OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Comptar amb els dits

Comptar amb els dits és segurament la manera de comptar més antiga i és molt probable que ja fos utilitzada en la prehistòria. Està en l'origen de la forma dels signes en la majoria dels sistemes de numeració, però, lògicament, és molt més fàcil de veure amb claredat en els més antics que en els més moderns. Amb els dits de les mans es pot arribar a comptar fins a 1024, usant el codi binari.

## Diverses formes

Encara que el càlcul amb els dits sembla gairebé instintiu en l'espècie humana (un dit pot simbolitzar, es podria dir metaforitzar mímica ment a un objecte qualsevol), es noten alguns mètodes particularment interessants:
* Els nombres romans semblen haver sorgit com un esbós de càlcul posicional (encara que mai es va arribar a la perfecció del càlcul manual xinès), en efecte l'origen del signe' I' sembla derivar de cada dit per separat, en tant que l'origen del signe numeral' V' (equivalent al 5 "aràbic") derivaria de la posició conjunta del polze i l'índex, d'aquesta manera la numeració romana amb càlculs digitals posicionals, per combinatòria dona la possibilitat de representar diversos nombres: I = 1, V = 5, IV = 4, VI = 6, etc. Després es van afegir signes que no corresponien a la representació dels dits sinó (basant-se en la forma de numeració grega) a lletres (X, C, D, L, M) - en el cas de la X (= 10) però es pot suposar la superposició mímica de dos V (V+Λ). En tot cas el terme dígit etimològicament deriva de la paraula llatina que correspon a l'espanyola dit (de la mà) i hauria donat lloc al nom del nombre 10, com que deu són els dígits (originalment els dits de les mans) aquí es pot notar que els sistemes decimals es basen originàriament en el mòdul 10 corresponent als deu dits de les mans.
* També és possible comptar amb els dits en el sistema duodecimal. Sol fer-se amb les falanges, per exemple:
* El polze sobre la primera falange del dit índex.
* El polze sobre la segona falange del dit índex.
* El polze sobre la tercera falange del dit índex.
* El polze sobre la primera falange del dit del mig.
I així successivament fins a arribar a 12: el polze sobre la tercera falange del dit petit.
* Diverses cultures (per exemple la maia) han recorregut als dits de mans i peus, això sembla haver donat origen als sistemes de numeració vigesimal, és a dir la basada en mòduls de 20 com que, normalment, l'ésser humà té 20 dits.
* En l'Extrem Orient, particularment en Xina s'ha desenvolupat una elaborada tècnica o metodologia de comptar amb els dits de la mà. Aquesta utilitza els dits en forma de càlcul posicional, semblant a l'ús dels comptes d'un àbac, permetent realitzar missatges precisos de forma senzilla i veloç.

## Bibliografia

* Georges Ifrah. Histoire universelle des Chiffres. Bouquins, 1994.
* Georges Ifrah. The Universal History of Numbers (traducció a l'anglès del llibre precedent)
* Georges Ifrah. Les Chiffres ou l'histoire d'une grande invention. Robert Laffont, 1985.

## Vegeu també

* Expressió corporal
* Llengua de signes
# Compte bancari

Un compte bancari és un contracte financer amb una entitat financera en virtut del qual es registren el balanç i els subsegüents moviments de diners del client.

## Aspectes jurídics

Des del punt de vista contractual, un compte bancari és una modalitat específica de dipòsit. Pel contracte de dipòsit, una persona (dipositant) lliura un bé moble (diners) a una altra persona (dipositari) perquè aquesta el custodiï i li torni.

### Drets i obligacions

* Dipositant (Client): Adquireix el dret de rebre una remuneració pels diners dipositats i el de retirar aquests fons en el moment que ho desitgi (si el tipus de compte és a la vista), o al venciment pactat, si es tracta d'un compte a termini. D'altra banda es compromet a respectar les condicions estipulades per l'entitat financera en el contracte d'obertura del compte.
* Dipositari (Entitat): Adquireix el dret d'utilitzar els fons rebuts per a les operacions de préstec, crèdit, etc., que són objecte de la seva activitat, i també els deures, com facilitar al Client la disponibilitat dels fons del seu compte en les condicions establertes, abonar, en els terminis estipulat, la remuneració pactada o la vigent per a un tipus determinat de compte (interessos), així com mantenir l'estricte secret professional (llevat dels requeriments de l'Administració Pública) sobre qualsevol informació rellevant als seus Clients.

### Contracte

La instrumentació contractual es realitza mitjançant un contracte d'obertura, que conté al dors les condicions generals aplicables. Aquestes condicions no són negociables individualment, sinó que ja solen estar pre-establertes. Jurídicament es coneix com un contracte d'adhesió, un tipus de contracte utilitzat per múltiples companyies de serveis (subministraments d'aigua, gas, electricitat, assegurances…)

### Titularitat

És titular d'un compte de clients la persona amb qui es formalitza el contracte. Com a tal, pot disposar del saldo al seu favor i serà responsable davant de l'entitat del moviment que es realitzi a través d'aquest compte. Segons el Codi Civil, el dret reconeix aquesta capacitat jurídica tant a persones físiques com a determinades organitzacions humanes, com associacions, fundacions, empreses... que es coneixen amb el nom de persones jurídiques.

## Tipologia

* Compte corrent
* Compte d'estalvis
* Compte d'un dipòsit a termini

## Referències

* 1 2 3 4 5 Calvet, Caterina. Manual bàsic de Banca. Sabadell: Edicions Comercials, 1999 [Consulta: 25 agost 2013].
# Chenillé-Changé

Chenillé-Changé és un municipi francès situat al departament de Maine i Loira i a la regió de País del Loira. L'any 2007 tenia 137 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Chenillé-Changé era de 137 persones. Hi havia 39 famílies de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 19 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 61 habitatges, 41 eren l'habitatge principal de la família, 10 eren segones residències i 9 estaven desocupats. 57 eren cases i 3 eren apartaments. Dels 41 habitatges principals, 21 estaven ocupats pels seus propietaris i 20 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia una cambra, 4 en tenien dues, 5 en tenien tres, 9 en tenien quatre i 22 en tenien cinc o més. 28 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 17 habitatges hi havia un automòbil i a 19 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Chenillé-Changé el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 4 |
| 4 | 90 a 94 | 4 |
| 0 | 85 a 89 | 12 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 8 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 12 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 8 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 4 |
| 8 | 30 a 34 | 8 |
| 8 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 64 persones, 43 eren actives i 21 eren inactives. De les 43 persones actives 37 estaven ocupades (18 homes i 19 dones) i 6 estaven aturades (4 homes i 2 dones). De les 21 persones inactives 11 estaven jubilades, 6 estaven estudiant i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 6 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva, 1 d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials, 2 d'empreses d'hostatgeria i restauració i 2 d'empreses de serveis.
L'any 2000 a Chenillé-Changé hi havia 6 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Chenillé-Changé a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Chenillé-Changé a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Chenisides

Chenisides és un gènere d'aranyes araneomorfes de la subfamília Erigoninae, dins de la família Linyphiidae.
Fou descrit per primera vegada per J. Denis l'any 1962.
Es poden trobar a l'Àfrica subsahariana.

## Llista d'espècies

Segons The World Spider Catalog 12.0:
* Chenisides bispinigera Denis, 1962 (Espècie tipus)
* Chenisides monospina Russell-Smith & Jocqué, 1986

## Referències

* ↑ Denis, J. «Notes sur les érigonides. XX. Erigonides d'Afrique orientale avec quelques remarques sur les erigonides éthiopiens.». Revue de Zoologie et de Botanique Africaines, vol. 65, 1962, pàg. 169–203.
* ↑ «Gen. Chenisides Denis, 1962». . Natural History Museum Bern, 2019. DOI: 10.24436/2.
* ↑ Platnick, 2011: The world spider catalog (American Museum of Natural History).

## Enllaços externs

* a ION (anglès)
* Nomenclator Zoologicus (anglès)
# Travessa Molins-Montserrat

La Travessa Molins-Montserrat és una caminada de resistència no competitiva organitzada pel Centre Excursionista Molins de Rei, que forma part del Circuit Català de Caminades de Resistència (CCCR) de la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya (FEEC).
La Travessa Molins-Montserrat, amb una distància de 47,7 quilòmetres i un desnivel acumulat de 2.020 metres, comença a l'Escola La Sínia del barri de La Granja de Molins de Rei i acaba als porxos de l'Escolania del monestir de Montserrat. El traçat transcorre per El Papiol, Castellbisbal, Ullastrell, Viladecavalls, Olesa de Montserrat i Monistrol de Montserrat. Alternativament, per a aquelles persones que s'ho volen prendre amb més calma, hi ha un segon recorregut de 29 quilòmetres i un desnivell acumulat de 1853 metres, començant a caminar des de les rodalies d'Ullastrell.

## Referències

* ↑ «20a Travessa Molins – Montserrat». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya (FEEC). [Consulta: 2 març 2023].
* ↑ «La Caminada de Resistència de Molins, un èxit». La Premsa del Baix, 17-04-2013 [Consulta: 2 març 2023].
# Ursula Sladek

Ursula Sladek (nascuda el 1946) és una ecologista alemanya, fundadora i expresidenta de Schönau Electricity Works (EWS Elektrizitätswerke Schönau eG), una "societat cooperativa registrada" segons la llei alemanya a Schönau, Alemanya, que proporciona electricitat a partir de fonts renovables. Va guanyar un Premi Mediambiental Goldman el 2011.
Després de l'explosió de la central nuclear de Txernòbil el 1986, Sladek va intentar trobar alternatives renovables a l'energia nuclear a Alemanya, la qual cosa va portar a la seva creació d'EWS.
Sladek també va fundar una petita empresa, Schönau Power Supply, amb la intenció de reactivar petites centrals hidroelèctriques a la Selva Negra per proporcionar energia a Schönau. Sladek va suggerir a l'alcalde de Schönau que Schönau Power Supply es fes càrrec de la xarxa local. EWS obté gran part de la seva energia de productors locals, incloses estacions hidroelèctriques, plaques solars, turbines eòliques i de cogeneració. Això ajudà a subministrar electricitat a partir de fonts d'energia renovables a una petita part de la xarxa alemanya.

## Referències

* ↑ «Ursula Sladek». Ashoka Innovators for the Public. [Consulta: 5 abril 2012].
* ↑ «Ursula Sladek» (en anglès americà). Goldman Environmental Prize, 18-03-2022. [Consulta: 20 febrer 2024].
* ↑ Felicity Barringer. «Awards Season for Environmentalists». New York Times, April 11, 2011.
# Valverde de Campos

Valverde de Campos és un municipi de la província de Valladolid a la comunitat autònoma espanyola de Castella i Lleó.
Evolució demogràfica :
| 1910 | 1960 | 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 593 | 339 | 121 | 123 | 112 | 115 |
# Uninett

Uninett és una empresa estatal noruega responsable de la seva xarxa nacional d'investigació i ensenyament. Té la seu situada al Centre d'Innovació Teknobyen, a Trondheim, i compta amb aproximadament 100 treballadors. Totes les universitats de Noruega i la majoria d'escoles superiors estan connectades a Uninett. Qualsevol investigació no comercial o institució educativa, com les biblioteques, els arxius i les escoles, poden estar connectades per una quota anual. El seu executiu en cap (CEO) és Petter Kongshaug.

## Referències

* ↑ «Uninett» (en noruec). Gran Enciclopèdia Noruega. [Consulta: 24 desembre 2021].
* ↑ «Nokia to power Norway’s Uninett national research network expansion» (en anglès). Nokia.com. [Consulta: 24 desembre 2021].

## Enllaços externs

* Uninett - Lloc web oficial (noruec)
# Uniola

Uniola és un gènere de plantes de la subfamília de les cloridòidies, família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.

## Taxonomia

* Uniola condensata Hitchc.
* Uniola longifolia Scribn.
* Uniola multiflora Nutt.
* Uniola palmeri Vasey
* Uniola spicata Llanos
* Uniola stricta Torr.
# Universitat de Cenderawasih

La Universitat de Cenderawasih o Universitat Cenderawasih (en indonesi: Universitas Cenderawasih o Uncen) és una universitat de Jayapura, província de Papua, Indonèsia. La universitat és la principal institució educativa de la província i hi estudien entre 6.000 i 7.000 alumnes.

## Facultats

La universitat compta amb facultats d'economia, dret, formació de professors i educació, medicina, enginyeria i ciències socials i polítiques. Fins a 2002 la universitat tenia una facultat de ciències agrícoles en Manokwari, que després es va separar per a formar la Universitas Negeri Papua. La universitat està dividida en dues àrees: principalment el "Kampus lama" (antic campus) que està en el suburbi d'Abepura en Jayapura i el "Kampus baru" (nou campus) que està en el vessant de la vall de Waena.

## Alumni

Entre els coneguts exalumnes de la universitat es troba John Rumbiak, qui va fundar l'organització de drets humans 'Lembaga Studi dan Advokasi Hak Asasi Manusia' o ELS-HAM (traduït al català seria l'Institut d'Estudis i Defensa dels Drets Humans) en Jayapura. El governador de la província de Papua, Barnabas Suebu, i el futbolista indonesi, Boaz Solossa, van començar la seva educació superior en la universitat.

## Referències

* 1 2 3 4 «Cenderawasih University (Uncen) in Indonesia». [Consulta: 27 setembre 2020].
# Uribarri Nagusia

Uribarri Nagusia /Ullibarri de los Olleros és un poble (concejo) de la Zona Rural Est de Vitòria, al territori històric d'Àlaba.

## Geografia

Situat al sud-est del municipi, a 9 km de distància al centre urbà, en una part de la vall formada pel riu Arkaute, en els contraforts de les Muntanyes de Vitòria, a 664 msnm. Carretera locals A-3104 que ens condueix cap a Bolibar i A-4133 a Okina.

## Demografia

Té una població de 54 habitants. L'any 2010 tenia 47 habitants.
Evolució demogràfica :
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 48 | 55 | 58 | 60 | 62 | 57 | 56 | 54 |

## Història

Indret de la Germandat de Vitòria. Un dels 43 llogarets que s'uniren a Vitòria en diferents temps i ocasions i que en segregar-se en 1840 la Quadrilla d'Añana va romandre en la Quadrilla de Vitoria. Durant l'Antic Règim pertanyia a la diòcesi de Calahorra, vicaria de Vitòria i arxiprestatge d'Armentia.

## Patrimoni Monumental

Església parroquial catòlica sota l'advocació d'Assumpció de Maria alçada durant el segle xvi i reformada en l'època neoclàssica.

## Referències

* ↑ Wikimapia Coordenades: 42° 47′ 41″ N 2° 36′ 16″ W
* ↑ INE, Unidad Poblacional, 005900 ULLIBARRI DE LOS OLLEROS/URIBARRI NAGUSIA
* ↑ Sebastián Miñano, Diccionario geográfico y estadístico de España y Portugal (1826-1829), volumen 11.
# Video Girl Ai

Video Girl Ai (Den'ei Shoujo) és un manga de Masakazu Katsura, va ser adaptat en una pel·lícula live action i una OVA de 6 episodis. El manga està basat en un one shot del manga anomenat Video Girl Ai i va ser publicat a la revista Shūkan Shōnen Jump entre 1989 i 1992. A Espanya va ser editat per Norma Editorial el 1995 i després reeditat per Planeta DeAgostini el 2001.
La OVA va ser llançada a Espanya per Dynamic SK l'any 2000. Consta de dues parts, els primers 13 volums són sobre la Video Girl Ai i els últims dos sobre la Video Girl Len.

## Referències

* ↑ Johnson-Woods, Toni. Manga: An Anthology of Global and Cultural Perspectives. A&C Black, 2010, p. 323. ISBN 9780826429384.
* ↑ «Mangas publicados entre los años 1980 y 1989 en la revista Shōnen Jump» (en japonés). Arxivat de l'original el 2008-06-01. [Consulta: 5 maig 2008].
* ↑ «Video Girl Ai en Yon's Masakazu Katsura Peich» (en castellà). Arxivat de l'original el 2007-10-16. [Consulta: 5 maig 2008].
* ↑ «Video Girl Ai en Yon's Masakazu Katsura Peich, OVA» (en castellà). Arxivat de l'original el 2007-08-06. [Consulta: 5 maig 2008].
* ↑ Frattini, Eric; Palmer, Óscar. Guia Básica del Cómic (en castellà). Madrid: Nuer ediciones, 1999, p. 202. ISBN 8480680547 [Consulta: 21 agost 2014].

## Vegeu també

* Cromartie High School
# Viborg

«Viborg» té aquests significats:
* Víborg, ciutat de l'óblast de Leningrad a Rússia
* Municipi de Viborg, municipi danès que va ser creat el 2007 com a part de la reforma municipal danesa
* Comtat de Viborg o Viborg Amt (danès), comtat al centre-nord de la península de Jutlàndia, Dinamarca
* Viborg (Dinamarca), ciutat danesa del centre de la península de Jutlàndia, capital del municipi de Viborg
* Viborg (Dakota del Sud), ciutat dels Estats Units
# Viborg (Dinamarca)

Viborg és una ciutat danesa del centre de la península de Jutlàndia, és la capital del municipi de Viborg que forma part de la regió de Midtjylland, ambdós creats l'1 de gener del 2007 com a part d'una reforma territorial. És una de les ciutats més antigues de Dinamarca, el seu nom ha estat escrit de diverses maneres al llarg de la història: Wibjerg, Wibiærgh, Wybærgh, Wiburgh i Wibergis en llatí, en danès antic es refereix a un lloc de culte sagrat a un lloc elevat, es podria traduir com 'el lloc sagrat al turó'.
A l'est de la ciutat antiga hi ha els llacs Nørresø i Søndersø, avui dia hi ha barris a la riba oest del Nørresø.

## Història

Hi ha evidències arqueològiques que els primers assentaments humans a Viborg es van entre les darreries del segle x i el començament del segle xi durant l'època vikinga. La ciutat també apareix citada a la literatura, a la Gísla Surssøns saga, una saga a la que Gísla i dos dels seus companys viatgen des del sud d'Islàndia fins a Dinamarca i arriben a Viborg on passen l'hivern. L'acció se situaria vers el 961 però la saga va ser escrita alguns segles més tard pel que no seria una font segura per acreditar l'antiguitat de la ciutat.
Vers el 1060 Jutlàndia va ser dividida en diòcesis i Viborg va esdevenir una de les seus, la catedral va començar a ser construïda a principis del segle xii. A mitjans d'aquest segle la ciutat va ser fortificada amb una muralla i un fossat en el marc de la guerra civil entre Svend III, Valdemar I i Canut V.
La ciutat va patir diversos incendis, el més important va començar el 25 de juny del 1726 destruint la part est, inclosa la catedral i l'ajuntament. La ciutat va trigar molt a recuperar-se del desastre, a l'edat mitjana tenia entre 4.000 i 5.000 habitants i a mitjans del segle xviii menys de 2.000.

## Personatges il·lustres

* Johann Otto von Spreckelsen (1929-1987), arquitecte autor de l'Arc de la Défense de París.

## Vegeu també

* Llista de ciutats de Dinamarca
* Comtat de Viborg

## Referències

* ↑ Gisle Surssons saga capítol 2 de la versió en noruec
* ↑ Mos Maiorum Foundation Arxivat 2010-01-25 a Wayback Machine. inclou traducció anglesa del paràgraf on se cita Viborg.
# Vicent Benito Botella

Vicent Benito Botella (Alginet 1954), és un pintor valencià. Pertany al moviment pictòric de l'impressionisme i utilitza sobretot la pintura a l'oli. També s'ha publicat alguna obra a carbó.
Pertany al grup de pintors que Adolfo de Azcárraga denominà miniescola d'Alginet, com Antonio Alegre Cremades, deixebles de José Espert Climent. Va guanyar el primer premi de pintura a la ciutat de Torrent l'any 2009.
Exposa les seves obres des dels 16 anys per tota la geografia espanyola, París i altres ciutats franceses. Pinta sempre al natural, menyspreant tot calc fotogràfic i així aconsegueix mostrar la naturalesa en constant transformació.
La darrera exposició col·lectiva on s'ha pogut gaudir de la seua obra l'any 2011 portava per títol Pintors valencians dels segles XIX - XX-al Museu Municipal d'Alzira (MUMA)-, pintors de l'època considerada com el Nou segle d'or de la pintura valenciana.

## Obres

* El port de Silla (detall)
* Honfleur (detall)
* Maternitat
* Almendros a contraluz, signatura
* Honfleur (detall)

## Referències

* ↑ La Colección de Pintura Valenciana de Adolfo Azcárraga, edita Ajuntament de València. Oficina de Publicaciones. Acción Cultural. Delegación de Cultura, València, 2000. ISBN 84-95171-59-7 Dipòsit Legal: V-1855-2000. Pàgina 24. Obres: Naranjas i Paseo marítimo (de Cullera)
* ↑ Roig, José i García, Fco. (coordinadors): Festes Populars Alginet, 1982. Artes Gráficas Navarro. Dipòsit Legal: V-1680-1982. Portada de Benito Botella.
* ↑ Lozano, Josep i altres. Aljannat III. Monogràfic: Ismael Latorre Mendoza, any 2008. Edita: Ajuntament d'Alginet; ISSN 1886-984X, pàgina 79. Obra Ismael Latorre dibuixat a carbó per Benito Botella, amb la dedicatòria: A Ismael, amb simpatia de Benito Botella, març 72
* ↑ AZCÁRRAGA VELA, Adolfo: Arte y artistas valencianos, 2a edició revisada i ampliada, edita Ajuntament de València, 1999. ISBN 84-89747-71-7
* ↑ Agramunt Lacruz, Francisco. Albatros. Diccionario de Artistas Valencianos del siglo XX (en castellà). Albatros, 1999, p. 601. ISBN 84-7274-238-5. pàgina 225 del I volum.
* ↑ El Periòdic.com, Demà s'inaugura l'exposició Recuperant Patrimoni: Col·lecció de pintors valencians, segles XIX- XX i Fins pictòrics de Salvador Ausina"
# Viquipèdia en txec

La Viquipèdia en txec (en txec: Česká Wikipedie) és l'edició en txec de la Viquipèdia.
Va ser creada el novembre del 2002. El 20 d'octubre del 2003 va arribar als 1.000 articles. L'abril del 2004 tenia 180 usuaris registrats. El juny del 2005 va arribar als 10.000 articles i el desembre del mateix any va superar els 30.000 articles. El juny del 2008 va esdevenir la 21a viquipèdia amb un nombre superior als 100.000 articles. El 3 d'octubre del 2009 va sobrepassar els 137.000 articles, amb 24 administradors i 84.000 usuaris registrats. L'abril del 2010 va aconseguir tenir més de 160.000 articles i més de 100.000 usuaris registrats.
El 2008 es va fundar l'ONG Wikimedia Česká republika (Wikimedia de la República Txeca) per donar suport a la Viquipèdia en txec per organitzar esdeveniments, ajudar la comunicació entre autors i promoure-la públicament. El desembre del 2009 els contribuïdors a aquesta Viquipèdia van celebrar una conferència a Praga.
# Vireó de clatell rogenc

El vireó de clatell rogenc (Pachysylvia semibrunnea) és un ocell de la família dels vireònids (Vireonidae).

## Hàbitat i distribució

Habita la selva pluvial i vegetació secundària als turons i muntanyes de Colòmbia, nord-oest de Veneçuela i est de l'Equador.

## Referències

* ↑ «Vireó de clatell rogenc». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2023(català)