OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Joan Vich i Salom

Joan Vich i Salom (Santa Maria del Camí, 1884 - Palma, 1958), historiador i prevere. Va néixer a Can Gelat, una família pagesa de Santa Maria. Cursà els estudi eclesiàstics en el Seminari de Palma. Va ser ordenat sacerdot el 1911. De 1910 a 1912 fou professor de llatí al Seminari Diocesà. Va ser vicari a Santa Maria (1912), Port de Sóller (1913), Sóller (1918), Sencelles (1919) i Pòrtol (1922). Rector de Pòrtol a partir de 1934. El 1948 va ser nomenat Bibliotecari, Arxiver i Cronista de la Diòcesi.

## Obra

Investigà els antecedents familiars de Santa Catalina Tomàs amb el seu treball "Els llinatges Thomàs i Gallart a Mallorca".
* L'any 1945, amb Joan Muntaner, publicà Documenta Regni Maioricarum, col·lecció de documents inèdits del període de la dinastia mallorquina (1229-1349).
* El 1946 publicà Miscelánea Tridentina Maioricense monografia sobre els antecedents de la reforma tridentina a Mallorca.
* En Els Capeggios a Mallorca estudià la relació d'aquesta família italiana amb Mallorca.
* Aspectos históricos de la Casa Real de Mallorca publicada el 1948.
* Alfonso V y el estamento noble en Mallorca (1957).
* Son Torrella de Santa Maria (1958).
* El Excelentísimo y Reverendísimo don Mateo Jaume Garau, Obispo de Mallorca y de Menorca (1962).
Publicà articles al Bolletí de la Societat Arqueològica Lul·liana, Documenta i Lluc. Deixà diversos treballs inèdits sobre història de l'església a Mallorca.

## Notes

* ↑ Colom i Ferrà, Guillem. Juan Vich y Salom. BSAL, 1958-1959, p. 600-602.
# Joaquín Lacasta España

Joaquín Lacasa España fou un enginyer industrial valencià. El 1915 era militant del Partit Liberal Conservador i fou elegit diputat per la província de València en substitució de Francisco Moliner Nicolás. Tanmateix, durant la Segona República Espanyola milità a Unió Republicana, i fou elegit diputat per la mateixa circumscripció a les eleccions generals espanyoles del 1936 dins les llistes del Front Popular.

## Referències

* Javier Paniagua Fuentes y J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.294. ISBN 9788495484802.
* Fitxa del Congrés dels Diputats
# John Wilkinson Taylor

John Wilkinson Taylor (Covington, Kentucky, 2 de setembre de 1906 - Denver, Colorado, 11 de desembre de 2001), va ser un educador estatunidenc. Va ser director general de la UNESCO entre 1952 i 1953.

## Referències

* ↑ «John W. Taylor, 95, Ex-Unesco Official» (en anglès). The New York Times, 31-12-2001. ISSN: 0362-4331.
# Jaume Dulsat i Arañó

Jaume Dulsat i Arañó (Canet de Mar, Maresme, 9 d'octubre del 1928 – Arenys de Mar, Maresme, 15 de maig del 1983) va ser instrumentista de tenora i compositor sardanista català.

## Biografia

Formava part de l'Orquesta Azul de Canet de Mar, i va contribuir a fundar la cobla Els Blaus (1946-57), on tocà la tenora. Més endavant tocà en el conjunt Simpatía i en la temporada 1969-1970 ingressà a la mataronina cobla Costa Daurada, on s'estigué catorze temporades, fins a la mort.
L'any 1984 s'estrenà la sardana Complanta que li dedicà el compositor Carles Santiago. L'any 2006, la cobla Montgrins gravà la seva sardana A Ferran i Laia en el CD Regust arenyenc.

## Obres

* A Ferran i Laia (1980), sardana
* A Gerard i Ester (1980), sardana

## Referències

Informació extreta, en general, del Diccionari d'autors de sardanes de Carles Riera i Vinyes, Josep Serracant i Clermont i Josep Ventura i Salarich (Girona: SOM, 1991)

## Enllaços externs

* Llista de sardanes
# Joan Ponç

Joan Ponç és el nom dels següents personatges:
* Joan Ponç o Joan Pons (Palma, ca 1445 – ?), bisbe d'Elvas (1504)
* Joan Ponç i Bonet (Barcelona, 1928 – St-Paul-de-Vence, 1984), artista plàstic
# Johann Ludwig Burckhardt

Johann Ludwig Burckhardt (1784, Lausana, Suïssa - 1817) va ser un explorador, profund coneixedor de la llengua i religió musulmana que, fent-se passar per un mercader àrab, va viatjar per Aràbia i Núbia.
Va ser el primer europeu que visitara les ruïnes de Petra, en 1812, l'antiga capital dels nabateus, sent també un dels primers europeus que va conèixer La Meca i Medina; a més va visitar els temples del faraó Ramsés II i Nefertari en Abu Simbel, a Núbia. Es va convertir a la religió islàmica, i va prendre el nom d'Ibrahim ibn Abdullah.

## Publicacions

Publicà en Londres: Viatge a Núbia, Viatge a Síria i Viatge a Aràbia.
* (anglès) Travels in Nubia (1819)
* (anglès) Travels in Syria and the Holy Land (1822)
* (anglès) Travels in Arabia (1829)
* Arabic Proverbs, or the Manners and Customs of the Modern Egyptians (1830)
* Notes on the Bedouins and Wahabys (1831)
# Josep Badia

Josep Badia és el nom dels següents personatges:
* Josep Badia i Capell
* Josep Badia i Moret, mestre i historiador local de l'Ametlla del Vallès
* Josep Badia i Planas, director de la capella de Santa Maria del Pi de Barcelona, professor al Conservatori del Liceu
* Josep Badia (polític), secretari general del Partit Carlí de Catalunya i regidor a Manresa.
* Josep Badia (religiós), frare caputxí i un dels col·laboradors a l'Aurora Patriótica Mallorquina
# Josephine Kulea

Josephine Kulea (Samburu, 1984) és una defensora dels drets de les dones de Kenya. Rescatada de la mutilació genital femenina i d'un matrimoni forçat quan era una xiqueta, creà llavors la Fundació Samburu Girls, que ha salvat més de mil xiquetes de maltractaments semblants.

## Biografia

Josephine Kulea va créixer entre els samburu de Kenya. El comtat de Samburu té una tradició de "granadura", segons la qual els parents masculins donen a les xiquetes collarets de grans; les obliguen a mutilar-se els genitals i així hi poden tenir relacions sexuals. El nadó nascut per aquest conveni és assassinat després de nàixer. Kulea fou salvada d'aquesta pràctica i d'un matrimoni infantil per un sacerdot, i fou enviada a un internat a Meru. Quan son pare va morir dos anys després, sos oncles volien obligar-la a casar-se; sa mare, però, s'hi negà i Kulea continuà estudiant. Assistí a una escola secundaria interna i a l'Escola d'Infermeria Mathari Consolata de Nyeri.
Després de graduar-se com a infermera, Kulea rebutjà un matrimoni arreglat amb un home de negocis. La seua formació en infermeria li ensenyà que la mutilació genital femenina no era pas una pràctica habitual. Kulea va rebre fons el 2008 per a rescatar altres xiquetes de Samuru, Laikipia i Isiolo. Un dels primers rescats que realitzà fou dels seus dos cosins, un dels quals s'havia casat als 10 anys, i després la seua germana, que als 7 anys havia estat reemplaçada. Va arrestar els seus oncles, per promoure aquesta mala pràctica. La mutilació genital femenina i el matrimoni infantil es van il·legalitzar a Kenya el 2011.(3)
Kulea creà la Fundació Samburu Girls el 2012, i al setembre d'aquest any havia rescatat 56 xiquetes i les havia integrat en l'educació secundària. A més a més, tretze bebés de les xiquetes els col·locaren en llars infantils. Kulea també presenta un programa de ràdio per a crear consciència sobre les pràctiques il·legals i informar les persones sobre la seua fundació. A la fi del 2016, havia salvat més de mil xiquetes de la mutilació genital i del matrimoni forçat.
A Kulea i a la seua fundació se'ls enfronten alguns polítics i esglésies, que tenen por de perdre vots o membres, i han estat objecte d'amenaces i malediccions per part d'alguns ancians. La seua cita favorita és: “Quan eduques un home, eduques un individu. Quan eduques una dona, eduques una nació”, de James Emman Kwegyir Aggrey.

## Vegeu també

* Mutilació genital femenina
* Matrimoni infantil

## Referències

* ↑ «Josephine Kulea, la dona que salva xiquetes» (en espanyol). mujerhoy, 17-06-2020. [Consulta: 17 juny 2020].
* ↑ «Josephine Kulea, la mujer que ha salvado a más de mil niñas de la ablación y el matrimonio forzado» (en espanyol). enfemenino, 23-12-2016. [Consulta: 17 juny 2020].
* ↑ «Josephine Kulea |». voice.global. [Consulta: 17 juny 2020].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de Fundació Samburu Girls.
* El president Barack Obama reconeix el treball de Josephine Kulea.
* Josephine Kulea.
# Jordi Sabater (automobilista)

Jordi Sabater (Barcelona, 1952) és un antic copilot de ral·lis català. Guanyà el Campionat d'Europa de ral·lis (1980) i en fou dos cops subcampió (1979 i 1985). També guanyà tres Campionats d'Espanya i aconseguí dues victòries de la seva classe al Ral·li de Montecarlo i una al París-Dakar. El seu germà, Víctor Sabater, fou també a la seva època un conegut copilot de ral·lis.
Al llarg de la seva carrera, Jordi Sabater acompanyà entre d'altres Josep Lluís Sallent i, dins l'equip oficial SEAT, Antoni Zanini (1973 i 1979), Carlos Trabado (1977), Salvador Cañellas (1977-1978) i Beny Fernández (1979). De 1979 a 1981 tornà a fer de copilot de Zanini i de 1982 a 1990 fou el company d'equip de Salvador Servià.

## Referències

* ↑ «Jordi Sabater». enciclopedia.cat. GEC - Enciclopèdia de l'esport català. [Consulta: 9 febrer 2016].
* 1 2 Del Arco, Javier; Arderiu, Miquel; Montero, Xavier; Camp, Jordi. «Els "copis", sovint oblidats». A: Història de l'automobilisme a Catalunya. Barcelona: Planeta, 1990, p. 272-273. ISBN 84-320-6249-9.
# Judith Balcazar

Judith Balcazar (n. 1954) és un emprenedora i una de les 100 Women BBC. El 2018 vivia entre Londres i Eivissa.
Després de sotmetre's a una operació per extirpar un tros de bufeta va començar a patir incontinència urinària. Va decidir que calia fer peces de roba interior per dones amb aquest problema, ja que només va trobar pantalons de plàstic i productes amb un impacte negatiu al medi ambient i que li feia vergonya utilitzar. Va comentar la idea de negoci amb Anne Davidson, mestra jubilada d'escola primària i amiga. van crear l'empresa Giggle Knickers per fabricar roba interior femenina que absorbís el líquid sense afectar negativament el medi ambient. Per iniciar l'empresa van aconseguir un crèdit del govern de 32.000 dòlars i van fabricar-los a la Xina.

## Referències

* 1 2 Redacción «Las amigas que hicieron de la incontinencia urinaria un gran negocio» (en anglès). BBC News Mundo, 27-11-2018.
* ↑ Bainbridge, Katherine. «No laughing matter... friends team up the launch new range of underwear», 13-01-2018. [Consulta: 13 gener 2019].
# Monestir Park

El Monestir Park (o Monastir Park) era una instal·lació dedicada al ciclisme en pista a l'aire lliure de Llucmajor (Mallorca, Illes Balears, Espanya), existent entre 1914 i 1916.
Va ser la segona pista ciclista existent a la localitat, després de s'Hort des Frares (1897-1901).

## Història

La instal·lació fou inaugurada el 18 d'octubre de 1914 en uns terrenys propietat del Cercle d'Obrers Catòlics de la localitat. Aviat es va confirmar com una de les pistes ciclistes més importants del seu temps, en adjudicar-se l'organització del Campionat de Balears unes setmanes després d'obrir. Per a 1915 el va tornar a organitzar, així com el Campionat d'Espanya del mateix any.
La pista va seguir organitzant carreres sovint, fins que devers octubre de 1916 cessa sobtadament la seva activitat i desapareix.

## Esdeveniments

* Campionat d'Espanya de velocitat: 1915.
* Campionat de Balears de fons: 1914, 1915.

## Referències

* ↑ García Gargallo, 2018, p. 137.
* ↑ Canals Morro, 2012, p. 33.
* ↑ «En Lluchmayor». Mundo Deportivo, 29-10-1914.
* ↑ «Carreras en Lluchmayor». Mundo Deportivo, 30-11-1914.
* ↑ «Campeonatos de España y Castilla». Mundo Deportivo, 27-10-1915.
* ↑ Flaquer Palmer i Vidal Perelló, 2005.

## Bibliografia

* Canals Morro, Pere. Ciclisme, ciclistes i bicicletes a s'Arenal. Llucmajor: Ajuntament de Llucmajor, 2012. ISBN PM-558-2012.
* Flaquer Palmer, Mateu; Vidal Perelló, Miquel. Ciclistas de Mallorca. Palma: Última Hora, 2005.
* García Gargallo, Manuel. El velòdrom de Tirador. Una història de l'esport a Mallorca. Palma: Illa Edicions, 2018. ISBN 978-84-947890-1-4.
# DDT (desambiguació)

«DDT» té aquests significats:
* Còmic: El DDT, revista d'historietes (1951-1978) de l'Editorial Bruguera
* Química: DDT, organoclorat insecticida
* Música: DDT (grup), grup de rock rus
# Cisteller beccurt

El cisteller beccurt (Asthenes baeri) és una espècie d'ocell de la família dels furnàrids (Furnariidae).

## Hàbitat i distribució

Zones obertes amb matolls i boscos de les terres baixes del sud-est del Brasil, Uruguai, Paraguai. sud-est de Bolívia i l'Argentina.

## Referències

* ↑ «Cisteller beccurt». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 29/04/2021(català)
# Atemptats amb bomba d'Estocolm del 2010

Els atemptats amb bomba d'Estocolm del 2010 van ocórrer l'11 de desembre del 2010 quan dues bombes van explotar en la zona central-comercial d'Estocolm, Suècia, matant un home (un presumpte terrorista suïcida) i ferint-ne dos més.
El ministre d'Afers Exteriors de Suècia, Carl Bildt, i el Servei de Seguretat Sueca descrigueren les explosions com actes de terrorisme.

## Referències

* ↑ Hanson, Matilda E.; Håkansson, Catarina «Man sprängde sig själv i Stockholm» (en suec). Svenska Dagbladet, 11-12-2010 [Consulta: 11 desembre 2010].
* ↑ Svahn, Clas «Man död efter explosioner i centrala Stockholm» (en suec). Dagens Nyheter, 11-12-2010 [Consulta: 12 desembre 2010]. Arxivat 2011-10-20 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2011-10-20. [Consulta: 12 desembre 2010].
* 1 2 Nyberg, Per «Explosions in Stockholm believed to be failed terrorist attack». CNN, 12-12-2010 [Consulta: 12 desembre 2010].
* ↑ «Stockholm blasts kill one and injure two» (en anglès). BBC, 11-12-2010 [Consulta: 12 desembre 2010].
* ↑ Anderson, Christina; Bursh, John F. «Stockholm Hit by Blasts After E-Mail Warning» (en anglès). The New York Times, 11-12-2010 [Consulta: 12 desembre 2010].
* ↑ Landes, David. «Stockholm suicide blast a terror attack: police» (en anglès). The Local, 12-12-2010. [Consulta: 12 desembre 2010].
# Loppa

Loppa (en sami septentrional: Láhpi; en kven: Lappean) és un municipi del comtat de Finnmark, Noruega. El centre administratiu del municipi és el poble d'Øksfjord, a més d'altres nuclis de població escampats arreu del municipi.
La majoria de la gent viu al poble d'Øksfjord, però les comunitats més petites s'estenen al llarg de les costes i les illes. No té aeroport, però Øksfjord és un port d'escala per als vaixells de Hurtigruten.

## Informació general

El municipi de Loppa va ser creat el 1838. El 1858, la part nord de Loppa a l'illa de Soroya i la major part de Stjernøya (població: 506) se separaren per formar el nou municipi de Hasvik. Amb la qual cosa Loppa va quedar amb 801 pobladors. Les fronteres del municipi no s'han modificat des d'aleshores.

### Nom

El municipi porta el nom de l'illa de Loppa (en nòrdic antic: Loppa), ja que el nucli de població d'aquesta illa va ser l'antic centre del municipi. El significat del nom és incert. Històricament, el nom s'escrivia Loppen.

### Escut d'armes

L'escut d'armes és de temps moderns. Se'ls hi va concedir el 19 de desembre de 1980. Els braços mostren un corb marí gros sobre un fons d'or. El corb marí va ser triat com a símbol, ja que el municipi compta amb diversos pobles de pescadors típics que sovint atrauen els corbs marins.

### Esglésies

L'Església de Noruega té una parròquia (sokn) al municipi de Loppa. És part del deganat d'Alta, a la Diòcesi de Nord-Hålogaland.
Esglésies de Loppa :
| Parròquia (Sokn) | Nom de l'església | Localització de l'església | Any de construcció |
| Loppa | Església de Bergsfjord | Bergsfjord | 1951 |
| Loppa | Església de Loppa | Loppa | 1953 |
| Loppa | Capella de Nuvsvåg | 1961 |
| Loppa | Capella de Sandland | Sandland | 1971 |
| Loppa | Església d'Øksfjord | Øksfjord | 1954 |

## Geografia

Loppa és el municipi més occidental del antic comtat de Finnmark i s'enfronta a la recta final obert del mar de Noruega, i té sobretot una costa amb fiords i illes menors de la capa de neu gegant de la glacera Øksfjordjøkelen. El municipi inclou la major part de la península entre el Kvænangen i el fiord d'Alta. El municipi compta amb moltes illes i muntanyes, amb diverses illes, llacs i glaceres.
El municipi compta amb els pobles d'Andsnes, Bergsfjord, Langfjordhamn, Loppa, Nuvsvåg, Øksfjordbotn, Sandland, Sør-Tverrfjord i el centre administratiu, Øksfjord.

## Referències

* ↑ «Personnemningar til stadnamn i Noreg» (en noruec). Språkrådet.
* ↑ Rygh, Oluf. Norske gaardnavne: Finmarkens amt (en noruec). Kristiania, Norge:. Oslo: W. C. Fabritius & sønners bogtrikkeri., 1924, p. 93-94.
* ↑ «Loppa». Store norske leksikon. [Consulta: 13 agost 2015].
# Ermita de Santa Llúcia (Aiora)

L'Ermita de Santa Llúcia es troba en el municipi d'Aiora, Comunitat Valenciana, fora del nucli urbà. es tracta d'una ermita catalogada com Bé de Rellevància Local, amb codi: 46.19.044-010, segons consta en la Direcció general de Patrimoni Artístic de la Generalitat Valenciana.
Aquesta ermita –segons en Eufrosino Martínez Azorín, cronista d'Aiora– està situada al barri de la Solana, que és el més gran de la població, en el mateix lloc que va ocupar l'antiga mesquita.
El carrer en la qual s'alça era coneguda antigament com el carrer del Forn de la Moreria i avui dia porta el mateix nom que l'ermita, la qual es va edificar l'any 1607. En 1898 es va derrocar l'ermita i és construïda de nou per don Rafael Perades Gumiel, encarregant la direcció d'obra al mestre paleta García Barberán. La seva terminació data del dia 12 de març de 1900.

## Descripció

Edifici de portada de llinda sobre la qual hi ha una fornícula cega que conté la imatge de la santa. Aquesta rematada la façana per l'espadanya de tres arcs amb campana en un d'ells.
Ermita d'estil neoclàssic amb nau rectangular i pis disposat romboidalment. En les parets, entre pilastres, hi ha sis altars laterals, dedicats a: Sant Antoni, Sant Pasqual Bailón, La Inmaculada, Sant Joan Nen, La Verge del Carmen i Sant Roc.
L'altar major compta amb un retaule pintat per En Casimiro Escribá, en el centre del qual es troba la imatge de Santa Llúcia.

## Referències

* ↑ http://www.cult.gva.es/dgpa/brl/Detalles_brl.asp?

## Enllaços externs

* Article de l'Ermita de Saint Lucia en pàgina Web de turisme d'Aiora.
# Ermita de Santa Llúcia de Sobremunt

Santa Llúcia de Sobremunt és una ermita de Sobremunt (Lluçanès), inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya, que es troba en un dels cims de la muntanya de Santa Llúcia de Sobremunt.

## Descripció

Edifici religiós orientat a ponent i situat en el punt culminant de la serra de Sobremunt (957 metres d' altitud). Fou erigit al 1407, sota el patronatge de Santa Llúcia i St. Quitèria.
Està envoltada per un mur de pedra i s'hi accedeix per una porxada amb volta arrodonida. A sobre el portal, hi ha un gravat amb pedra i la data de 1720, any en què fou totalment renovada.
El Campanar és de torre amb un teulat a quatre aigües i s'hi conserva la campana. La capella està totalment reformada i una gran pedra de molí forma l'altar. Al cantó esquerra hi té adossat un cos format per tres successives ampliacions. En la llinda del portal s'hi llegeix: SANTA LLUCIA ORA PRO NOBIS ANY 1718.

## Història

Durant l'estiu de l'any 1982 s'hi realitzà una restauració per part de la Generalitat de Catalunya.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Santa Llúcia de Sobremunt». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 agost 2017].
# Epri Marcel

Epri Marcel (en llatí Eprius Marcellus) va ser un magistrat i orador romà nascut a Càpua, que va viure al segle i. Va exercir com a orador a Roma, funció en la que va destacar, en els regnats de Claudi, Neró i Vespasià. A la mort de Luci Silà l'any 49 aC va ser designat per ocupar el càrrec de pretor que havia quedat vacant, càrrec que expirava al cap de pocs dies o potser al cap d'unes hores.
Al començament del regnat de Neró l'any 56, va ser procònsol a Àsia, probablement a Pamfília, ja que el 57, al seu retorn a Roma, va ser acusat de malversació pels representants de Lícia que des de l'any 43 Claudi havia unit amb Pamfília. La seva eloqüència, i segurament també la seva riquesa, van aconseguir que fos absolt del càrrec i els que l'havien presentat van ser desterrats per presentar una acusació infundada i frívola.
Sota Neró va ser un dels coneguts delators i va adquirir riqueses i influencia. L'any 66 va secundar a Cossutià Capitó en el processament de Trasea Pet, i va aconseguir una quantitat extravagant de diners de l'emperador per aquest fet. A la mort de Neró la seva sort es va capgirar i va ser acusat de delator per Helvidi Prisc (gendre de Trasea) i d'afavorir a Vitel·li per Licini Cecina (un partidari d'Otó), però les circumstàncies de l'època, la debilitat de Vitel·li i la seva pròpia oratòria el van salvar.
Després del 70 Helvidi Prisc el va acusar novament i també se'n va sortir mercès a la seva amistat amb Vespasià i amb els Flavis, amb els quals va tornar a ser poderós. Cap al 79, per motius desconeguts, es va unir a la conspiració d'Aule Cecina Aliè contra Vespasià. Cecina va ser assassinat per ordre de Titus i Marcel va ser jutjat i abans de ser condemnat es va suïcidar.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/946?page=root;rgn=full+text;size=100;view=image;q1=MarcellusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 936-937. ]
# Les Collades (Rodès)

Les Collades és una collada i partida dels contraforts nord-orientals del Massís del Canigó, a 302,1 metres d'altitud, en el terme comunal de Rodès, però molt a prop del límit amb el de Bulaternera, al límit de les comarques del Conflent (Rodès) i del Rosselló (Bulaternera), tot a la (Catalunya del Nord). Està situada a l'extrem est del terme comunal de Rodès, a prop i a llevant del Castell de Rodès i de la capella de Sant Valentí de Rodès.

## Referències

* ↑ Les Collades en els ortofotomapes de l'IGN
# Cisteller cuanegre

El cisteller cuanegre (Pseudasthenes humicola) és una espècie d'ocell de la família dels furnàrids (Furnariidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones semiàrides amb matolls xèrics de les terres baixes i vessants dels Andes al centre de Xile i oest de l'Argentina.

## Referències

* ↑ «Cisteller cuanegre». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 29/04/2021(català)
# Cisteller d'Itatiaia

El cisteller d'Itatiaia (Asthenes moreirae) és una espècie d'ocell de la família dels furnàrids (Furnariidae). Ha estat ubicat al gènere Schizoeaca.

## Hàbitat i distribució

Habita zones de bosc obert amb herba a les muntanyes del sud-est del Brasil.

## Referències

* ↑ «Cisteller d'Itatiaia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 29/04/2021(català)
# Club Bàsquet Sant Josep

«Club Bàsquet Sant Josep» té aquests significats:
* Club Bàsquet Sant Josep (Badalona), club de bàsquet de la ciutat de Badalona fundat l'any 1939
* Club Bàsquet Sant Josep Girona, equip de bàsquet de la ciutat de Girona fundat l'any 1962
* Club Bàsquet Sant Josep Obrer, club de basquetbol situat al barri de Pubilla Cases de la ciutat de L'Hospitalet de Llobregat