OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bhaktapur

Bhaktapur (भक्तपुर) és una ciutat del Nepal situada a la Vall de Katmandú, a 13 quilòmetres a l'est de la capital i a 1.400 metres d'altitud. La seva població és de 81.748 habitants (2001).
El nom prové del sànscrit bhakta: devot i pura: ciutat. En bengalí es diu Bhadgaon, i en newari, Khwopa.
La històrica plaça Durbar de Patan forma part del conjunt denominat Vall de Katmandú, declarat Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO el 1979.

## Història

Bhaktapur va ser fundada el segle xii pel rei Ananda Deva Malla sota el nom de Khwopa, per convertir-la en capital dels rajàs Malla. La ciutat estaria edificada en forma de triangle format pels tres temples del déu Ganesha als afores de la ciutat que protegeixen la mateixa.
Fins al segle xvi la ciutat va dominar política i econòmicament tot el Nepal. A partir de la conquesta gorkha el 1769 la ciutat es va tancar en si mateixa mantenint una autarquia i independència tant econòmiques com polítiques.
Bona part dels seus habitants, especialment els més grans, no parlen nepalès, sinó newari. L'organització de la ciutat correspon a l'art de planificació newari, estant dividida la ciutat en diferents barris (toles) articulats al voltant d'una plaça amb un pou o una font pública i un altar religiós permanent.
En el passat, la ciutat va adquirir la seva hegemonia per la seva situació privilegiada a la ruta Índia - Tibet. Els impostos i peatges cobrats als comerciants la van reportar gran riquesa. Cada tardor, els comerciants portaven bestiar oví des del Tibet coincidint amb la festivitat nepalesa de Dasain (en hindi Dussehra) en què se sacrifiquen animals mascles a la deessa Durga. En el seu viatge de tornada, els comerciants portaven gra, sucre o inscripcions budistes.
Aquesta prosperitat va animar la vida cultural. Els constructors de temples van desenvolupar el seu propi estil de pagoda que va ser després estès des del Tibet fins al Japó. Tal com el significat del seu nom delata ('ciutat dels devots') Bhaktapur no ha perdut tampoc en cap moment la seva importància com a centre religiós. A la fi del segle xx i gràcies a un projecte alemany, la ciutat va ser en gran manera sanejada i restaurada, convertint-se en un dels principals atractius turístics del Nepal.
* Bhaktapur

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2015-02-13. [Consulta: 21 març 2017]. National Population and Housing Census 2011
* ↑ Patrimonia de la Humanitat Nr. 121 (anglès)
* ↑ Kurt Stürzbecher: Bhaktapur: Architektur- und Stadtentwicklung im Kathmandutal. Breitenbach, Saarbrücken u.a. 1981, ISBN 3-88156-185-4
* ↑ html Departament d'Arqueologia (anglès)
* ↑ Gustave le Bon (1886, 1893): Voyage au Népal. ISBN 974-8304-11-6
* ↑ Ashok Byanju: Urban Tourism and Poverty Reduction; A Case Study of Bhaktapur Municipality, Nepal. 2001, .pdf (englisch) Arxivat 2007-08-22 a Wayback Machine..

## Bibliografia

* Bindloss, Joe; Holden, Trent; Mayhew, Bradley. (2009). Nepal. Lonely Planet.

## Enllaços externs

* Destination Nepal: Bhaktapur.
* Old pictures of Bhaktapur from 1920
* Explore Nepal: Bhaktapur
# Boni

El boni (o aweer) és una llengua cuixítica de Kenya parlada al hinterland dels districtes de Lamu i del riu Tana (Província Costanera) i al districte de Garissa (Província Nord-oriental), per uns 3.500 individus, i que, ensems amb el rendille, integra la subdivisió kenyana rendille-boni de les llengües omo-tana, branca al seu torn del cuixític oriental de les Terres Baixes.
Viccionari
# Bonaventura Bonacolsi

Bonaventura Bonacolsi, conegut per "Butirone" fou fill de Joan Bonacolsi. Fou vicari de Màntua i governador de Mòdena. Va morir a Màntua el 1326. Es va casar amb Bonella Cavalcabo, filla de Cavalcabo Cavalcabo, marquès de Viadana, i va deixar dos fills: Guiuot Bonacolsi i Pinamonte II Bonacolsi.
# Borda

* Per a altres significats, vegeu «Jordi Borda i Marsiñach».
Una borda és una construcció rural de pedra i fusta, habitualment edificada a una certa altura per aprofitar les pastures, i que es fa servir de paller, o d'estable per a guardar el bestiar i/o per a emmagatzemar eines de conreu.

## Variants

Normalment, la planta baixa de la borda serveix per a allotjar-hi el bestiar i la part alta per a emmagatzemar-hi el fenc recollit a l'estiu i els estris agrícoles.
Als Pirineus i zones circumdants, especialment al Pallars i a Andorra, una borda és una casa de ramaders, en contrast amb una masia o casa de pagesos que es dediquen al conreu de la terra. Es tracta d'una edificació rústica aïllada, normalment de dues plantes, sostre de pissarra i murs de pedra. També es troben bordes a les zones pirinenques d'Aragó i del País Basc.
Moltes bordes han estat abandonades a conseqüència de la decadència de les pràctiques agrícoles tradicionals i dels canvis en la forma de vida en les zones rurals durant la segona meitat del segle xx.

## Ús del terme

La paraula "borda" també s'utilitza com a terme geogràfic, car era costum que la presència d'una borda, normalment habitada, donés nom a una zona muntanyenca, com una coma, obaga, vall o tàlveg. Per exemple, la Borda (Solsona).
Un "border" era un pagès de remença adscrit a una borda, o el possessor o arrendador d'una borda. De fet, cal tenir present que, a l'edat mitjana, una borda era un mas o explotació rural marginal; moltes vegades, la borda era considerada com a mig mas. Els documents de la baixa edat mitjana de moltes comarques de la Catalunya Vella fan esment de l'existència de bordes, alhora que es parla dels masos i de les masoveries.

## Transformacions

Actualment, i especialment durant el "boom" immobiliari del 1990-2007, algunes bordes han estat reconstruïdes i transformades en segones residències, en petits hotels o en restaurants.
Moltes bordes, però, s'han deixat caure en ruïna durant les darreres dècades, principalment a causa de trobar-se sovint en llocs inaccessibles per carretera.

## Vegeu també

* Masia.

## Referències

* ↑ «Borda». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Bolòs i Masclans, Jordi.. El mas, el pagès i el senyor : paisatge i societat en una parròquia de la Garrotxa a l'Edat Mitjana. 1. ed. Barcelona: Curial, 1995. ISBN 84-7256-914-4.

## Enllaços externs

* Itinerari gastronòmic per les bordes andorranes Arxivat 2010-02-16 a Wayback Machine..
* Arquitectura popular a Es Bordes (Val d'Aran).
Viccionari
# Borda amb un accés

La Borda amb un accés és una obra de Bausen (Vall d'Aran) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Borda de planta gairebé rectangular, feta amb materials populars, pedres i palla sobre una trama de fusta. Es força interessant la vista d'aquesta coberta des de l'interior. Les portes són laterals.

## Història

El poble té incoat expedient del conjunt històric artístic. 28-I-76/ 13-III-76; B.O.E nº 63.

## Referències

* 1 2 «Borda amb un accés». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 7 juny 2021].
# Bossa (desambiguació)

«Bossa» té aquests significats:
* Bossa. Utensili per transportar objectes.
** Bossa de mà
** Bossa de plàstic
** Bossa de paper
** Bossa d'aigua calenta
** Bossa de te
* Bossa d'aire (airbag), dispositiu de seguretat viària.
* Micologia:
** Bossa (bolet) (Clavariadelphus pistillaris)
** Bossa truncada (Clavaria truncata)
* Bossa o multiconjunt, generalització del concepte de conjunt.
* Toponímia: Platja d'en Bossa, una de les platges més llargues de l'illa d'Eivissa.
* Anatomia:
** Bossa amniòtica conté el fetus durant un embaràs.
** Bossa omental, cavitat del cos humà delimitada pels epiplons.
* Bossa nova, estil de música creat al Brasil.
* Militària:
** Sortints, re-entrants i bosses: és una part del camp de batalla que, després de projectar-se dins del territori enemic, ha quedat aïllada i envoltada
*** Bossa de Bielsa enfrontament bèl·lic entre abril i juny de 1938 a l'Alt Aragó durant la Guerra Civil Espanyola.
*** Bossa de Falaise, zona compresa entre les ciutats de Trun, Argentan, Vimoutiers i Chambois, prop de Falaise (França), en la que els aliats van provar d'encerclar i destruir al VII Armee i al V Panzerarmee durant la Batalla de Normandia, durant la II Guerra Mundial.
# Bob Cuspe - Nós Não Gostamos de Gente

Bob Cuspe - Nós Não Gostamos de Gente és una road movie, comèdia i fantasia animada per a adults brasilera realitzada en stop-motion, dirigida per César Cabral i estrenada el 2021.

## Sinopsi

La història està basada en el personatge del caricaturista paulista Angeli, Bob Cuspe. La pel·lícula mostra al personatge major, vivint en un món post-apocalíptic. En aquest món, on hi ha onades de petits Elton Johns que representen la música pop i ataquen als altres personatges. Bob Cuspe busca trobar Angeli en un purgatori que està dins del cap del creador.

## Repartiment

* Milhem Cortaz
* Paulo Miklos
* Grace Gianoukas
* Angeli
* Laerte Coutinho
* Hugo Possolo
* Beto Hora
* Carol Guaycuru

## Premi

Prix du long métrage Contrechamp al Festival de Cinema d'Animació d'Annecy en 2021.

## Referències

* ↑ 2021: Bob Spit: We Do Not Like People (Bob Cuspe: Nós Não Gostamos de Gente) a animacionparaadultos.es
* ↑ BOB CUSPE: NÓS NÃO GOSTAMOS DE GENTE, papodecinema.com.br
* ↑ BOB CUSPE, NÓS NÃO GOSTAMOS DE GENTE, Adoro Cinema, 29 de junho de 2022

## Enllaços externs

* Tràiler oficial a YouTube
# Bústia (desambiguació)

Una bústia és principalment la capsa allargada per rebre el correu: Bústia. Però també:
# Branca horitzontal

La branca horitzontal (RH, en anglès horizontal branch) és un estadi de l'evolució estel·lar que segueix immediatament al de branca de gegant vermella, en estrelles de massa similar a la del Sol. És, doncs, una de les fases tardanes de l'evolució estel·lar de les estrelles de massa intermèdia (0,5 M$_{Sol}$ < M < 9-10 M$_{Sol}$) i baixa metal·licitat. Aquesta fase rep aquest nom perquè les estrelles apareixen distribuïdes de manera quasi horitzontal en un diagrama de color-magnitud en el qual el color utilitzat és V-R o B-V i la magnitud V; per tant, són estrelles de magnitud visual quasi constant, però amb colors que poden variar des del blanc fins al vermell. Les estrelles de la branca horitzontal més calentes solen trobar-se a poca distància de la seqüència principal, mentre que les més fredes es troben prop de la branca de les gegants vermelles. La magnitud visual absoluta de les estrelles de la branca horitzontal sol estar entre 0,0 i 1,0; per tant, la seva lluminositat és d'aproximadament 50 vegades la del Sol.
Aquest període en la fase d'una estrella es correspon amb la combustió d'heli en el seu nucli i va precedit per la fase de gegant vermella (en què es crema hidrogen en una capa al voltant del nucli inert d'heli).
Algunes estrelles de la branca horitzontal són variables RR Lyrae, que es caracteritzen per tenir un període proper a un dia. Aquestes estrelles s'usen per a mesurar la distància a objectes en la Via Làctia i en galàxies properes.
Un tipus d'estrelles relacionades són aquelles que pertanyen a l'anomenat agrupament vermell, que són les relativament més joves de població I (estrelles d'alta metal·licitat), equivalents a les de branca horitzontal de població II (estrelles de baixa metal·licitat).

## Vegeu també

* Evolució estel·lar

## Referències

* ↑ Lee, Y.-W. i cols. 1990, ApJ 350, 155
# CENELEC

CENELEC (del francès Comité Européen de Normalisation Électrotechnique) és el comitè europeu de normalització electrotècnica i és el responsable de normalització a l'àmbit europeu dins l'àrea d'enginyeria elèctrica. Fou creada el 1973.
Els estats membres actuals són : Alemanya, Àustria, Bèlgica, Bulgària, Croàcia, Dinamarca, Eslovàquia, Eslovènia, Estònia, Espanya, Finlàndia, França, Grècia, Hongria, Irlanda, Islàndia, Itàlia, Letònia, Lituània, Luxemburg, Macedònia del Nord, Malta, Noruega, Països Baixos, Polònia, Portugal, República Txeca, Romania, Suècia, Suïssa, Turquia, Regne Unit i Xipre.

## Vegeu també

* ETSI (Institut Europeu de Normes de Telecomunicacions)
* UL (Organització de seguretat)
* CEN (Comitè Europeu d'Estandardització)
* Marca CE
* Marca ENEC
* FCC (Comissió Federal de Comunicacions)
* ANSI (Institut Nacional dels Estats Units d'Estàndards)
* TIA (Telecommunications Industry Association)
* FCC (Comissió Federal de Comunicacions)
* VDE (Associació d'Electrotècnica, Electrònica i Tecnologies de la Informació)
* UKAS (organització de certificació del Regne Unit)
* Marca CCC (organització de certificació de la Xina)

## Referències

* ↑ «CENELEC» (en anglès). [Consulta: 15 novembre 2016].
* ↑ «Membres CENELEC» (en anglès). [Consulta: 15 novembre 2016].
# CETME C2

El CETME C2 (també anomenat CETME CB64) és un subfusell dissenyat per la companyia Espanya CETME (Centro de Estudios Técnicos de Materiales Especiales, en català Centre d'Estudis Tècnics de Materials Especials) el 1960.

## Disseny

Aquesta arma té molts punts en comú amb el subfusell britànic Subfusell Sterling, i alguna similitud amb un altre subfusell britànic, el Subfusell Lanchaster.
El CETME C2 era un subfusell accionat per un sistema de forrellat obert, i operat per Blowback, que disparava munició de 9 x 19 mm Parabellum (en la seva versió per a exportació) o de 9 x 23 mm Largo (en la seva versió original i militar), alimentats des d'un carregador recte de 30 bales, o un de corbat de 32. Una de les seves majors característiques és que utilitza un pin per disparar que no és fix, que la majoria de subfusells de forrellat obert i retrocès no utilitzen, ja que, aquest utilitzen el sistema menys complex d'un pin fix. Aquest sistema és accionat per una palanca especial situada dintre del forrellat, i una vegada la bala és en posició de ser disparada, el pin es deixar anar, fent que la bala sigui disparada. Gràcies a aquest nou sistema de foc, el forrellat es pot quedar en la part posterior de l'arma una vegada s'hagi buidat en carregador. L'arma pot disparar en mode semiautomàtic o en automàtic, gràcies a un sistema automàtic de seguretat / foc situat al costat del gallet, que és accionat per una palanca.
Una de les seves principals característiques era el seu curt canó, que la feia molt apta per a combats a curta distància. Endemés, compta amb forats al voltant de tot el cos de l'arma per a reduir la fricció de l'arma en disparar, a pesar que s'embruten amb terra i altres materials fàcilment. Disposa d'una culata col·lapsable retràctil metàl·lica, que es pot col·lapsar, i així reduir la mida total del subfusell. El carregador és inserit en la part esquerra de l'arma, i els cartutxos són ejectats per la part dreta d'aquesta. L'arma està equipada amb unes mires de ferro fixes, adaptables a 50 i 100 metres.
Unes de les seves principals diferències amb el subfusell britànic Subfusell Sterling eren: l'empunyadura corbada i no recta, el punt on es col·locava el carregador (ja que aquest podia utilitzar carregadors rectes i corbats), i que el punt per amartellar l'arma disposava d'un protector perquè no s'encasquetés tan fàcilment.

## Referències

* ↑ «Subfusil CETME C2» (en castellà). [Consulta: 23 març 2019].
* ↑ «Empresa Nacional Santabarbara / CETME Model C2». [Consulta: 23 març 2019].
* ↑ «CETME C2» (en anglès), 27-10-2010. [Consulta: 23 març 2019].
# Brezovec

Brezovec és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1600.
# CEF

CEF té els següents significats:
* Club Espanyol de Foot-ball, nom històric del Reial Club Deportiu Espanyol de Barcelona
* Conferència episcopal de França, organisme que reuneix els bisbes de l'Església Catòlica de França
* Canadian Expeditionary Force, unitats militars del Canadà que participaren en la Primera Guerra Mundial
* Centre d'Étude de la Forêt, grup d'estudis d'ecologia forestal i gestió dels boscos del Canadà
* Confederació Espanyola de Fotografia, associació professional de fotografia d'Espanya
* Centre d'Estudis Financers, centre privat de formació en el camp de les finances d'Espanya
* Constructions Eléctriques de France, empresa constructora de locomotores de França
* Comissió Executiva Federal, direcció federal del Partit Socialista Obrer Espanyol
* Comissió Executiva de Federació, òrgan de govern territorial de la Joventut Socialista de Catalunya
* Marc europeu comú de referència per a les llengües (del seu nom en anglès Common European Framework), estàndard europeu per als nivells de coneixements de les llengües
* CEF també és el codi UCI del Nankang-Fondriest, equip ciclista d'Itàlia
# CECA

CECA té els següents significats:
* Economia: CECA és l'acrònim de Comunitat Europea del Carbó i de l'Acer.
* Economia: CECA és l'acrònim en espanyol de Confederació Espanyola de Caixes d'Estalvis (Confederación Española de Cajas de Ahorros).
# CEAR Independiente del Valle

El Club Especializado de Alto Rendimiento Independiente del Valle, conegut com a Independiente del Valle, és un club esportiu equatorià de la ciutat de Sangolquí. Va ser fundat l'1 de març de 1958 amb el nom de Club Social y Deportivo Independiente José Terán.
La seva disciplina principal és el futbol en el qual va debutar a la Segona Categoria de Pichincha el 1979, aconseguint l'ascens a la Serie B de l'Equador el 2007 i a la Serie A el 2009. El 2013 van ser subcampions de la Serie A i el 2016 van arribar a la final de la Copa Libertadores després de derrotar a River Plate, Pumas de la UNAM i Boca Juniors.
El club juga els seus partits de local a l'Estadi Municipal General Rumiñahui.

## Referències

* ↑ «Independiente del Valle - Información del Club». Federación Ecuatoriana de Fútbol. Arxivat de l'original el 2017-05-09. [Consulta: 9 febrer 2019].
* ↑ «El camino de Independiente del Valle a la final de Copa Libertadores» (en castellà). El Universo, 14-07-2016. [Consulta: 9 febrer 2019].
* ↑ «Copa Libertadores: Independiente del Valle hace historia en La Bombonera» (en castellà). Marca, 15-07-2016. [Consulta: 9 febrer 2019].
# Serhí Ribalka

Serhí Ribalka (ucraïnès: Сергій Олександрович Рибалка, nascut l'1 d'abril de 1990 a Yamne, Sumy Oblast, SSR d'Ucraïna) és un futbolista professional ucraïnès que juga com a migcampista pel FC Dinamo de Kíev en la lliga ucraïnesa de futbol.

## Carrera

Després d'acabar com el màxim golejador de la història de l'Arsenal Kharkiv, en marcar 20 gols i superant a Yuriy Martiniuk que en va fer 19, Rybalka va captar l'interès de molts clubs, inclosos els del club de la lliga israeliana de futbol Maccabi Haifa FC que el va veure com un juvenil amb molt talent i perspectiva. No obstant això, va optar per anar al Dynamo Kyiv.

### Dynamo Kyiv

El 16 de setembre de 2015, Rybalka va fer el seu debut en la Lliga de Campions de la UEFA en un 2-2 contra l'equip portuguès FC Porto en la fase de grups, va assistir al segon gol del Dynamo marcat per Vitaliy Buyalskyi al minut 89 que va fer empatar el Dynamo.

## Honors

Dynamo Kyiv
* Lliga ucraïnesa de futbol: 2014–15, 2015-16 en la lliga ucraïnesa de futbol2015–16
* Copa d'Ucraïna: 2014–15
Altres
* 2009 UEFA European Under-19 Football Championship: Campió
* Druha Liha B màxim golejador

## Referències

* ↑ «29-07-2008 13:59 - "Динамо" укрепилось 18-летним хавбеком "Арсенала"- UA-Football». Arxivat de l'original el 2012-07-29. [Consulta: 3 juliol 2016].
* ↑ Сергей Рыбалка подписал контракт с "Динамо" 19 juliol 2008

## Enllaços externs

* Profile at Official Site FFU (anglès)
# Dipòsit

«Dipòsit» té aquests significats:
* Dipòsit o Depòsit, lloc tancat on s'acumulen o emmagatzemen materials, líquids o substàncies. Dipòsit, lloc on es desen objectes
* Dipòsit de documents o Biblioteca digital
* Sitja, dipòsit per a desar-hi cereals o grans
* Aljub, dipòsit d'obra per a guardar aigua potable
* dipòsit de combustible contenidor segur per a líquids inflamables
    Categoria principal: Recipients
    Categoria principal: Envasos
    Categoria principal: Arxius
* Dipòsit bancari, acumulació de diners en una banca per part d'un client
* Dipòsit legal, lloc on es registren i acumulen les obres impreses i audiovisuals de manera oficial
* Dipòsit d'expansió, element utilitzat en circuits de calefacció
* Dipòsit de llavors, lloc per a emmagatzemar llavors com un recurs de reserva genètica o alimentària
* Dipòsit d'instruments, acte pel qual un estat lliura el document acreditatiu de la seva voluntat de considerar-se vinculat a un tractat internacional a l'òrgan d'un altra organització internacional designats com a dipositaris
# Nannobrachium bristori

Nannobrachium bristori és una espècie de peix de la família dels mictòfids i de l'ordre dels mictofiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 14,2 cm de longitud total.
* Nombre de vèrtebres: 36-38.

## Hàbitat

És un peix marí i d'aigües profundes que es troba a 100-1.000 m de fondària durant la nit i entre 640-900 m durant el dia.

## Distribució geogràfica

Es troba a les aigües tropicals i subtropicals del Pacífic nord.

## Referències

* ↑ Günther A., 1887. Report on the deep-sea fishes collected by H. M. S. Challenger during the years 1873-1876. Rep. Sci. Res. Voy. H.M.S. Challenger v. 22 (pt 57). i-lxv + 1-268.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Zahuranec, B. J., 2000: Zoogeography and systematics of the lanternfishes of the genus Nannobrachium (Myctohpidae: Lampanyctini). Smithsonian Contributions to Zoology. Núm. 607: i-iii + 1-69.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Mundy, B.C., 2005. Checklist of the fishes of the Hawaiian Archipelago. Bishop Museum Bulletins in Zoology. Bishop Mus. Bull. Zool. (6):1-704.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hulley, P.A., 1984. Myctophidae. p. 429-483. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.). Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París, França. Vol. 1.
* Hulley, P.A., 1990. Myctophidae. p. 398-467. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI; París; i UNESCO, París. Vol. 1.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Paxton, J.R., 1979. Nominal genera and species of lanternfishes (Family Myctophidae). Contrib. Sci. Natur. Hist. Mus. Los Angeles County, 322:1-28.
* Paxton, J.R. i P.A. Hulley, 1999. Myctophidae. Lanternfishes. p. 1957-1964. A K.E. Carpenter i V.H. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the WCP. Vol. 3. Batoid fishes, chimaeras and bony fishes part 1 (Elopidae to Linophrynidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB