OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cunevo

Cunevo és un antic municipi italià, dins de la província de Trento. L'any 2007 tenia 567 habitants. Limitava amb els municipis de Campodenno, Denno, Flavon, Terres i Tuenno.
L'1 de gener 2016 es va fusionar amb els municipis de Flavon i Terres creant així el nou municipi de Contà, del qual actualment és una frazione.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Gianfranco Zanon | Llista cívica |
# Cucut gorjagroc

El cucut gorjagroc (Chrysococcyx flavigularis) és una espècie d'ocell de la família dels cucúlids (Cuculidae) que habita la selva de l'Àfrica Occidental i Central, arribant cap a l'oest fins a Uganda.
# Cucut maragda asiàtic

El cucut maragda asiàtic (Chrysococcyx maculatus) és una espècie d'ocell de la família dels cucúlids (Cuculidae) que habita boscos i matolls des del Nepal a la llarga dels turons de l'Himàlaia, cap a l'est, per l'est de l'Índia, sud-est del Tibet i sud de la Xina, fins a Myanmar i nord-oest de Tailàndia.
# Código de Endereçamento Postal

El Código de Endereçamento Postal (CEP) fou creat amb l'objectiu d'organitzar, agilitzar i facilitar el sistema postal, localització i distribució de les correspondències de forma lògica. De 1972 fins a 1991, els codis postals de tot Brasil tenien el format xxxxx (cinc dígits). Amb l'augment de la població, el sistema de CP amb cinc dígits va començar a ser insuficient a les grans ciutats. Amb això, el 1991, els Correus van alternar el format dels codis postals de tot Brasil, que van passar a tenir vuit dígits: xxxxx-xxx (cinc dígits - guió - tres dígits).

## Estructura

Els primers cinc dígits tenen la mateixa funció vigent des dels anys 70 i 80 fins a l'actualitat: localitzar una regió, estats, municipis, districtes, barri o carrer.
El Brasil va ser dividit en deu zones postals, del 0 al 9, comptades a partir de l'estat de São Paulo en sentit contrari a les agulles del rellotge.
* 0xxxx: Gran São Paulo
* 1xxxx: Interior i litoral de São Paulo
* 2xxxx: Rio de Janeiro i Espírito Santo
* 3xxxx: Minas Gerais
* 4xxxx: Bahia i Sergipe
* 5xxxx: Pernambuco, Alagoas, Paraíba i Rio Grande do Norte
* 6xxxx: Ceará, Piauí, Maranhão, Pará, Amapá, Amazonas, Roraima i Acre
* 7xxxx: Districte Federal, Goiás, Estat de Tocantins, Rondônia, Mato Grosso i Mato Grosso do Sul
* 8xxxx: Paraná i Santa Catarina
* 9xxxx: Rio Grande do Sul

## Enllaços externs

* http://www.correios.com.br/servicos/cep/cep_loc_log.cfm/ Arxivat 2014-01-03 a Wayback Machine.
# Diada de Sant Fèlix 2010

La diada castellera de Sant Fèlix es va celebrar el dilluns dia 30 d'agost del 2010 a la Plaça de la Vila de Vilafranca del Penedès.

## Ordre de les colles

El sorteig per a establir l'ordre d'actuació de les quatre colles a la diada de Sant Fèlix fou celebrat el dia 16 d'agost al Saló de Plens de l'Ajuntament de Vilafranca del Penedès. En un acte obert a tothom, els caps de colla de les quatre colles participants escolliren la posició de la seva colla a partir d'un sorteig prèviament realitzat. Helena Llagostera, de la Colla Joves Xiquets de Valls, va ser la primera a escollir i va triar sortir en tercer lloc. El segon cap de colla va ser David Miret, dels Castellers de Vilafranca, escollint la primera posició. Xavier Pena, de la Colla Vella dels Xiquets de Valls, va triar la tercera posició, que ja havia estat escollida per la Colla Joves, i després d'un moment de confusió va quedar-se amb la segona posició. Finalment, Ignasi "Nani" Matas dels Minyons de Terrassa va quedar-se amb la quarta i última posició.
Així doncs, l'ordre va ser el següent:
* Castellers de Vilafranca
* Colla Vella dels Xiquets de Valls
* Colla Joves Xiquets de Valls
* Minyons de Terrassa

## Colles participants i castells assolits

| Castellers de Vilafranca | Pde4cam, 4de9fa, 5de9f (id), 5de9f, 3de10fm (i), 2de9fm (c), pde8fm, pde5 |
| Colla Vella dels Xiquets de Valls | Pde4cam, 3de9f (id), 3de9f (id), 2de9fm (i), 4de8a, 4de9f (c), pde7f (c) |
| Colla Joves dels Xiquets de Valls | Pde4cam, 5de8, 4de9f, 3de9f (c), pde5 |
| Minyons de Terrassa | Pde4cam, 2de9fm (c), 4de9f, 5de9f (i), 3de9f, 2 pde5 |
* *(f) folre, (m) manilles, (c) carregat, (i) intent, (id) intent desmuntat, (a) agulla.

## Referències

* ↑ «Es sorteja a Vilafranca l'ordre d'actuació de la Diada Castellera de Sant Fèlix del proper 30 d'agost». Vilaweb, 16-08-2010. [Consulta: 24 agost 2011].
* ↑ http://www.webcasteller.com/ca/diada.php?data=20100830&cpob=196.01 Arxivat 2012-12-09 a Wayback Machine.
# Deutzia

Deutzia és un gènere d'arbusts caducifolis de la família de les saxifragàcies originari del de l'Àsia central i oriental (de l'Himàlaia fins al Japó), les Filipines, Amèrica central i també Europa. Amb més de cinquanta espècies, la diversitat més grossa se'n troba a la Xina.
L'arbust pot créixer entre 1 i 4 m. Té les fulles senzilles i oposades amb marge serrat. Tot i que són espècies subtropicals, són perennifolis, la majoria són caduques. Són corimbífers o paniculats amb flors blanques. Unes varietats més rares tenen flors de color rosa o vermell. El fruit és capsular amb moltes llavors petites.
La identificació de les varietats pot mostrar-se força difícil i cal una inspecció microscòpica de les fulles i de l'estructura de les càpsules.

## Cultura i ús

Es cultiven com a plantes ornementals, apreciades per les flors blanques. N'existeixen molts cultivars i híbrids.
Per exemple, la Deutzia lemoinei és un híbrid de D. gracilis i D. parviflora.

## Taxonomia

| Deutzia albida Deutzia aspera Deutzia baroniana Deutzia bhutanensis Deutzia bomiensis Deutzia breviloba Deutzia calycosa Dèutzia candidíssima Dèutzia comuna Deutzia cinerascens Deutzia compacta Deutzia coreana Deutzia coriacea Deutzia corymbosa Deutzia crassidentata Deutzia crassifolia Deutzia crenata Deutzia cymuligera Deutzia discolor Deutzia esquirolii Deutzia faberi Deutzia glabrata Deutzia glauca Deutzia glaucophylla Deutzia globosa Deutzia glomeruliflora Deutzia gracilis Deutzia grandiflora Deutzia heterophylla Deutzia hookeriana Deutzia hypoglauca | Deutzia longifolia Deutzia maximowicziana Deutzia mollis Deutzia monbeigii Deutzia muliensis Deutzia multiradiata Deutzia nanchuanensis Deutzia ningpoensis Deutzia obtusilobata Deutzia parviflora Deutzia pilosa Dèutzia prima Deutzia pulchra Deutzia purpurascens Deutzia reflexa Deutzia rehderiana Deutzia rosea Deutzia rubens Deutzia scabra - Dèutzia Deutzia schneideriana Deutzia setchuenensis Deutzia silvestrii Deutzia squamosa Deutzia staminea Deutzia subulata Deutzia taibaiensis Deutzia taiwanensis Deutzia taiwanensis Deutzia wardiana Deutzia yunnanensis Deutzia zhongdianensis |

## Referències

* ↑ «dèutzia». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «dèutzia». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. Termcat, 2014. [Consulta: 10 abril 2022].
* ↑ «Dèutzia candidíssima». Verd urbà. Diputació de Barcelona, 08-08-2018. [Consulta: 10 abril 2022].
* ↑ «Dèutzia comuna». Verd urbà. Diputació de Barcelona, 08-08-2018. [Consulta: 10 abril 2022].
* ↑ «Dèutzia prima». Verd urbà. Diputació de Barcelona, 08-08-2018. [Consulta: 10 abril 2022].
* ↑ de Espigues, Celina. «Deutzia scabra». Jardí Botànic de la Universitat de València. Universitat de València. [Consulta: 10 abril 2022].

## Enllaços externs

* «Deutzia». Flora of China.
* «Deutzia». Banc de preus i plecs construcció. Institut de Tecnologia de la Construcció de Catalunya. [Consulta: 10 abril 2022].
* «Deutzia» (en anglès). Flora of Pakistan.
* Huxley, Anthony (ed.). New RHS Dictionary of Gardening (en anglès). Londres: Macmillan Press, 1992. ISBN 0-333-47494-5.
# Daletice

Daletice és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1320.
# Dimancheville

Dimancheville és un municipi francès, situat al departament del Loiret i a la regió de Centre – Vall del Loira. L'any 2007 tenia 91 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Dimancheville era de 91 persones. Hi havia 40 famílies, de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 12 parelles sense fills i 16 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 65 habitatges, 39 eren l'habitatge principal de la família, 20 eren segones residències i 5 estaven desocupats. 63 eren cases i 1 era un apartament. Dels 39 habitatges principals, 35 estaven ocupats pels seus propietaris i 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 2 tenien dues cambres, 4 en tenien tres, 7 en tenien quatre i 26 en tenien cinc o més. 33 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 17 habitatges hi havia un automòbil i a 20 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Dimancheville el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 8 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 62 persones, 50 eren actives i 12 eren inactives. De les 50 persones actives 45 estaven ocupades (25 homes i 20 dones) i 5 estaven aturades (2 homes i 3 dones). De les 12 persones inactives 5 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 2 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 5 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials, 2 d'empreses de construcció, 1 d'una empresa de serveis i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
Els 2 serveis als particulars que hi havia el 2009 eren fusteries.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Dimancheville a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Dimancheville a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Dominique Cardona

Dominique Cardona (1955) és una directora de cinema algeriana lesbiana. Les seves pel·lícules més conegudes són Margarita (2012), Finn's Girl (2007), Below the Belt (1999) i Thank God I'm a Lesbian, totes elles co-dirigides amb Laurie Colbert.
Quan Dominique tenia set anys va anar a viure a França i es va graduar en dret a la Universitat de Montpeller. El 1990 va anar a viure a Toronto, a on va estudiar en un curs d'estiu sobre cinema organitzat per la Universitat de Nova York. El 1992 va tenir el seu debut cinematogràfic dirigint, juntament amb Laurie Colbert, Thank God I'm a Lesbian, amb qui també va co-dirigir les seves altres pel·lícules.

## Obres

* Margarita (2012). Drama sobre una parella que estan en problemes econòmics que cremen la mainadera mexicana lesbiana de la seva filla adolescent i per això són deportats.
* Finn's Girl (2007). Drama-romanç sobre els temes de l'avortament i l'amor.
* My Feminism (1997). Documental sobre el feminisme.
* Thank God I'm a Lesbian (1992).
* La charia au Canada (4 capítols).

## Premis

* Premi del jurat al Festival Internacional de Cinema Gai i Lèsbic de Barcelona del 2012.
* Premi a Millor llargmetratge de ficció al Festival Internacional de Cinema de Dones de Créteil del 2012.
* Premi de l'audiència al millor film al High Falls Film Festival del 2013.
* Premi al Toronto Inside Out Festival and Gay Film and Video Festival del 2012.
* Premi a la figura emergent del cinema al Festival L.A. Outfest per la pel·lícula Finn's Girl el 2007.
* Nominada al premi Golden Zenith al Festival Internacional de Cinema de Montreal del 2007 per Finn's Girl.
* Premi a la millor directora canadenca al Images Festival de Toronto pel documental My Feminism.
* Premi a millor documental al Washington DC Int'I Lesbian & Gay Film Festival pel documental My Feminism.
* Premi al millor documental al Festival Internacional de Cinema de Dones de Créteil del 1993 per la pel·lícula Thank God I'm a Lesbian.
* Premi al millor documental al Festival Internacional de Cinema Gai i Lèsbic de Torí el 1993 pel documental Thank God I'm a Lesbian.

## Referències

* ↑ «Filmmakers Dominique Cardona and Laurie Colber Don't Give Up». Afterellen.com. [Consulta: 2 juny 2014].
* 1 2 «Dominique Cardona». IMDb. [Consulta: 2 juny 2014].
* ↑ «Dominique Cardona». Women Make Movies. [Consulta: 2 juny 2014].
* ↑ «Margarita». IMDb. [Consulta: 2 juny 2014].
* ↑ «Finn's Girl». IMDb. [Consulta: 2 juny 2014].
* 1 2 3 «My Feminism». Women Make Movies. [Consulta: 2 juny 2014].
* ↑ «Dominique Cardona». National Film Board/Office national du film du Canada. [Consulta: 2 juny 2014].
* 1 2 3 4 «Margarita. Awards». IMDb. [Consulta: 2 juny 2014].
* 1 2 «Awards». IMDb.
* 1 2 «Thank God I'm a Lesbian. Awards». IMDb. [Consulta: 2 juny 2014].

## Enllaços externs

* pàgina web oficial de la pel·lícula Margarita.
# Document únic administratiu

El Document Únic Administratiu (DUA) és el document utilitzat per al compliment de les formalitats duaneres necessàries en les operacions d'intercanvi de mercaderies de la Unió Europea amb països tercers. Així mateix, serveix per a la declaració tributària derivada d'aquestes operacions i constitueix un suport d'informació sobre la mercaderia, el seu origen, etc.

## Operacions

El DUA és un document del qual l'administració tributària obté informació per dur a terme els tràmits duaners pertinents (administratius, fiscals i de control) i, elaborar les estadístiques d'importació i exportació. Les operacions que pot recollir aquesta declaració duanera es desglossen en els grups següents:
* Mercaderia no comunitària:
** Per al despatx a lliure pràctica o a consum.
** Per a l'admissió a qualsevol altre règim duaner (dipòsits duaners, perfeccionament actiu, etc.) inclòs els règims de trànsit comunitari intern i extern.
** Per a la reexportació fora del territori duaner de la Unió Europea.
* Mercaderia comunitària:
** Per a l'exportació.
** Per a emparar la circulació pel territori duaner comunitari de mercaderies prèviament despatxades a exportació en un estat membre diferent de l'estat membre de sortida efectiva.
* Operacions intracomunitàries d'entrada i sortida de mercaderies a les illes Canàries.
* Mercaderies de qualsevol procedència que es despatxen a importació o exportació a Ceuta i Melilla.
* En aquells altres casos en què estigui disposat expressament per una normativa comunitària.

## Tramitació

El DUA consta de nou exemplars, i normalment és l'agent de duanes l'encarregat d'emplenar-lo segons les dades facilitades per l'exportador o l'importador. Els exemplars principals del DUA són:
* Exemplar 1 i 6: per al país d'exportació o d'importació
* Exemplar 2 i 7: per a ús estadístic pel país d'exportació o d'importació.
* Exemplar 3 i 8: per a l'exportador o importador.
* Exemplar 5: per al règim de trànsit comunitari.
* Exemplar 9: com a resguard.
La declaració duanera pot ser presentada de dues maneres; en suport paper o per procediments informàtics (declaracions via EDI - intercanvi electrònic de dades). El DUA es tramita a les duanes de sortida o d'entrada de la Unió Europea. Al territori estadístic espanyol l'organisme competent és el Departament de Duanes i Impostos Especials de l'Agència Estatal de l'Administració Tributària.

## Referències

* Agència Tributaria Arxivat 2008-12-16 a Wayback Machine.
# David Spence

David Spence (Inverkeithing, 1818 - Lambeth, 17 d'abril de 1877) VC va ser un militar escocès guardonat amb la Creu Victòria, el premi més gran i prestigiós per valentia davant l'enemic que pot ser atorgat a les forces britàniques i de la Mancomunitat.

## Biografia

Spence va néixer a Escòcia. Es va unir al 9è Regiment Reial de la Reina el 1842. Quan tenia prop de 40 anys, i era sergent-major de la tropa al 9è Regiment (El Reial de la Reina) de l'exèrcit britànic, durant la rebel·lió índia, va tenir lloc el següent fet el 17 de gener de 1858 a Shunsabad, Índia, pel qual va rebre la CV:
| « | Sergent-major de la tropa Spence Data de l'Acta de Valentia, 17 de gener de 1858 Per valentia notable el 17 de gener de 1858, a Shumsabad, en assistir a Private Kidd, qui havia estat ferit, i el seu cavall incapacitat, i en portar-lo fora de l'abast dels rebels. Despatx del General-Major Sir James Hope Concedit, K.C.B., a 8 d'abril de 1858. | » |
Més endavant assoliria el rang de sergent-major del Regiment i el 1862 es convertiria en un Yeoman of the Guard. La seva Creu Victòria es pot veure al Museu del 9è/12è Regiment Reial, al Derby Museum, Anglaterra.

## Referències

* ↑ «London Gazette» (en anglès). . London Gazette [Londres], 22212, 24-12-1858, p. 5552 [Consulta: 9 maig 2011].
* ↑ Homenatge del Derby Council Arxivat 2009-04-18 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Monuments to Courage (David Harvey, 1999)
* The Register of the Victoria Cross (This England, 1997)
* Scotland's Forgotten Valour (Graham Ross, 1995)

## Enllaços externs

* Ubicació de la tomba i la medalla CV Arxivat 2004-10-27 a Wayback Machine. (S. London)
# David Starr Jordan

David Starr Jordan (Gainesville, Nova York, 19 de gener de 1851 - Stanford, Califòrnia, 19 de setembre de 1931) va ser un naturalista i ictiòleg estatunidenc.
Va ser el principal ictiòleg al pas del segle xix al xx, molt inspirat per l'obra de Louis Agassiz. Va nomenar 1085 gèneres i més de 2500 espècies de peixos. Va presidir la universitat d'Indiana i des del 1891 la novament creada Leland Stanford Junior University, la futura Universitat Stanford, càrrec que va complir fins a 1913.
Fora de les activitats científiques, era actiu com a pacifista i va presidir la World Peace Foundation des de 1910 fins a 1914. Va formar part de la junta de govern de l'Human Betterment Foundation, una organització eugenèsica establerta a Pasadena el 1928 amb l'objectiu de recopilar i distribuir informació sobre la legislació nord-americana d'esterilització forçosa amb propòsits eugenèsics.

## Regla de Jordan

En teoria de l'evolució es coneix com a regla o llei de Jordan l'afirmació que les espècies estretament relacionades tenen distribucions geogràfiques no similars, però sí bastant pròximes, separades de vegades només per un obstacle natural insalvable (un braç d'aigua o una muntanya). En ictiologia, la regla de Jordan estableix que el nombre de vèrtebres d'un peix està altament correlacionada amb la latitud (més vèrtebres en els ambients més freds).

### Obres destacades

* The Fishes of North and Middle America (amb Barton Warren Evermann)
* Manual of the Vertebrates of the Northern United States
* Democracy and World Relations

## Abreviatures

L'abreviatura D.S. Jord. s'empra per indicar David Starr Jordan com a autoritat en la descripció i classificació científica dels vegetals.
L'abreviatura Jordan es fa servir per indicar-lo com a autoritat en la descripció i taxonomia en zoologia.

## Referències

* ↑ «Jordan, David Star» (en anglès). IPNI.
* 1 2 3 «David Starr Jordan». A: Encyclopædia Britannica, 15/09/2019.
* ↑ Filene, Peter «The World Peace Foundation and Progressivism: 1910-1918» (en anglès). The New England Quarterly, 36, 4, 1963, pàg. 478–501. DOI: 10.2307/363108. ISSN: 0028-4866.
* ↑ Jordan, David Starr; Evermann, Barton Warren. The fishes of North and Middle America : a descriptive catalogue of the species of fish-like vertebrates found in the waters of North America, north of the Isthmus of Panama /. Washington: Smithsonian Institution, United States National Museum, 1896.
* ↑ Jordan, David Starr. Manual of the vertebrates of the northern United States, including the district east of the Mississippi River, and north of North Carolina and Tennessee, exclusive of marine species. (en anglès). 3a ed., corregida i eixamplada. Chicago: Jansen, McClurg & Cy.
* ↑ Democracy and World Relations (Democracia i relacions al Món) (en anglès). World book Company, 1918, p. 158.
# Ducat d'Almodóvar del Río

El Ducat d'Almodóvar del Río és un títol nobiliari espanyol creat pel rei Carles III el 1780 a favor de Pedro Francisco de Luján i Góngora, fill de la V Marquesa d'Almodóvar del Río. El seu nom es refereix al municipi andalús d'Almodóvar Del Riu, a la Província de còrdova.

## Marquesos d'Almodóvar del Río

* Juan Francisco Ximénez de Góngora.
* Luis José Ximénez de Góngora.
* Antonio Suárez de Góngora i de les Infantes.
* Pedro Suárez de Góngora i Gutiérrez de los Ríos
* Ana Suárez de Góngora i Menéndez de Avilés

## Ducs d'Almodóvar del Río

* Pedro Francisco de Luján i Góngora
* María Rafaela de Luján i Góngora
* Josefa Dominga Catalá de Valeriola i Luján
* Francisco de Paula Fernández de Córdoba i Álvarez de les Astúries-Bohórquez
* Joaquín Fernández de Córdoba i Álvarez de les Astúries-Bohórquez
* Joaquín Fernández de Córdoba i Polit
* Isabel Fernández de Córdoba i Martel
* Genoveva de Hoces i Fernández de Córdoba
* José Ramón Sánchez i Falçs
* José Manuel Sánchez i Dujat des Allimies
* Isabel Sánchez i Falçs
* Alfonso de Hoyos i Sánchez
* Isidoro de Hoyos i Martínez de Irujo
* María Isabel de Hoyos i Martínez de Irujo

## Enllaços externs

* Genealogia dels ducs d'Almodóvar del Río. (castellà)
* «Ducat d'Almodóvar del Río». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.