OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Skol An Emsav

Skol An Emsav (Escola del Moviment) és un organisme de formació d'adults que dispensa classes nocturnes sobre bretó i història de Bretanya, principalment a Rennes i al Bro Roazhon. Léna Louarn dirigeix des de fa vint anys el centre d'ensenyament per a adults, però abans de 1981 era un moviment cultural força actiu a les viles bretones.

## Moviment cultural

Aparegué com la branca cultural d'Emsav Ar Bobl Vrezhon, aparell polític actualment desaparegut, que va respondre a l'expulsió de Youenn Olier i Pol Kalvez d'Emsav ar Stad Brezhon (ESB), per a crear una altra estructura força més vital, Skol An Emsav.
Pol Kalvez, Youenn Olier i Tangi Louarn, fundaren aquesta organització el 1970 de la que Imbourc'h en serà publicació oficiosa, però en la que aviat s'enfrontaren les dues generacions, una nacionalista i catòlica, que propugna clarament la necessitat de fornir l'escola per tal de formar una elit bretonòfona, i el sector més jove, amb Herbé Latimier, que s'inclina per unir-se al poble (donaren suport la vaga del Joint Français a Saint-Brieuc), orientada a l'esquerra, que rebutja l'herència cristiana (vegeu la revista satírica Yod Kerc'h) i defensa un bretó més popular i viu.
Des del 1968 va optar per la línia populista (per oposició a l'elitista de Gwalarn i Saded). Després del Congrés de Gwengamp 1972 de Skol an Emsav, Pol Kalvez va perdre la presidència i Youenn Olier se'n va distanciar.
Durant els anys 70 els militants de Skol an Emsav crearen "Gouel Ar Brezhoneg" en territori bretonòfon amb pocs recursos iintentant copiar l'Eistezvod del País de Gal·les, però l'experiment es va aturar el 1985.
El 1976 es crearen les escoles Diwan gràcies a un treball de preparació de membres de SAE, inspirades en les ikastoles basques i les yisgolion meithin gal·leses.
Bremañ és un mensual d'informacions generals en llengua bretona, creada el 1981 per Skol an Emsav, i després de molts anys gaudeix d'una estructura independent. Stourm ar Brezhoneg és una associació de dissidents de Skol An Emsav.

## Actualment

Skol An Emsav, amb base a Rennes, esdevingué després dels anys 1980 un organisme de formació que proposa cursos nocturns i estades lingüístiques.

## Vegeu també

* Bremañ

## Enllaços externs

* Web de Skol an Emsav Arxivat 2013-06-21 a Wayback Machine.
# Squalidus japonicus

Squalidus japonicus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D.E., 1990. A working list of fishes of the world. Copies available from D.E. McAllister, Canadian Museum of Nature, P.O. Box 3443, Ottawa, Ontario K1P 6P4, Canadà. 2661 p. plus 1270 p. Index
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Anastasija Grigorjeva

Anastasija Grigorjeva (Daugavpils, 12 de maig de 1990) és una lluitadora de lluita lliure esportiva letona.

## Trajectòria esportiva

L'any 2003 va començar a entrenar en lluita lliure, després que s'hagués dedicat anteriorment al judo. Ja de ben jove va obtenir grans èxits: el segon lloc en el Campionat d'Europa cadet de 2007, el primer lloc al Campionat d'Europa júnior de 2008, el segon lloc al Campionat del Món i d'Europa júnior de 2009. Més endavant, va guanyar la medalla d'or al Campionat d'Europa de lluita de 2010 en la modalitat de lluita lliure femenina -55 kg. També va guanyar la d'argent al campionat de 2012, aquella vegada, en la modalitat de lluita lliure femenina -59 kg. A partir de 2012 estudià a la Universitat de Daugavpils.
El maig de 2012 va passar a la final de les competicions d'accés als Jocs Olímpics d'Estiu de 2012 a Londres, en les que va obtenir la classificació necessària per competir-hi en la categoria de pes de fins a 63 kg. En aquells Jocs, va sortir a la segona ronda i va aconseguir el novè lloc. El 2013 va guanyar per segona vegada el títol de campiona d'Europa, aquesta vegada en la categoria de pes de fins a 63 kg. Després dels Jocs Olímpics es va iniciar amb èxit en tornejos. Va guanyar totes les competicions internacionals possibles, 16 victòries consecutives i la tercera etapa més llarg de victòries a la història dels lluitadors d'elit de la FILA. L'any 2013 va ser escollida la millor esportista de l'any de Letònia. El març de 2014 es va classificar en el primer lloc del rànquing mundial, i a l'abril va guanyar la seva tercera medalla d'or en el Campionat d'Europa. Aquell mateix any 2014 va aconseguir la medalla de bronze en el Campionat del Món de lluita i va tornar a ser escollida com a millor esportista de Letònia.

## Palmarès

| Campionat | 2006 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Jocs Olímpics | | | | | | 9 |
| Campionat del Món | | | 21 | | 15 | |
| Campionat d'Europa | | | 8 | | | |
| Campionat del Món júnior | | 5 | | 15 | | |
| Campionat d'Europa júnior | | | | | | |
| Campionat d'Europa cadet | 15 | | | | | |

## Referències

* 1 2 Vāvere, Vija «Nesavaldītā spītniece» (en letó). SestDiena, 27-07-2012, pàg. 28.—31. lpp.
* ↑ «Laimes mātes pieskāriens» (en letó). Sporto.lv. Arxivat de l'original el 2010-09-09. [Consulta: 26 agost 2012].
* ↑ «Grigorjeva izcīna ceļazīmi uz Londonas olimpiskajām spēlēm» (en letó). Sportacentrs.com, 06-05-2012. [Consulta: 6 maig 2012].
* ↑ «Grigorjevai trešā garākā uzvaru sērija starp FILA elites cīkstoņiem» (en letó). Sportacentrs.com, 28-11-2013. [Consulta: 28 novembre 2013].
* ↑ «Grigorjeva - pasaules ranga 1.numurs» (en letó). Sportacentrs.com. [Consulta: 4 abril 2014].
* ↑ «Grigorjeva - trīskārtējā Eiropas čempione» (en letó). Sportacentrs.com, 04-04-2014. [Consulta: 4 abril 2014].
# MoinMoin

MoinMoin és un programari de wikis implementat en Python, inicialment basat en el programari PikiPiki. El seu nom ve de la salutació frisona "Moin", repedita com a "WikiWiki". El codi font de MoinMoin està llicenciat sota la GNU General Public License v2, o (a elecció de l'usuari) qualsevol versió posterior (excepte alguns mòduls amb altres llicències de programari lliure compatibles amb la GPL).
Diverses organitzacions utilitzen MoinMoin per als seus wikis públics, incloent projectes importants de programari lliure com ara Ubuntu, Apache, Debian i FreeBSD.

## Referències

* ↑ «GPL». MoinMoin, 12-05-2011. [Consulta: 30 octubre 2013].
* ↑ «Other sites using the MoinMoin wiki engine». [Consulta: 30 octubre 2013].
* ↑ «MoinMoin wikis around the globe». [Consulta: 30 octubre 2013].
* ↑ «Community Ubuntu Documentation». [Consulta: 30 octubre 2013].
* ↑ «Apache General Wiki». [Consulta: 30 octubre 2013].
* ↑ «Debian Wiki». [Consulta: 30 octubre 2013].
* ↑ «FreeBSD Wiki». [Consulta: 30 octubre 2013].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial
* WikiMatrix: MoinMoin Features
# Kaspar Maria von Sternberg

Kaspar Maria von Sternberg (també: Caspar Maria, Comte Sternberg, en alemany: Kaspar Maria Graf Sternberg, en txec: hrabě Kašpar Maria Šternberk), 6 de gener de 1761 a Praga – 20 de desembre de 1838 a Březina, va ser un botànic i clergue de Bohèmia.
Va ser el creador del Museu Nacional Bohemi a Praga i és considerat com el fundador de la paleobotànica moderna.
Va estudiar a Roma i a Pisa, el 1785, Sternberg es va ordenar diaca a Ratisbona, també es va afilira a una logia de la masoneria anomenada Die Wachsenden zu den Drei Schlüsseln. L'any 1795, va esdevenir un dels primers membres de l'Associació de Botànics de Ratisbona
L'any 1805, Klaus von Sternberg es va traslladar a París, en representació oficial del clergat en la coronació de Napoleó I com Emperador dels Francesos. Va tenir l'oportunitat de conèixer nombrosos científics a parís com per exemple, Alexander von Humboldt, el Marquès de Laplace, Georges Cuvier i el botànic Bartolomeu de Faujas de St. Fond. Va ser aquest darrer qui li aconsellà que es dediqués a la paleobotànica.
En botànica primer va estudiar la flora local dels Alps, Tirol i Caríntia, publicant diversos estudis sobre la família saxifragàcia i de diverses espècies de Ranunculus.
En paleobotànica va ser el primer a establir associació de les plantes fòssils a diversos ambients sedimentaris i en demostrar les similituds ecològiques i botàniques entre les plantes fòssils i les plantes actuals del mateix ambient.
Entre les seves 70 obres publicades la de més impacte va ser Versuch einer geognostisch-botanischen Darstellung der Flora der Vorwelt (Estudi d'una Associació Geobotànica de Flora Prehistòrica)

## Obres

* "Reise in die Rhetischen Alpen...Nürnberg", Sternberg, 1806
* "Revisio Saxifragarum", Sternberg, 1810
* "Versuch einer Geognostisch-Botanischen Darstellung der Flora der Vorwelt", Sternberg, [primera publicació el 31 de desembre de 1820] 1825-1838
* Sternbergita, és un mineral anomenat així honor seu.

## Referències

* «Detall de l'autor» (HTML) (en anglès). Índex Internacional de Noms de Plantes. International Organization for Plant Information (IOPI).
* Projecte Sternberg (Universitat de Viena)
* Base de dades de la Universitat Harvard

### Bibliografia

* Kaspar Sternberg, Versuch einer geognostisch-botanischen Darstellung der Flora der Vorwelt (1820-1838)
* Claudia Schweizer, Johann Wolfgang von Goethe und Kaspar Maria von Sternberg, Münster 2004, ISBN 3-8258-7579-2

## Enllaços externs

* Science History of Palaeobotany and Renowned Palaeobotanists
* ↑ Es poden consultar els tàxons descrits per aquest autor a International Plant Names Index (anglès)
# Ruth Lichterman Teitelbaum

Ruth Lichterman Teitelbaum (1924 - 1986, Dallas, Estats Units) va ser una de les sis programadores originals de la màquina ENIAC.

## Biografia

Ruth Lichterman va néixer l'any 1924. Va cursar els seus estudis al Hunter Collage, i es va graduar amb llicenciatura de matemàtiques. Va ser contractada per l'escola d'enginyeria de la Universitat de Pensilvània per calcular trajectòries balístiques. A causa de la Segona Guerra Mundial, un grup de 80 dones es van reunir i van treballar manualment calculant aquest tipus de trajectories. Aquestes dones eren anomenades "ordinadors". Al 1945, l'exèrcit dels Estats Units va decidir fer un projecte experimental: el primer ordinador digital i sis d'aquestes dones van ser seleccionades per ser les primeres programadores, entre elles hi havia la Ruth. Va ser seleccionada com una de les primeres programadores per a la màquina ENIAC juntament amb Betty Snyder Holberton, Jean Jennings Bartik, Kathleen McNulty Mauchly Antonelli, Ruth Lichterman Teitelbaum i Frances Bilas Spence.
L'any 1997 el seu nom i el de les seves cinc companyes, va ser inclòs en el Women in Technology International Hall of Fame, juntament amb pel seu treball en la programació oficinal de l'ENIAC.
Ruth Lichterman Taitelbaum va morir a Dallas el 1986.

## Referències

* ↑ «Ruth Teitelbaum - ETHW». ethw.org. [Consulta: 29 novembre 2016].
* ↑ «The WITI Hall of Fame».

## Enllaços externs

* Women Proto - Programmers Get Their Just Reward
* The World's First Programmers, the Women of the ENIAC, to come to NYC
* ENIAC Programmers Project - Honoring Computer Pioneers and Preserving Their Stories Arxivat 2009-01-23 a Wayback Machine.
# Niagala

Niagala fou un regne del Mali al sud del Khasso, a l'oest del Logo i Natiaga i a l'est del riu Falémé.
El regne es va posar sota protectorat de França per un tractat signat a Sadiola (a Niagala a uns 70 km al sud-oest de Kayes) el 13 de novembre de 1881. Al mateix temps també es va posar sota protectorat el país de Sirimana. Després de la derrota de Mahmadou Lamine el 1886 el capità francès Oberdorf van recórrer les vall de l'alt Gàmbia i l'alt Falémé i les terres entre el Falémé i el Bafing aixecant mapes i inspeccionant la zona; el capità Fortin va fer el mateix a les regions del Nieri i del Ferlo. Les dues columnes van tornar al seu campament de sortida el 23 de gener de 1887 cremant durant la tornada el poble hostil de Balégui, i sotmetent efectivament el país de Niagala a França.

## Referències

* Histoire de la conquête du Soudan français (1878-1899) pel Tinent Gatelet
# Suså

El Suså és un riu danès de l'illa de Sjælland. Oficialment neix a la zona boscosa de Tingerup Tykke, prop de Rønnede. Després del naixement descriu un arc cap al nord-oest i passa per Haslev, Ringsted i Sorø i finalment gira cap al sud travessa el llac Tystrup i continua vers a la seva desembocadura prop de Næstved, a la badia de Karrebæksminde. Durant els seus 83 km discorre pel territori dels municipis de Næstved, Faxe i Ringsted desembocant a la ciutat de Næstved.
És el cinquè riu del país per longitud i el rierol més llarg de l'illa de Selàndia.

## Referències

* ↑ Cushing, Colbert E.; Cummins, Kenneth W.; Minshall, G. Wayne. River and Stream Ecosystems of the World: With a New Introduction (en anglès). University of California Press, 2006-02-06. ISBN 978-0-520-24567-9.
* ↑ «Susåen» (en danès). [Consulta: 8 gener 2023].
* ↑ «13 vidunderlige søer og vandløb i Danmark - Danmarks Naturfredningsforening» (en danès). [Consulta: 8 gener 2023].
# Colibrí amazília de capell blau

El colibrí amazília de capell blau (Amazilia cyanifrons) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita boscos oberts del nord i est de Colòmbia.

## Taxonomia

S'ha considerat coespecífica amb el colibrí amazília de Guanacaste, tàxon controvertit, conegut a partir d'un únic exemplar trobat al Volcà de Miravalles, a Guanacaste, en Costa Rica, en 1895 i possiblement extint. En principi va ser considerat una subespècie del colibrí amazília de capell blau, com Amazilia cyanifrons alfaroana (Underwood, 1896), o encara con un híbrid. Actualment ha estat considerat una espècie diferent.

## Referències

* ↑ GM. Kirwan i NJ Collar. (2016). The 'foremost ornithological mystery of Costa Rica': Amazilia alfaroana Underwood, 1896. Zootaxa. 4189.2.2.
# Colorado City

«Colorado City» té aquests significats:
* Colorado City, un poble de l'estat d'Arizona als Estats Units
* Colorado City, una concentració de població designada pel cens de l'estat de Colorado als Estats Units
* Colorado City, una ciutat de l'estat de Texas als Estats Units
# Colorado City (Colorado)

Colorado City és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Colorado. Segons el cens del 2000 tenia 2.018 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Colorado City tenia 2.018 habitants, 760 habitatges, i 582 famílies. La densitat de població era de 22,6 habitants per km².
Dels 760 habitatges en un 36,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 64,7% hi vivien parelles casades, en un 8,7% dones solteres, i en un 23,4% no eren unitats familiars. En el 18,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,9% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 26,8% entre 25 i 44, un 25,4% de 45 a 60 i un 12% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.331 $ i la renda mediana per família de 44.758 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.396 $ mentre que les dones 21.000 $. La renda per capita de la població era de 17.247 $. Entorn del 5,7% de les famílies i el 8,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Colorado City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Colorado City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Combustible per a falles

Combustible per a falles és un llibre de Joan Fuster i Ortells publicat el 1967. És un recull de textos realitzats per a diferents llibrets de falla fins als anys 60. La intenció dels editors en publicar aquell recull de textos era el de fer una reflexió pública sobre els canvis i derivacions que la festa fallera estava experimentant en els anys 1960.
Al llibre, Fuster intentava refer la connexió entre l'alta cultura i la cultura popular valenciana. Tanmateix, l'ortodòxia fallera (aleshores la Junta Central Fallera estava controlada pel franquisme) va donar-li una molt mala acollida al llibre.

## Referències

* ↑ Combustible per a falles article de Ferran Casas a Ara.cat del 4 de febrer de 2014
* ↑ «Joan Fuster fa pensable el país, que és el pas previ a fer-lo possible» Arxivat 2014-11-29 a Wayback Machine. entrevista a Antoni Furió publicada a El Temps el 28 de febrer de 2010
* 1 2 Número 17. Març 1971 de la Revista Gorg. Pag. 19-21
* 1 2 Les falles silenciades reportatge a El País del 14 de març de 2012
# Col·lènquima

El col·lènquima és un teixit de sosteniment present en plantes joves i herbàcies. Aquesta paraula deriva del mot grec κóλλα, que significa "cola" (d'enganxar), i es refereix a l'aspecte gruixut i brillant de les parets en els teixits frescos. Els teixits col·lènquimàtics estan formats per cèl·lules allargades amb parets engrossides de forma desigual. Proporcionen suport estructural, en particular en el creixement de brots i fulles. El teixit col·lenquimàtic compon, per exemple, els filaments resistents de les tiges d'api. El seu creixement es veu fortament afectat per la tensió mecànica a la planta. Les parets de col·lènquima de les plantes que són sacsejades (per imitar l'efecte del vent, etc.), poden ser entre un 40% i fins a un 100% més gruixudes que les d'aquelles que no pateixen sacseig. La paret està constituïda per cel·lulosa i pectina.

## Tipus de col·lènquima

Hi ha tres tipus principals de col·lènquima:
* Col·lènquima angular (engrossit en els punts de contacte intercel·lular)
* Col·lènquima tangencial (cèl·lules disposades en files ordenades i engrossides a la cara tangencial de la paret cel·lular)Secció d'una tija quadrangular de Lamium amb els angles reforçats per cordons col·lenquímàtics (de color blau fosc).
* Col·lènquima llacunar (tenen espai intercel·lular i engrossiment proximal cap a l'espai intercel·lular)
Les cèl·lules col·lenquimàtiques es troben més freqüentment adjacents a l'exterior dels teixits de creixement, al càmbium vascular.

## Referències

* ↑ «col·lènquima | enciclopèdia.cat». [Consulta: 10 desembre 2018].
* ↑ Leroux O. 2012. Collenchyma: a versatile mechanical tissue with dynamic cell walls. Annals of Botany 110 (6): 1083-98.
* ↑ Valla, Juan J. Botánica. Morfología de las plantas superiores.. 1a ed. 20a reimp.. Buenos Aires: Hemisferio sur, 2007, p. 352. ISBN 950-504-378-3.
# Col·lut

Col·lut (Coluthus, Κόλουθος) fou un dels darrers poetes èpics grecs nascut a Licòpolis (Egipte). Va viure al segle vi i va tenir èxit sota l'imperi d'Anastasi I Dicor.
Va escriure poemes laudatoris (ἐγκώμια δι᾽ ἐπῶν, encomia di epon), un poema heroic en sis llibres titulat Καλυδονικά (Kalydonica), i un altre titulat Περσικά (Persica) totes obres perdudes. De les seves obres només es conserva El rapte d'Helena (Ἐλένης ἁρπαγή) en 392 hexàmetres al qual imita amb poc èxit l'estil d'Homer.

## Referències

* ↑ Smith, William; Smith, Philip. «Coluthus». A: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). vol. 1. Boston: Walton and Maberly, 1870, p. 815.
# Col·làtia

Col·làtia (en llatí Collatia, en grec antic Κολλατία) va ser una antiga ciutat del Laci situada a unes 10 milles a l'est de Roma entre Gabii i el riu Annio.
Segons Virgili era una colònia de la ciutat d'Alba Longa, cosa que també diu Dionís d'Halicarnàs. En canvi Titus Livi diu que era una ciutat sabina abans de la seva conquesta pels romans, quan la ciutat apareix per primera vegada a la història durant el regnat de Tarquini Prisc, que la va posar sota domini romà. Tarquini Prisc va aconseguir la seva total rendició (deditio) i hi va instal·lar una guarnició. Va nomenar governador al seu nebot Egeri, i des de llavors va ser conegut amb el cognomen de Col·latí (Collatinus), que va transmetre als seus descendents. Luci Tarquini Col·latí, el marit de Lucrècia, vivia a Col·làtia quan Tarquini el Superb assetjava Ardea, després dels fets luctuosos que van portar al desterrament dels Tarquinis.
La ciutat va decaure, i en temps de Ciceró havia perdut molta població. Estrabó diu que era només un poblet petit, i Plini el Vell l'anomena en una llista d'antics pobles del Laci que en el seu temps ja no existien.
La ciutat ja no es menciona més, però el nom va perviure gràcies a la Via Collatina Antica, una via romana que s'havia construït per anar de Roma a aquesta ciutat.

## Referències

* ↑ Virgili. Eneida, VI, 774
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, I, 38
* ↑ Ciceró. De Lege Agraria contra Rullum I-III, II, 3, 5
* ↑ Estrabó. Geografia, V, 230
* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, III, 5
* ↑ Smith, William (ed.). «Collatia». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 11 juliol 2022].
# Mário de Araújo Cabral

Mário Veloso de Araújo Cabral (Cedofeita, Porto, Portugal, 15 de gener de 1934 - 17 d'agost de 2020) fou un pilot de curses automobilístiques portuguès que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.

## Trajectòria

Va debutar a la setena cursa de la temporada 1959 (la desena temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el 23 d'agost del 1959 el GP de Portugal al Circuit de Monsanto.
Mario de Araujo Cabral va participar en un total de cinc proves puntuables pel campionat de la F1, disputades en quatre temporades diferents (1959 - 1960 i 1963 - 1964), aconseguint com a millor resultat un desè lloc en una cursa i no assolí cap punt pel campionat del món de pilots.

## Resultats

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Posició | Punts |
| 1959 | Scuderia Centro Sud | Cooper | Maserati | MON | 500 | HOL | FRA | GBR | ALE | POR 10 | ITA | USA | | - | 0 |
| 1960 | Scuderia Centro Sud | Cooper | Maserati | ARG | MON | 500 | HOL | BEL | FRA | GBR | POR Ret | ITA | USA | - | 0 |
| 1963 | Scuderia Centro Sud | Cooper | Climax | MON | BEL | HOL | FRA | GBR | ALE Ret | ITA NVS | USA | MEX | SUD | - | 0 |
| 1964 | Derrington-Francis Racing Team | Derrington-Francis | ATS | MON | HOL | BEL | FRA | GBR | ALE | AUT | ITA Ret | USA | MEX | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

## Referències

* ↑ «Morreu Nicha Cabral, o primeiro português da fórmula 1 - DN» (en portuguès). [Consulta: 20 agost 2020].
* ↑ Small, Steve. The Guinness Complete Grand Prix Who's Who. Guinness, 1994, p. 89. ISBN 0851127029.