Exceptions: Evans-Pritchard and the Creation of Nuer Patrilineality and Equality». Cultural Anthropology, 15, 1, 2000, pàg. 35–83. ISSN: 0886-7356.

## Vegeu també

* Edward Evan Evans-Pritchard.
# União São João Esporte Clube

L'União São João Esporte Clube, normalment anomenat União São João, és un club de futbol brasiler de la ciutat d'Araras a l'estat de São Paulo.

## Història

El 14 de gener de 1981, fou fundat el club per Hermínio Ometto, qui era propietari d'Usina São João. El 1987 guanyà el Campionat Paulista de segona divisió derrotant a la final el São José i ascendí a la primera divisió. El 1988 guanyà la tercera divisió brasilera i ascendí a segona. El 1993 ascendí a la primera divisió brasilera. El 1995 perdé la categoria baixant a segona divisió. El 1996 guanyà la segona divisió brasilera de futbol, vencent a la fase final América de Natal, Náutico i Londrina, ascendint novament a la Série A. La següent temporada descendí novament.

## Palmarès

* Segona Divisió brasilera de futbol:
** 1996
* Tercera Divisió brasilera de futbol:
** 1988
* Campionat paulista Série A2:
** 1987

## Jugadors destacats

* Éder
* Léo
* Luan
* Roberto Carlos
* Rogério
* Velloso

## Estadi

União São João juga els seus partits a Herminião amb una capacitat de 22.000 espectadors. El seu nom oficial és Estádio Hermínio Ometto.

## Referències

* ↑ «Arquivo de Clubes». Arxivat de l'original el 2012-12-06. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «Futebol Interior». Arxivat de l'original el 2005-11-24. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «1987 Campeonato Paulista Special Division at RSSSF». Arxivat de l'original el 2007-01-05. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «1988 Segona Divisió brasilera de futbol at RSSSF». Arxivat de l'original el 2007-12-10. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «1993 Campeonato Brasileiro Série A». Arxivat de l'original el 2006-09-09. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «1995 Campeonato Brasileiro Série A at RSSSF». Arxivat de l'original el 2006-05-02. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «1996 Segona Divisió brasilera de futbol at RSSSF». Arxivat de l'original el 2006-12-21. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «1997 Campeonato Brasileiro Série A at RSSSF». Arxivat de l'original el 2006-09-10. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ Templos do Futebol

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2014-05-16 a Wayback Machine.
* Arquivo de Clubes Arxivat 2012-12-06 at Archive.is
* Futebol Interior Arxivat 2005-11-24 a Wayback Machine.
* Unigarra Arxivat 2008-12-05 a Wayback Machine.
* União Mania
# Casa Ribas i Crehuet

La Casa Ribas i Crehuet és un edifici del municipi de Girona que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici de planta baixa i quatre pisos, de composició simètrica respecte a un cos central treballat amb pedra i clos amb un frontis amb volutes i ràfecs i una finestra el·líptica. Aquest cos agrupa la porta encoixinada (igual que les finestres de planta baixa i primer pis) d'arc carpanell amb dos balconets corbats al damunt i dos fileres verticals de balconets a pla de façana de balustres.
Aquest cos s'uneix amb el sòcol de la planta baixa, de pedra també, de planta baixa i un pis. Els laterals dels cos centrals són esgrafiats amb motius florals. Al mig d'aquests panys hi ha finestres amb ampit i laterals de pedra. Els laterals es clouen amb ràfec volat de pedra.
Aquest bloc permet apreciar el llenguatge arquitectònic de maduresa de Rafael Masó en tant que va resoldre de forma brillant i subtil la problemàtica d'aixecar un edifici entre mitgeres que s'integrés a l'entorn històric i a l'estretor del carrer sense caure en solucions fàcils ni estridents. A la part baixa la pedra sintonitza amb l'entorn més immediat, però a mesura que s'alça l'edifici, els materials i les formes semblen més lleugers. El color palla de la façana no trenca l'harmonia del gris pedra de l'entorn.

## Història

El 1492 hi havia un carrer al costat esquerre de la casa (c/ Hernández) del Call Jueu que al 1725 es dona llicència per cobrir. El 1920 aquesta zona estava arruïnada i s'acabà de tapar el carrer edificant-hi.

## Referències

* 1 2 3 «Casa Ribas i Crehuet». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 febrer 2015].
* ↑ Falgàs, Jordi. Ruta Rafael Masó: un recorregut per la Girona Modernista i Noucentista (en català, castellà, anglès, francès). Girona: Ajuntament de Girona i Fundació Rafael Masó, 2009.

## Enllaços externs

* Reforma de la Casa Ribas a Fundació Rafael Masó.
# Cantó de Saint-Ciers-sur-Gironde

El cantó de Saint-Ciers-sur-Gironde és un cantó francès del departament de la Gironda, situat al districte de Blaia. Té 11 municipis i el cap és Saint-Ciers-sur-Gironde.

## Municipis

* Anglade
* Braud-et-Saint-Louis
* Étauliers
* Eyrans
* Marcillac
* Pleine-Selve
* Reignac
* Saint-Aubin-de-Blaye
* Saint-Caprais-de-Blaye
* Saint-Ciers-sur-Gironde
* Saint-Palais

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1966-1979 | Robert Penaud | Divers droite |
| 1979-1986 | Paul Crotte | PS |
| 1985-1998 | Daniel Picotin | UDF-radical |
| 1998- | Philippe Plisson | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 8.737 | 9.441 | 8.781 | 11.435 | 10.781 | 11.040 | 11.603 |
# Glenburn (Dakota del Nord)

Glenburn és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 374 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Glenburn tenia 374 habitants, 150 habitatges, i 102 famílies. La densitat de població era de 555,4 hab./km².
Dels 150 habitatges en un 36,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,3% hi vivien parelles casades, en un 7,3% dones solteres, i en un 32% no eren unitats familiars. En el 27,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,6% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 33,2% entre 25 i 44, un 21,1% de 45 a 60 i un 8,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 110,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.375 $ i la renda mediana per família de 39.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.625 $ mentre que les dones 19.000 $. La renda per capita de la població era de 17.734 $. Entorn del 8,4% de les famílies i l'11,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Glenburn». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Glenburn». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Erbessos

* Per a altres significats, vegeu «Erbessus».
Erbessos (grec antic: Ἐρβησσός, llatí: Erbessos o Herbessos) va ser una ciutat de Sicília entre els territoris de Leontins i Siracusa, situada segons Diodor de Sicília a l'interior de l'illa. Era una ciutat de certa importància que cal no confondre amb un llogaret del mateix nom a la vora d'Agrigent on els romans van construir la fortalesa d'Erbessus.
S'esmenta per primer cop l'any 404 aC com a ciutat dels sículs, aliada dels cartaginesos durant el setge de Siracusa. Per això Dionís el Vell la va atacar després de fer la pau amb Cartago però la deserció dels seus soldats el va obligar a tornar a Siracusa i la ciutat es va mantenir independent i uns anys després va signar un tractat amb Dionís. No torna a ser esmentada fins al temps d'Agàtocles quan aquest la va ocupar i hi va deixar una guarnició, que l'any 309 aC, quan el tirà era a l'Àfrica, els ciutadans van expulsar. La ciutat es va aliar a Xenodicos d'Agrigent contra Agàtocles.
A la Segona Guerra Púnica és esmentada com el lloc on es van refugiar Hipòcrates i Epícides quan van fugir de Leontins.Van poder convèncer a la força siracusana enviada contra ells de desertar i finalment la ciutat va fer llavors aliança amb Cartago però Marc Claudi Marcel la va conquerir amb facilitat, segons diuen Titus Livi i Pausànias.
No hi ha informació de la ciutat sota domini romà però probablement depenia de Siracusa i no és esmentada pels autors clàssics fins a Plini el Vell que diu que era una ciutat independent de l'interior de l'illa. També Claudi Ptolemeu la situa a l'interior. Titus Livi i Diodor de Sicília diuen que era a l'interior no lluny de Leontins.
S'ha proposat com emplaçament l'actual Pantalica, a l'altre costat de Sortino, a uns 30 km de Siracusa.

## Notes

* ↑ Segons diu el Diccionari Grec-Català, p. 1329, i les obres de la Fundació Bernat Metge

## Referències

* 1 2 Smith, William (ed.). «Erbessus». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 9 desembre 2022].
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXIV, 30, 31
* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, VI, 12, 4
* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, III, 8
* ↑ Claudi Ptolemeu. Geographia, III, 4, 13
# Institut Municipal d'Història de Barcelona

Institut Municipal d'Història de Barcelona (IMH) fou una institució creada el 1943 per l'Ajuntament de Barcelona i amb seu a la Casa de l'Ardiaca, per tal d'aplegar les activitats de les següents entitats:
* Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona (AHCB), creat el 1917
* Museu d'Indústries Populars, creat el 1942
* Museu d'Història de la Ciutat de Barcelona, creat el 1943
Posteriorment s'hi afegiria la Comissaria Municipal d'Excavacions, creada el 1948. El 1957 aquestes institucions se separaren i l'IMH esdevingué arxiu, hemeroteca i biblioteca de totes elles, amb seccions dedicades a documentació, numismàtica i cartografia. Des del 1998 edita la col·lecció de monografies BCN Biblioteca Històrica. Actualment és integrat a l'Institut de Cultura de Barcelona (ICUB).

## Directors

* Agustí Duran i Sanpere (1943-1959)
* Pere Voltes Bou (1959-1981)
* Jaume Sobrequés i Callicó (1981-1984)
* Montserrat Condomines

## Referències

* ↑ «Institut Municipal d'Història de Barcelona». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Bibliografia

* Agustí Duran i Sanpere: “El Instituto Municipal de Historia de Barcelona a través de sus primeros cuarenta años (1917-1957)”, dins Boletin de la Real Academia de Buenas Letras de Barcelona”, 27, 1957-1958, p. 5-67
* Sebastià Riera i Viader: “Gènesi i primera etapa de l'institut Municipal d'Història (1916-1989)”, dins Barcelona. Quaderns d'Història, 1, 1995, p. 25-31
# Consell Assessor per a l'impuls d'un Fòrum Cívic i Social pel Debat Constituent

El Consell Assessor per a l'impuls d'un Fòrum Cívic i Social pel Debat Constituent va ser un òrgan del Govern de Catalunya encarregat de preparar les tasques d'anàlisi, articulació i creació d'un Fòrum Cívic i Social per fer el Debat Constituent.
El Consell està encapçalat per una presidència, una vicepresidència i una secretaria. El president és el cantautor Lluís Llach, que fou el president de la Comissió d'Estudi del Procés Constituent del Parlament de Catalunya. La vicepresidenta és Marta Rovira i el secretari Jordi Domingo. Els vocals del Consell són: Francina Alsina, Antonio Baños, Montserrat Castellà, Carmina Castellví, Albano Dante Fachin, Maria Dolors Feliu, Ada Ferrer, Josep Maria Ganyet, Jaume López, Àngels Martínez, Emili Medan, Albert Noguera, Montserrat Palau, Miquel Puig, Gabriela Serra i Bea Talegón.
El govern de la Generalitat va aprovar suprimir el Consell Assessor per a l'impuls d'un Fòrum Cívic i Social pel Debat Constituent l'1 d'agost de 2019.

## Fòrum Cívic i Social

El Fòrum Cívic i Social té com a missió promoure el debat constituent a Catalunya. Els seus objectius són pensar, debatre i elaborar les bases i els principis generals del model de país de la República Catalana.

## Referències

* ↑ «Aprovada la creació del Consell Assessor per a l'impuls del Fòrum Cívic i Social per al Debat Constituent». Generalitat de Catalunya, 23-10-2018 [Consulta: 23 octubre 2018]. Arxivat 24 October 2018$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2018-10-24. [Consulta: 23 octubre 2018].
* ↑ «El president Quim Torra nomena els primers membres del Consell Assessor per a l'impuls del Fòrum Cívic i Social pel Debat Constituent». Govern de Catalunya, 26-10-2018 [Consulta: 26 octubre 2018]. Arxivat 26 October 2018$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2018-10-26. [Consulta: 26 octubre 2018].
* ↑ «El Govern aprova la dissolució del Consell Assessor per a l'impuls d'un Fòrum Cívic i Social per al Debat Constituent». Revista Mirall, 01-08-2019 [Consulta: 3 agost 2019].
* ↑ «La Generalitat aprova suprimir el consell del Fòrum Constituent que presidia Lluís Llach». Aldia.cat, 01-08-2019 [Consulta: 3 agost 2019].
* ↑ «El Fòrum Cívic es posarà en marxa abans del 15 d'octubre». El Punt Avui, 25-09-2018 [Consulta: 21 octubre 2018].
* ↑ «El Govern preguntarà als ciutadans com haurà de ser la futura Constitució de Catalunya». RAC 1, 25-09-2018 [Consulta: 21 octubre 2018].

## Vegeu també

* Debat Constituent

## Enllaços externs

* Consell Assessor per a l'impuls del Fòrum Cívic i Social per al Debat Constituent Arxivat 2019-02-10 a Wayback Machine.