OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Kamiah

Kamiah és una ciutat dels Estats Units a l'estat d'Idaho. Segons el cens del 2000 tenia 1.160 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Kamiah tenia 1.160 habitants, 531 habitatges, i 302 famílies. La densitat de població era de 407,2 habitants/km².
Dels 531 habitatges en un 22,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,6% hi vivien parelles casades, en un 9,2% dones solteres, i en un 43,1% no eren unitats familiars. En el 38,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 23,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,17 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,87.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24% tenia menys de 18 anys, un 6% entre 18 i 24, un 20,9% entre 25 i 44, un 26,1% de 45 a 60 i un 23% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.793 $ i la renda mediana per família de 33.424 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.982 $ mentre que les dones 19.688 $. La renda per capita de la població era de 14.111 $. Aproximadament el 12,5% de les famílies i el 18,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Kamiah». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Kamiah». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Vilaboa

Vilaboa és un municipi de la Província de Pontevedra a Galícia. Pertany a la Comarca de Pontevedra.

## Parròquies

Santa Comba de Bértola, San Andrés de Figueirido, San Martín de Vilaboa, Santa Cristina de Cobres i San Adrián de Cobres.
# Hidró

En química, hidró és el nom general per la forma catiònica de l'hidrogen atòmic, representat amb el símbol H+ . El terme «protó» es refereix al catió del proti, l'isòtop més comú de l'hidrogen. El terme «hidró» inclou cations de l'hidrogen sigui quina sigui la seva composició isotòpica: per tant, es refereix col·lectivament tant als protons (¹H$^+$) per l'isòtop proti, als deuterons (²H$^+$ o D$^+$) per l'isòtop deuteri, i als tritons ($^3$H$^+$ o T$^+$) per l'isòtop triti. A diferència d'altres ions, l'hidró consisteix d'un sol nucli atòmic.
L'hidró (un nucli atòmic d'hidrogen completament lliure) és massa reactiu per ocórrer en molts líquids. Un hidró lliure reaccionaria amb una molècula del líquid per formar un catió més complex. Alguns exemples són l'ió oxidani, o oxoni, en àcids basats en aigua H 3O+ , així com H 2F+ , el catió inestable de l'àcid fluoroantimònic, el superàcid més fort. Per aquesta raó, en aquests líquids que inclouen líquids àcids, els hidrons es difonen per contacte d'un catió complex a un altre mitjançant el mecanisme de Grotthuss.
La forma hidratada del catió hidrogen, l'ió oxoni H 3O+ (aq), és un objecte clau de la definició d'àcid d'Arrhenius. Altres formes hidratades, el catió Zundel H 5O+ 2 que es forma a partir d'un protó i dues molècules d'aigua, i el catió Eigen H 9O+ 4, un ió oxoni i tres molècules d'aigua, tenen un paper important en el «salt d'hidró», segons el mecanisme de Grotthuss. L'hidró mateix és crucial en la més general teoria àcid-base de Brønsted i Lowry, que estén el concepte d'àcid-base químic més enllà de les solucions aquoses.
La parella carregada negativament de l'hidró és l'anió hidrur, H− .

## Isòtops de l'hidró

Els isòtops de l'hidró (ergo, de l'hidrogen) són els següents:
* Protó, amb el símbol p o ¹H$^+$, és l'ió +1 del proti, ¹H.
* Deuteró, amb el símbol ²H$^+$ o D$^+$, és l'ió +1 del deuteri, ²H or D.
* Tritó, amb el símbol $^3$H$^+$ o T$^+$, és l'ió +1 del triti, $^3$H or T.
Altres isòtops de l'hidrogen són massa inestables per ser rellevants en química.

## Referències

* ↑ «Hidró». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Computer modeling of proton-hopping in superacids Arxivat 2011-09-27 a Wayback Machine. (en anglès).
# Joana de Rocabertí

Joana de Rocabertí i d'Erill (segle XV) fou una dama empordanesa, de la família dels Rocabertí de Cabrenys, filla del senyor de Maçanet de Cabrenys Guillem Hug de Rocabertí i de Francesca d'Erill. Tenia tres germans, Dalmau de Rocabertí i d'Erill que fou l'hereu de la senyoria, fra Bernat Hug de Rocabertí, cavaller de l'orde de Sant Joan de Jerusalem i que amb el temps va arribar a ser castellà d'Amposta, i Pere de Rocabertí.
Joana de Rocabertí es casà amb Pere de Vilagut, senyor del castell de Sant Mori, que va morir el 1449 deixant-li l'herència a ella per manca de descendència i de família. Una de les propietats era la senyoria de Sant Mori. Joana va traspassar-la al seu germà Pere de Rocabertí a canvi de poder estar en el seu seguici, i així fou, ja que documentem Joana diverses vegades al costat del seu germà i la seva cunyada, Caterina d'Ortafà, així el 1453 totes dues reben una llicència del bisbe de Girona per tal de poder recollir almoines. El 1462 eren empresonades al castell de Sant Mori pel baró de Cruïlles, rebel del rei, i portades de Barcelona d'on van poder marxar un any després.

## Referències

* ↑ «Pere de Rocabertí i d'Erill». Pedres de Girona. [Consulta: 12 febrer 2020].
* ↑ «Sant Mori». Revista CRAE. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 12 febrer 2020].
* ↑ Bassegoda Pineda, Enric «Fra Bernat Hug de Rocabertí: comanador d'Alfambra i de Montsó (1436-1461)». Actes del Tretze Col·loqui Internacional de Llengua i Literatura Catalanes, 2007, p. 146.
# Puebla de Almenara

Puebla de Almenara és un municipi de la província de Conca, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa. Limita al nord-oest amb Almendros, al nord amb Almonacid del Marquesado, a l'oest amb Villamayor de Santiago a l'est amb Almonacid del Marquesado i Villarejo de Fuentes, al sud-oest amb Villamayor de Santiago i al sud amb Hontanaya.

## Demografia

* Demografia històrica INE
| 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 |
| 1123 | 1274 | 1357 | 1509 | 1632 | 1597 |
| 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2001 | 2011 |
| 1418 | 1024 | 833 | 676 | 513 | |
* Demografia dels últims anys INE
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 676 | 580 | 513 | 487 |

## Administració

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | | | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | | | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | Francisco Moreno Vara | (PP) | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | Francisco Moreno Vara | (PP) | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | Francisco Moreno Vara | (PP) | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | Francisco Moreno Vara | (PP) | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | Francisco Moreno Vara | (PP) | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | Luis Miguel Bustos Sanchez | (PSOE) | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | n/d | n/d | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | n/d | n/d | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | n/d | n/d | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |

## Eleccions municipals

Eleccions municipals, 25 de maig de 2003 :
| Partit | Vots | % | Regidors |
| PP | 199 | 49,75% | 4 |
| PSOE | 198 | 49,5% | 3 |
Eleccions municipals, 27 de maig de 2007 :
| Partit | Vots | % | Regidors |
| PSOE | 227 | 52,55% | 4 |
| PP | 204 | 47,22% | 3 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 5 març 2021].
* ↑ «Demografia històrica Puebla de Almenara». Arxivat de l'original el 2007-09-29. [Consulta: 12 agost 2008].
# Dar Oum Soltane

Dar Oum Soltane (en àrab دار أم السلطان, Dār Umm as-Sulṭān; en amazic ⴷⴰⵕ ⵓⵎⵎ ⵙⵍⵟⴰⵏ) és una comuna rural de la prefectura de Meknès, a la regió de Fes-Meknès, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 8.840 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Milledgeville

«Milledgeville» té aquests significats:
* Milledgeville (Illinois)
* Milledgeville (Geòrgia)
* Milledgeville (Ohio)
* Milledgeville (Tennessee)
# Tractat de la Haia (1661)

El Tractat de la Haia de 1661 és un tractat internacional que fou signat el 6 d'agost de 1661 entre representants de les Províncies Unides i del Regne de Portugal. En virtut d'aquest tractat les Províncies Unides van reconèixer la sobirania imperial portuguesa sobre el territori de Recife al Brasil, acabant amb el Brasil neerlandès, a canvi d'una indemnització de 4 milions de reis a pagar en 16 anys.

## Bibliografia

* Cabral de Mello, Evaldo, O Negócio do Brasil - Portugal, os Países Baixos e o Nordeste 1641-1669. Rio de Janeiro: Topbooks, 1998. ISBN 85-86020-76-1

## Referències

* ↑ Jan H. Verzijl. International Law in Historical Perspective. Martinus Nijhoff Publishers, 31 December 1972, p. 493. ISBN 90-286-0022-1.
* ↑ Facsimile of the treaty:Articulen van vrede en Confoederarie, Gheslooten Tusschen den Doorluchtighsten Comingh van Portugael ter eenre, ende de Hoogh Mogende Heeren Staten General ...;
# Heraclit (filòsof peripatètic)

* Aquest article tracta sobre el filòsof peripatètic. Vegeu-ne altres significats a «Heràclit (desambiguació)».
Heraclit (en llatí Heracleitus, en grec antic Ἡράκλειτος) fou un filòsof peripatètic grec, que menciona Plutarc (Adversus Colotem. p. 1115), i diu que va ser l'autor d'una obra que portava el títol de Ζωροάστρης (Zoroastres).

## Referències

* ↑ 5.Heracleitus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 391
# Alteckendorf

Alteckendorf (en alsacià Àltackedorf) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 1999 tenia 746 habitants.
Forma part del cantó de Bouxwiller, del districte de Saverne i de la Comunitat de comunes del Pays de la Zorn.

## Demografia

evolució demogràfica :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 | 1856 | 1861 | 1866 |
| 531 | 588 | 624 | 701 | 732 | 777 | 770 | 757 | 758 | 712 | 734 | 760 |
| 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 | 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 |
| 747 | 730 | 745 | 739 | 737 | 757 | 786 | 776 | 767 | 675 | 646 | 670 |
| 1936 | 1946 | 1954 | 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2008 | 2011 |
| 653 | 637 | 603 | 619 | 618 | 648 | 661 | 705 | 746 | 739 | 737 | 787 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1953-1971 | Michel Trog |
| 1971-1983 | Jean-Paul Richert |
| 1983-2001 | Georges Schultz |
| 2001- | Georges Harter |
# Psychoda subpennata

Psychoda subpennata és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Austràlia: Tasmània, Nova Gal·les del Sud i Victòria.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 G. H. Satchell, 1953. The Australian Psychodidae (Diptera), part 1. Australian Journal of Zoology 1:357-418.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Duckhouse, D. A., 1966. Psychodidae (Diptera, Nematocera) of Southern Australia: subfamily Psychodinae. Transactions of the Royal Entomological Society of London, 118: 153–220.
* ↑ Atlas of Living Australia (anglès)
* ↑ Australian Faunal Directory (anglès)
* ↑ Checklist to the Australian species - Psychodidae (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Dar Laaslouji

Dar Laaslouji (àrab دار العسلوجي) és una comuna rural de la província de Sidi Kacem de la regió de Rabat-Salé-Kenitra. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 32.127 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Seymour (Indiana)

Seymour és una població dels Estats Units a l'estat d'Indiana. Segons el cens del 2000 tenia 18.101 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Seymour tenia 18.101 habitants, 7.231 habitatges, i 4.743 famílies. La densitat de població era de 644,7 habitants/km².
Dels 7.231 habitatges en un 32,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,4% hi vivien parelles casades, en un 11,5% dones solteres, i en un 34,4% no eren unitats familiars. En el 28,5% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,99.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,5% tenia menys de 18 anys, un 10,2% entre 18 i 24, un 31,4% entre 25 i 44, un 19,4% de 45 a 60 i un 13,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.883$ i la renda mediana per família de 43.357$. Els homes tenien una renda mediana de 30.638$ mentre que les dones 22.265$. La renda per capita de la població era de 18.222$. Entorn del 8% de les famílies i el 10% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Seymour». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Seymour». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Milledgeville (Geòrgia)

Milledgeville és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia 18.757 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Milledgeville tenia 18.757 habitants, 4.755 habitatges, i 2.643 famílies. La densitat de població era de 362,5 habitants/km².
Dels 4.755 habitatges en un 25,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 33,6% hi vivien parelles casades, en un 18,7% dones solteres, i en un 44,4% no eren unitats familiars. En el 31,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,35 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16% tenia menys de 18 anys, un 20,9% entre 18 i 24, un 32,3% entre 25 i 44, un 19,6% de 45 a 60 i un 11,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 173,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.484 $ i la renda mediana per família de 44.683 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.794 $ mentre que les dones 23.719 $. La renda per capita de la població era de 12.782 $. Entorn del 14,8% de les famílies i el 24% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Milledgeville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Milledgeville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# François Van Campenhout

François Van Campenhout (Brussel·les, Ducat de Brabant, 5 de febrer de 1779 - idm. 24 d'abril de 1848), fou un cantant d'òpera, violinista, director d'orquestra i compositor, que feu gires constantment arreu dels Països Baixos, França i Bèlgica; el 187 abandonà el cant per a dedicar-se a la composició. Va escrivir disset òperes, entre elles:
* Grotius ou le Cháteau de Loewenstein (Amsterdam, 1808);
* Passe-Partotu;
* Les quatre journées;
* Gilette de Narbone;
* L'heureux mensonge;
* Thérèse ou le femme de pêcheur de Sorrento;
* Le Réprouvé;
* La tempête, etc.
A més, se li deuen la músicade Choeurs d'Athalie, escrits per acompanyar les representacions de Talma; la partitura del ball Diane et Endymion, diverses Misses, Avemaries, Salms, Simfonies, 10 Cantates per a orquestra, etc. El setembre de 1830, en esclatar la revolució, va compondre la música de l'himne nacional belga, La Brabançonne.

## Referències

* 1 2 Enciclopedia universal ilustrada europeo-americana (en castellà). 10, C - Canaj.. Fàcsimil de l'edició Madrid 1911. Madrid: Espasa-Calpe, 1979, p. 1262. ISBN 84-239-4510-3.

## Bibliografia

* Vergauwen, David «Frans Van Campenhout als patriot en vrijmetselaar Episodes uit het leven van de auteur van de "Brabançonne" [Frans van Campenhout com a patriota i francmaçó: episodis de la vida del compositor de la ‘Brabançonne‘]» (en neerlandès). Revue belge de Musicologie / Belgisch Tijdschrift voor Muziekwetenschap, 67, 2013, pàg. 115–133. ISSN: 0771-6788.
# Altea (mitologia)

D'acord amb la mitologia grega, Altea (en grec antic Άλθαία) va ser una heroïna, filla de Testi, heroi etoli.
Es va casar amb Eneu, rei de Calidó, i va ser mare de Melèagre i de Deianira. Quan Melèagre va fer set dies, les Moires, que són les fades del destí, se li van aparèixer i li van dir que el seu fill viuria tant de temps com trigués a consumir-se un tió que acabaven de posar al foc. Altea el va treure tot seguit, el va ruixar amb aigua i el va amagar dins un cofre en un lloc secret. Algunes tradicions diuen que aquest tió màgic era una branca d'oliver que Altea havia parit juntament amb el seu fill.
Però al cap d'uns anys, es va saber que Melèagre durant la cacera del senglar de Calidó, havia mort en una discussió els seus oncles Plexip i Toxeu, germans d'Altea. Aquesta, enutjada pel fet, va cercar a venjar-los. Llavors recordà que tenia amagat el tió, el va cercar i tornar a encendre. Quan es cremà del tot, efectivament, Melèagre va morir; però Altea no va poder suportar el remordiment i es va penjar.
Algunes tradicions diuen que el pare dels dos fills d'Altea no era Eneu, sinó dues divinitats. Melèagre hauria estat fill d'Ares, i Deianira de Dionís. Dionís s'hauria enamorat d'Altea i Eneu, en saber-ho, li va cedir la dona. En agraïment, el déu li hauria donat un cep i li hauria ensenyat l'art de cultivar la vinya i a fer vi.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Dictionnaire de la mythologie grecque et romaine. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 26. ISBN 9788496061972.
* ↑ Parramon i Blasco, Jordi. Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997 (El Cangur Diccionaris, número 20). ISBN 84-297-4146-1.
# Psychoda symmetrica

Psychoda symmetrica és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Nord-amèrica: Carolina del Nord (els Estats Units).

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Vaillant, F., 1973. Some new Psychodidae Psychodinae from the United States (Diptera). Annales de la Société Entomologique de France (n.s.) 9/1:345–379.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Càrdia

Càrdia (grec antic: Καρδία, Kardía, llatí: Cardia) era una de les principals ciutats gregues del Quersonès traci, al golf de Melas. Originàriament era una colònia de Milet i de Clazòmenes i més tard, a l'època de Milcíades el Jove (al voltant de l'any 550 aC - 489 aC), va rebre colons atenesos, segons Heròdot i els Iambes al Rei Nicomedes.
Segons Pausànias, Lisímac de Tràcia va destruir la ciutat abans del 300 aC i encara que es va reconstruir ja no va recuperar la seva importància, perquè Lisimàquia, que es va fundar a la vora, es va poblar amb habitants de Càrdia.
La ciutat havia patit una crisi l'any 343 aC quan Diòpites d'Atenes, al capdavant d'un cos de colons atenesos (κληροῦχοι, clerucs) va disputar els límits de la seva colònia amb els habitants de Càrdia, que tenien el suport macedoni; els atenesos van demanar un arbitratge però Càrdia ho va rebutjar. Filip II de Macedònia va enviar tropes que van assolar el districte marítim de Tràcia i el van posar sota domini macedoni mentre Filip anava a l'interior del país per lluitar contra els reis Teres II i Cersobleptes I.
A Càrdia van néixer Èumenes un dels diàdocs d'Alexandre, i l'historiador Jerònim.

## Referències

* 1 2 Smith, William (ed.). «Cardia». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 27 març 2021].
* ↑ Heròdot. Històries, VII, 58; VI, 34; IX, 115
# Chevigney

Chevigney és un municipi francès situat al departament de l'Alt Saona i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 31 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Chevigney era de 31 persones. Hi havia 16 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols), 8 parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 25 habitatges, 15 eren l'habitatge principal de la família, 7 eren segones residències i 3 estaven desocupats. Tots els 25 habitatges eren cases. Tots els 15 habitatges principals que hi havia estaven ocupats pels seus propietaris; 3 tenien tres cambres, 2 en tenien quatre i 10 en tenien cinc o més. 14 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 7 habitatges hi havia un automòbil i a 7 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Chevigney el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 8 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 16 persones, 11 eren actives i 5 eren inactives. Les 11 persones actives estaven ocupades(7 homes i 4 dones).. De les 5 persones inactives 2 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 1 estava classificada com a «altres inactius».

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Chevigney a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Chevigney a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Kleinia petraea

Kleinia petraea és una espècie del gènere Kleinia i que pertany a la família de les asteràcies (Asteraceae) que va ser considerat abans com una espècie de Senecio.

## Referències

* ↑ Jeffrey, Charles The Senecioneae in East Tropical Africa: Notes on Compositae: IV. Royal Botanic Gardens, Kew, 41, núm.4, 1986, pàg. 873–943. DOI: 10.2307/4102988. JSTOR: 4102988 [Consulta: 21 abril 2021].