OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Runnemede

Runnemede és una població dels Estats Units a l'estat de Nova Jersey. Segons el cens del 2006 tenia 8.461 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Runnemede tenia 8.533 habitants, 3.376 habitatges, i 2.275 famílies. La densitat de població era de 1.576,4 habitants/km².
Dels 3.376 habitatges en un 30,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,6% hi vivien parelles casades, en un 14,2% dones solteres, i en un 32,6% no eren unitats familiars. En el 27,8% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 30,5% entre 25 i 44, un 22,2% de 45 a 60 i un 15,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.126 $ i la renda mediana per família de 50.127 $. Els homes tenien una renda mediana de 37.705 $ mentre que les dones 28.062 $. La renda per capita de la població era de 19.143 $. Aproximadament el 3,1% de les famílies i el 5,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Runnemede». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Runnemede». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ukhxúnuba

Ukhxúnuba (àrab: أخشونبة, Uẖxūnuba, del llatí: Ossonoba) és el nom donat pels geògrafs musulmans a la zona sud-oest de la península Ibèrica, corresponent més o menys el modern Algarve. La capital fins al segle x n'era la ciutat homònima d'Ukhxúnuba, l'actual Faro. Com passava sovint, la cora era designada pel nom de la capital; però al segle xi la ciutat d'Ukhxúnuba va adoptar el nom de Xantamríyyat al-Gharb i a partir d'aleshores el nom d'Ukhxúnuba es va aplicar només al districte.

## Història

La regió fou conquerida pels àrabs el 713 i poblada per la tribu iemenita dels yahsubí, que van governar de fet la regió fins que foren eliminats per Abd-ar-Rahman I el 774, emigrant llavors a Silves, que va esdevenir la principal ciutat d'al-Gharb o al-Gharbiyya (és a dir, l'Algarve) mercès als iemenites, els conversos muladís i els àrabs làkhmides, fins que al segle x va acabar sent la capital regional. A Ukhxúnuba, la família principal era, al final del segle ix, la dels mawla Banu Bakr ibn Zadlafe. Altres ciutats com Tavira (Tabira) o Lagos (Halq az-Zàwiya) van guanyar importància. El 1249 l'Algarve va passar a Portugal, que la va arrabassar als almohades.

## Bibliografia

* J. G. Domingues, Ossónoba na época árabe, "Anais do Municipio de Faro", Faro, 1972.
# Fair Game

«Fair Game» té aquests significats:
* Fair Game (títol en català: Caça legal), pel·lícula de 1995 protagonitzada per Cindy Crawford i William Baldwin.
* Fair Game (pel·lícula de 2005), protagonitzada per Michael Whaley i Gina Torres
* Fair Game (títol en català: Caça a l'espia), pel·lícula de 2010 basada en el Cas Plame i protagonitzada per Sean Penn i Naomi Watts.
# Dashkova (cràter)

Dashkova és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 45,1 km de diàmetre. Porta el nom d'Iekaterina Dàixkova (1743-1810), política, escriptora i filòloga russa, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1985.

## Referències

* ↑ «Dashkova». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Orde de la Resistència (Luxemburg)

L'Orde de la Resistència va ser creada el 30 de març de 1946 per decret de la Gran Duquessa Carlota de Luxemburg. S'adjudica a persones per la seva especial valentia i sacrifici durant l'ocupació alemanya 1940-44. La condecoració pot atorgar-se a estrangers i també pòstumament. La Creu de l'orde pot ser atorgada a títol pòstum solament per la modificació dels estatuts del 24 de desembre de 2003.
La cerimònia es portarà a terme a proposta del ministre de l'Interior, i prèvia consulta amb el Consell de l'Orde de la Resistència.

## Graus

* Creu
* Medalla

## Vegeu també

* Condecoracions de Luxemburg

## Referències

* Veröffentlichung im Memorial des Großherzogtums Luxemburg, 1946, Nr. 22 vom 29. Abril 1946, p. 367
* Jean Schoos: Die Orden und Ehrenzeichen des Großherzogtums Luxemburg und des ehemaligen Herzogtums Nassau in Vergangenheit und Gegenwart. Verlag der Sankt-Paulus-Druckerei AG, Luxemburg 1990, ISBN 2-87963-048-7.
* Orde de la Resistència
# Companyia de Jesús de Catalunya

La Companyia de Jesús de Catalunya és la secció de la Companyia de Jesús a Catalunya. Està formada per uns 200 jesuïtes, amb vint-i-dues comunitats a Badalona, Barcelona, Cornellà de Llobregat, Esplugues de Llobregat, Girona, L'Hospitalet de Llobregat, Lleida, Manresa, Raimat, Roquetes, Sant Cugat del Vallès i Tarragona.
El 1991 obtingué la Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya.

## Ensenyament

La Companyia de Jesús manté una xarxa de centres educatius d'ensenyament primari i secundari a Catalunya, organitzats actualment en una fundació:
* Col·legi Casp-Sagrat Cor de Jesús (Jesuïtes de Casp)
* Col·legi Sant Ignasi-Sarrià (Jesuïtes de Sarrià)
* Col·legi Claver de Raimat (Jesuïtes de Lleida)
* Col·legi Sant Pere Claver del Poble Sec (Jesuïtes del Poble Sec)
* Col·legi Kostka, de la Salut (Jesuïtes de Gràcia)
* Centre d'Estudis Joan XXIII (Jesuïtes de Bellvitge)
* Escola Tècnica Professional del Clot (Jesuïtes del Clot)
* Escola Infant Jesús (Jesuïtes de Sant Gervasi)
Participa igualment en diversos centres d'ensenyament superior, integrats en la Universitat Ramon Llull
* ESADE
* Institut Químic de Sarrià
* Institut de Teologia Fonamental

## Centres d'espiritualitat i estudi

Diferents entitats dedicades a la reflexió i a l'estudi arrelades a Catalunya depenen directament de la comunitat jesuïta:
* Centre d'Espiritualitat de la Cova de Sant Ignasi (Cova de Sant Ignasi, Manresa)
* Biblioteca Borja (Sant Cugat del Vallès)
* Centre Borja (Sant Cugat del Vallès)
* Centre d'estudis Cristianisme i Justícia - Fundació Lluís Espinal (Barcelona)
* Casal Loiola (Barcelona)
* Fundació Balmesiana (Barcelona)

## Entitats socials

Entre les entitats socials en què participen o que depenen dels jesuïtes catalans, destaquen:
* Arrels Fundació
* Migra Studium
* Fundació La Vinya
* Entrecultures Barcelona
* Intermón Oxfam (parcialment)

## Referències

* ↑ Fundació Jesuïtes Educació
* ↑ Institut de Teologia Fonamental
* ↑ Centre Internacional d'Espiritualitat Ignasiana (Cova de Sant Ignasi, Manresa)
* ↑ «Companyia de Jesús de Catalunya». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Casal Loiola
* ↑ Migra Studium
* ↑ Fundació la Vinya
* ↑ Obertura de l'antena de l'ONG Entrecultures a Barcelona

## Enllaços externs

* Companyia de Jesús de Catalunya Arxivat 2007-07-07 a Wayback Machine.
# Jaume Martínez i Clotet

Jaume Martínez i Clotet (Barcelona, 3 de setembre de 1938 - Barcelona, 8 de febrer de 2011) fou un pilot d'automobilisme i motonàutica català. Rebé la medalla de plata al mèrit esportiu (1968) i la de Forjador de la Història Esportiva de Catalunya (1991). El 1965 esdevingué el primer català a guanyar un campionat internacional, en proclamar-se Campió d'Europa de motonàutica en categoria EU. El seu fill, Pedro Martínez de la Rosa, fou un destacat pilot de Fórmula 1.
Pel que fa a l'automobilisme, destacà en l'especialitat de muntanya i guanyà diverses pujades en el tombant de les dècades de 1950 i 1960, com ara les de Montserrat, Sant Feliu de Codines, l'Arrabassada i Vallvidrera. També guanyà el V Ral·li dels Pirineus amb un Porsche i fou un dels pioners del kàrting a Catalunya.
S'inicià en la motonàutica al Reial Club Marítim de Barcelona i formà part de l'escuderia Los Tiburones. Es proclamà campió d'Espanya en la categoria DU (1960 i 1961) i d'Europa en EU (1965). També guanyà el Gran Premi Internacional d'Espanya (1962) en categoria DU i diverses proves de velocitat i resistència.

## Referències

* 1 2 3 «Jaume Martínez Clotet». enciclopedia.cat. GEC - Enciclopèdia de l'esport català. [Consulta: 9 febrer 2016].
* ↑ Del Arco, Javier; Arderiu, Miquel; Montero, Xavier; Camp, Jordi. «L'inici de l'evolució dels rallies». A: Història de l'automobilisme a Catalunya. Barcelona: Planeta, 1990, p. 119. ISBN 84-320-6249-9.
* ↑ Vilanova, Oriol; Cassart, Josep. «1961. 10 Septiembre». A: La Pujada. 59/89. 30 años de la carrera en cuesta de Sant Feliu de Codines (en castellà). Caldes de Montbui: GT Cult, setembre 2014, p. 28-29. ISBN 9788461716227.
# Cantó de Tourcoing-Nord

El cantó de Tourcoing-Nord és una divisió administrativa francesa, situada al departament del Nord i la regió dels Alts de França.

## Composició

El cantó de Tourcoing-Oest aplega les comunes de
* Bousbecque
* Halluin
* Linselles
* Roncq
* Tourcoing

## Història

Llista de consellers generals successius :
| Date d'elecció | Identitat | Partit |
| 2004- | Marie Deroo | PS |
| Les dades anteriors no són conegudes. |||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| - | | | | | 59.746 | 60.876 |
# Federació de Futbol de l'URSS

La Fjedjeratsija Futbola CCCP o Federació de Futbol de l'URSS (en rus: Федерация Футбола СССР) dirigia el futbol de l'URSS. Tenia la seu a Moscou. El 1991, l'URSS es va dissoldre i es va separar en 15 estats independents, els quals van formar les seves federacions futbolístiques.

## Vegeu també

* Selecció de futbol de l'URSS
# Terral (desambiguació)

«Terral» té aquests significats:
* Terral és un centre d'activitats del Raval de Barcelona.
* Terral (Oklahoma) és una ciutat dels Estats Units.
* Terral (vent) és un vent que bufa de la terra cap al mar.
* Terral també és un terrer d'on els rajolers treuen la terra.
Viccionari
# Hariclea Darclée

Hariclea Darclée (nascuda Hariclea Haricli; Brăila, 10 de juny de 1860 – Bucarest, 12 de gener de 1939) va ser una cèlebre soprano romanesa.
Va nàixer al si d'una família d'arrels gregues. Son pare, Ion Haricli, era un terratinent del districte de Teleorman. Sa mare, nascuda Aslan, tenia relacions de parentesc amb la noble família Mavrocordatos. La família va residir durant un temps a la ciutat de Turnu Măgurele, al sud de Romania. Hariclea es va casar amb un jove oficial, Iorgu Hartulari, i va ser coneguda durant un temps pel nom de Hariclea Hartulari-Darclée, sent Darclée el nom de théâtre que va adoptar arran del seu debut a l'Opéra de Paris l'any 1888 en el paper de Marguerite del Faust de Charles Gounod. L'any 1889 va substituir Adelina Patti com a Julieta en Romeu i Julieta, amb un èxit creixent.
Entre els grans èxits de la seua carrera posterior a Itàlia, a partir de l'any 1890, cal destacar l'estrena en el paper d'Odalea de l'òpera Condor d'Antônio Carlos Gomes a La Scala de Milà l'any 1891; el paper protagonista en l'estrena de La Wally d'Alfredo Catalani, al mateix teatre, l'any 1892; el paper protagonista en l'estrena d'Iris, de Pietro Mascagni i el de Tosca de Giacomo Puccini, ambdós al Teatro Costanzi de Roma els anys 1899 i 1900, respectivament. També estrena a Itàlia, al mateix teatre, l'any 1911, la Mariscala d'el Caballer de la Rosa de Richard Strauss amb l'Octavian de Conxita Supervia. Va ser molt popular a Espanya i a Sud-amèrica, on va participar en moltes estrenes locals de les òperes de Puccini, Mascagni i Massenet. La seua darrera aparició va ser com la Carmen de Georges Bizet a Florència, l'any 1918.
Només va fer un grapat d'enregistraments fonogràfics per a Fonotipia l'any 1905, tots molt rars de trobar.
Darclée va ser mare del compositor Ion Hartulary Darclée. Tant ella com el seu fill estan enterrats al cementeri de Bellu, a Bucarest.
Des del 1995, se celebra a Brăila el bianual Concurs Internacional de Cant Hariclea Darclée.

## Referències

* ↑ Macy, Laura Williams. The Grove Book of Opera Singers (en anglès). Oxford University Press, 2008, pàg. 110. ISBN 978-0-19-533765-5.
* ↑ «Home | Hariclea Darclée». [Consulta: 7 abril 2020].

## Enllaços externs

* Hariclea Darclee Festival and International Voice Competition Arxivat 2003-08-04 a Wayback Machine.
# Comunitat de comunes del País de Montauban-de-Bretagne

La Comunitat de comunes del País de Montauban-de-Bretagne (en bretó Kumuniezh kumunioù Bro Venezalban) és una estructura intercomunal francesa, situada al departament de l'Ille i Vilaine a la regió Bretanya, al País de Brocéliande. Té una extensió de 131,93 kilòmetres quadrats i una població de 9.838 habitants (2006).

## Composició

Agrupa 8 comunes :
* Boisgervilly
* La Chapelle-du-Lou
* Landujan
* Le Lou-du-Lac
* Médréac
* Montauban-de-Bretagne
* Saint-M'Hervon
* Saint-Uniac

## Vegeu també

* Intercomunalitats d'Ille i Vilaine

## Enllaços externs

* Comunitat de comunes del País de Montauban-de-Bretagne Arxivat 2013-04-20 a Wayback Machine.
* (francès) (bretó) Geografia de Bretanya : portal geogràfic, cartogràfic i estadístic
# Mas Ribes

Mas Ribes és el nom dels següents llocs:
* Mas Ribes (Agullana), edifici del municipi d'Agullana (Alt Empordà)
* Mas Ribes (Bescanó), edifici del municipi de Bescanó (Gironès)
* Mas Ribes (Cabanes), edifici del municipi de Cabanes (Alt Empordà)
# Cantó de Tourlaville

El cantó de Tourlaville és un cantó francès del departament de la Manche, situat al districte de Cherbourg-Octeville. Té 5 municipis i el cap es Tourlaville.

## Municipis

* Bretteville-en-Saire
* Digosville
* La Glacerie
* Le Mesnil-au-Val
* Tourlaville

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1973-1994 | Georges Fatôme | PS |
| 1994-2008 | Roland Sourisse | PS |
| 2008- | André Rouxel | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 15.938 | 17.250 | 18.938 | 23.448 | 25.966 | 26.039 | 24.829 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# El Soler (Aguilar de Segarra)

El Soler o el Soler de Maçana és una masia en ruïnes situada al municipi d'Aguilar de Segarra, a la comarca del Bages.
És un edifici rectangular amb planta baixa, primer pis i unes golfes. Les parets són de pedres lleugerament treballades disposades en filades regulars i preses amb morter de calç. La coberta ja no existeix però era de dues vessants i feta amb teula ceràmica. La façana principal, orientada a l'est conserva l'arc de mig punt de la porta, amb la data de 1659 inscrita. La construcció actual data del segle xvii, però la masia és esmentada des del 1414.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «El Soler de Maçana | Mapes de Patrimoni Cultural». [Consulta: 25 desembre 2021].
* ↑ «El Soler (Aguilar de Segarra)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Festival de Salzburg

El Festival de Salzburg és un important festival de música i teatre, que se celebra a la ciutat austríaca de Salzburg, ciutat on va néixer Wolfgang Amadeus Mozart. És considerat un dels festivals d'aquest tipus amb més assistència del món.
El primer d'aquests festivals va tenir lloc el 1877 però va deixar-se de fer regularment des del 1910. El 1918, en acabar la Primera Guerra Mundial, va retornar la idea de realitzar un festival al voltant de la figura de Mozart. Això va ser possible amb l'impuls del poeta i dramaturg Hugo von Hofmannsthal, el compositor Richard Strauss, el director Max Reinhardt i el director d'orquestra Franz Schalk. L'objectiu principal del festival durant aquests primers anys era, no solament interpretar la música de Mozart, sinó també recollir fons per a la construcció d'un teatre propi del festival. El 1927 va ser inaugurat el Festspielhaus, que és el teatre d'òpera.
El repertori musical es concentra principalment en obres de Mozart i Strauss, però també els clàssics vienesos, Fidelio de Beethoven, o l'òpera bufa italiana. Més endavant es van anar afegint altres obres com Tristany i Isolda de Wagner o Falstaff de Verdi. Des de 1934 fins a 1937, Toscanini va dirigir un gran nombre de representacions.
Quan el partit nazi va arribar al poder a Alemanya, el festival va adquirir un nou rol, ja que reclutava aquells artistes que eren perseguits pel govern de Hitler. Aquest rol es va veure després reduït entre 1938 i 1944, car una gran quantitat d'aquests artistes es trobava exiliada, o preferia no fer presentacions sota el règim nazi. Malgrat tot, els organitzadors van aconseguir que el festival es continués realitzant durant tota la Segona Guerra Mundial.
A partir de 1946, el festival de Salzburg va començar a convertir-se en un símbol de la identitat cultural d'Àustria. Inclou almenys una òpera del segle xx en totes les seves edicions, i promou la innovació musical a través de la incorporació de nous directors i compositors.

## Enllaços externs

* Web oficial
* Article de l'enciclopèdia aeiou
* Informació general del festival Arxivat 2005-12-05 a Wayback Machine.
# Teodor Faranites

Teodor Faranites (Theodorus, Θεόδωρος) fou un bisbe bizantí.
Era bisbe de Pharam i pertanyia a la tendència monoteleta. Fou un dels condemnats pel VI Concili ecumènic de Constantinoble.
Se li atribueixen els tractats περὶ οὐσίας καὶ φύσεως, ὑποστάσεώς τε καὶ προσώπου, a λόγος πρὸς Σέργιον, i εἰς τὰς ἑρμηνείας τῶν πατρικῶν χρήδεων.
# Pal·lene (satèl·lit)

Pal·lene, també conegut com a Saturn XXXIII (designació provisional S/2004 S 2 i S/1981 S 14), és un satèl·lit natural de Saturn. És una de les tres petites llunes conegudes com les alciònides que habiten entre les òrbites de Mimas i Encèlad.

## Descoberta

Pal·lene fou descobert pel Cassini Imaging Team el 2004, durant la missió de la Cassini-Huygens. El 2005 el nom de Pal·lene fou aprovat provisionalment per la UAI, i va ser ratificat el 2006. El nom es refereix a Pal·lene, una de les alciònides, les set boniques filles del gegant Alcioneu.
Després de la seva descoberta el 2004, quan se li va donar el nom provisional de S/2004 S 2, els astrònoms es van adonar que Pal·lene ja havia estat fotografiat el 2004 per la Voyager 2. Havia aparegut en una fotografia del 23 d'agost del 1981, i havia estat anomenada provisionalment com S/1981 S 14; s'estimà que orbitava a uns 200.000 km de Saturn.

## Característiques astronòmiques

Pal·lene està visiblement afectada per una ressonància amb Encèlad, tot i que aquest efecte no és tan gran com el que té Mimas sobre Metone. El 2006, les imatges preses per la Cassini van permetre descobrir un anell de pols molt tènue al voltant de Saturn que comparteix òrbita amb Pal·lene; s'anomenà anell de Pal·lene. L'anell té un radi d'uns 2.500 km, i l'origen de la seva pols són partícules provinents d'impactes de meteorits sobre Pal·lene.

## Referències

* 1 2 3 «NASA FACTS» (en anglès). NASA.
* ↑ URL de la referència: https://ssd.jpl.nasa.gov/?sat_phys_par. Data de consulta: 5 setembre 2020.
* ↑ C.C. Porco, et al., IAUC 8389: S/2004 S 1 and S/2004 S 2 16 d'agost del 2004 (descoberta)
* ↑ Porco, C. C.; et al.; (2005); Cassini Imaging Science: Initial Results on Saturn's Rings and Small Satellites, Science, Vol. 307, No. 5713, pp. 1226-1236 (anglès)
* ↑ IAUC 8471: Satellites of Saturn 21 de gener del 2005 (anomenament)
* ↑ IAUC 6162: Possible Satellites of Saturn 14 d'abril de 1995
* ↑ C.C. Porco, et al., IAUC 8759: Rings of Saturn (R/2006 S 1, R/2006 S 2, R/2006 S 3, R/2006 S 4) 11 d'octubre del 2006 (anglès)
* ↑ Moonmade Rings Arxivat 2012-02-05 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Cassini-Huygens press release NASA Finds Saturn's Moons May Be Creating New Rings Arxivat 2006-10-16 a Wayback Machine., 11 d'octubre del 2006 (anglès)

## Enllaços externs

* Pallene Profile Arxivat 2007-08-01 a Wayback Machine. per la NASA's Solar System Exploration (anglès)
# Comunitat de comunes del País de la Bretanya Romàntica

La Comunitat de comunes del País de la Bretanya Romàntica (en bretó Kumuniezh kumunioù Breizh ar Romantourien) és una estructura intercomunal francesa, situada al departament de l'Ille i Vilaine a la regió Bretanya, al País de Saint-Malo. Té una extensió de 428,08 kilòmetres quadrats i una població de 28.115 habitants (2006).

## Composició

Agrupa 24 comunes :
* La Baussaine
* Bonnemain
* La Chapelle-aux-Filtzméens
* Combourg
* Cuguen
* Dingé
* Hédé-Bazouges
* Lanhélin
* Lanrigan
* Longaulnay
* Lourmais
* Meillac
* Plesder
* Pleugueneuc
* Québriac
* Saint-Domineuc
* Saint-Léger-des-Prés
* Saint-Pierre-de-Plesguen
* Saint-Thual
* Tinténiac
* Trémeheuc
* Tressé
* Trévérien
* Trimer

## Vegeu també

* Intercomunalitats d'Ille i Vilaine

## Enllaços externs

* Comunitat de comunes del la Val d'Ille
* (francès) (bretó) Geografia de Bretanya : portal geogràfic, cartogràfic i estadístic
# Cantó de Tourcoing-Nord-Est

El cantó de Tourcoing-Nord-Est és una divisió administrativa francesa, situada al departament del Nord i la regió dels Alts de França.

## Composició

El cantó de Tourcoing-Nord-est aplega les comunes de
* Neuville-en-Ferrain
* Tourcoing

## Història

Llista de consellers generals successius :
| Date d'elecció | Identitat | Partit |
| 2004- | Michel-François Delannoy | PS |
| Les dades anteriors no són conegudes. |||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| - | | | | | 51.340 | 50.224 |
# Tresserra (Areny de Noguera)

Tresserra és un llogaret, actualment deshabitat, que pertany al municipi d'Areny de Noguera, a la Ribagorça (Aragó).
Està situat als contraforts meridionals de la serra de Sis. Va formar part de l'antic municipi de Cornudella de Valira.
L'església parroquial de Sant Vicenç, a la que posteriorment se li va construir una abadia, és romànica de mitjans del segle xii. El frontal d'aquesta església, dedicat a sant Vicenç màrtir, actualment s'exposa al Museu diocesà de Lleida, tot i que és reclamat pel govern aragonès.

## Referències

* ↑ «Tresserra (Areny de Noguera)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Treserra». Enciclopedia Aragonesa. [Consulta: 23 agost 2019].
* ↑ «Treserra». ribagorza.com. Arxivat de l'original el 19 de febrer 2014. [Consulta: 23 agost 2019].
* ↑ «Treserra». despobladosenhuesca.com. [Consulta: 23 agost 2019].
* ↑ «Treserra. Parroquia de San Vicente». arquivoltas.com. Arxivat de l'original el 26 de juliol 2019. [Consulta: 23 agost 2019].
* ↑ «Frontal de Tresserra». Museu de Lleida Diocesà i Comarcal. [Consulta: 23 agost 2019].
* ↑ Palau, Maria «La guerra de l'art, sense treva». elpuntavui.cat, 16-05-2019 [Consulta: 23 agost 2019].
# Teodor Hirtacè

Teodor Hirtacè (Theodorus, Θεόδωρος) fou un retòric bizantí nadiu probablement d'Artace propera a Cízic a la Propòntida i no, com se suposà generalment, d'Hyrtacis o Artacina a Creta.
Va viure sota Andrònic II Paleòleg i va exercir com a superintendent de mestres públics de retòrica i belles lletres. Gran coneixedor dels antics poetes com testimonien els seus escrits. Es conserven 93 cartes de Teodor, una felicitació a l'emperador, tres oracions fúnebres (Miquel IX Paleòleg mort el 1320, l'emperadriu Irene segona esposa d'Andrònic II, i Nicèfor Chumne) i alguns panegírics entre els quals un a la verge Maria, al jardí de Santa Anna proper a Nazaret i a Anines Taumaturg.
# Pal·lantea

Pal·lantea (en llatí Pallantium o Pallanteum) és una ciutat de la mitologia romana situada al costat del riu Tíber, i citada per Virgili a l'Eneida.
Va ser fundada per Evandre, un heroi originari d'Arcàdia, que juntament amb altres grecs es va establir al turó del Palatí en algun moment anterior a la Guerra de Troia. En aquell punt hauria fundat la ciutat. Aquest mite és important perquè Pal·lantea hauria format part de les ciutats que s'unirien per formar Roma, i això vincularia els orígens de Roma amb els antics herois grecs.
Eneas va arribar a Pal·lantea quan va sortir de Cartago i va establir una aliança amb el rei Evandre per lluitar contra els rútuls.

## Referències

* ↑ Trust, National. «The Arrival of Aeneas at Pallanteum 515654» (en anglès). [Consulta: 8 octubre 2020].
* ↑ Virgili. Enèida VIII
* ↑ Dionís d'Halicarnàs. Antiguitats romanes. I, 1, 3