OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Adriana Delgado i Herreros

Adriana Delgado i Herreros (el Pont de Vilomara, 1978) és una periodista i política catalana, exdiputada al Parlament de Catalunya i actualment alcaldessa de Sant Vicenç de Castellet per ERC.
Llicenciada en periodisme, Deglado ha treballat en diversos mitjans, incloent-hi Regió 7, Avui, La Vanguardia i COM Ràdio. Des del 2011, és regidora i portaveu per Esquerra Republicana de Catalunya a Sant Vicenç de Castellet. Delgado va presidir el Consell Comarcal del Bages entre el 2011 i el 2013, a més de l'Associació de Periodistes de la Catalunya Central. Va ocupar el número 36 a la llista de Junts pel Sí per Barcelona, i va entrar al Parlament després de Muriel Casals.
A les eleccions al Parlament de Catalunya de 2017 fou escollida com a diputada amb la llista d'Esquerra Republicana de Catalunya-Catalunya Sí.
El 6 de juny del 2018 va ser escollida com a secretària quarta de la Mesa del Parlament en substitució d'Alba Vergés. Ocupà el càrrec fins al 26 de novembre de 2019.
El 2021 no es va tornar a presentar a les eleccions al Parlament.

## Referències

* 1 2 «Adriana Delgado substituirà Muriel Casals al Parlament». Diari de Vilanova, 15-02-2016. Arxivat de l'original el 11 de setembre 2017. [Consulta: 10 setembre 2017].
* ↑ «I. Sra. Adriana Delgado i Herreros». Parlament de Catalunya. [Consulta: 10 setembre 2017].
* ↑ «Adriana Delgado s'estrena com a diputada de JxS al Parlament», 29-02-2016.
* ↑ «Composició del Parlament - Resultats provisionals - Eleccions al Parlament de Catalunya 2017». Arxivat de l'original el 2017-12-22. [Consulta: 22 desembre 2017].
* ↑ «El ple escull Adriana Delgado secretària quarta de la Mesa en substitució d'Alba Vergés». regio7.cat, 06-06-2018 [Consulta: 12 juny 2018].
* ↑ Alemany, Jordi «Un mínim de 18 diputats no repetiran escó». El Punt Avui, 25-12-2020, p. 12.
# Programador

Un programador és aquella persona que es dedica a programar programari pels ordinadors. Un programador ho pot ser per afició o com a professió. No s'ha de confondre un programador amb un desenvolupador de programari, que no necessàriament programa.
Ada Lovelace va ser la primera persona de la història en crear el concepte de programari i desenvolupar-ne un, establir-ne les bases (incloent les crides amb el símbol &, les iteracions, els missatges d'error, etc.), el mètode de targetes perforades (sistema binari, de forat o no forat, zero o u) com les de Jacquard, i els usos que podria tenir un ordinador, no només dedicat al càlcul numèric per a usos matemàtics sinó que també podria fer imatges i sons, i per exemple compondre i reproduir música per mitjà de programari.
# Asdod

Asdod (hebreu: אשדוד, Aixdod‎) és la cinquena ciutat més gran d'Israel, amb una població d'uns 210.000 habitants. El port d'Asdod és el més gran del país, pel qual entren en 60% de les importacions.

## Història
### Història antiga

Asdod va pertànyer als cananeus, que la van perdre després del 1200 aC i va passar als filisteus, sota els quals fou una de les cinc ciutats de la seva Pentàpolis, disputada per la tribu de Judà. Segons la Bíblia, l'Arca de l'Aliança va ser portada a aquesta ciutat via Ascaló pels filisteus, que l'havien robada als israelites, i la van col·locar al temple del déu Dagon.
Fou ocupada pel general Tartan al servei de Senaquerib d'Assíria el 713 aC. Segons Heròdot va patir un setge de 29 anys per part del faraó Psametic. Va pertànyer després a perses, macedonis i selèucides. Judes Macabeu i el seu gernà Jonatan se'n va apoderar. Sota domini romà fou restaurada per Gabinius. August la va donar a Salomé.

### Història contemporània

Durant la Guerra araboisraeliana de 1948, les tropes egípcies van aconseguir avançar fins al poblat àrab d'Isdud, predecessor de l'Asdod actual, fins que s'hi rendiren el 28 d'octubre de 1948 i tots els habitants de la ciutat van ser expulsats juntament amb els soldats egipcis.
La ciutat moderna fou fundada el 1956 com a camp de refugiats per 22 famílies del Marroc i posteriorment s'hi van sumar algunes famílies d'Egipte. A partir d'abril de 1961 es decidí de construir-hi un port, i així aconseguí l'estatus de "ciutat a desenvolupar". L'objectiu d'aquest port, inaugurat el novembre de 1963 i que entrà en funcionament el novembre de 1965, era substituir el de la conflictiva Jafa. Actualment és el segon port de mercaderies més important del país després del de Haifa. A partir de 1991 va arribar a Asdod una onada migratòria de jueus de l'URSS.
L'economia de la ciutat es basa en la producció energètica, el refinat de petroli, la indústria petroquímica, la fabricació d'automòbils i el poliment de diamants. També s'hi troba l'empresa Elta, del sector aeronàutic.

## Alcaldes

* Robert Hayim, líder de la ciutat fins que se celebraren les primeres eleccions el 1961.
* Avner Garin (1963-1969)
* Zvi Zilker (1969-1983)
* Arye Azulay (1983-1989)
* Zvi Zilker (1989-)

## Ciutats agermanades

* Districte de Spandau a Berlín (Alemanya)

## Vegeu també

* Centre Mèdic Assuta Asdod

## Referències

* ↑ Table 3 - Population of Localities Numbering Above 1,000 Residents and Other Rural Population Oficina Central d'Estadística d'Israel. [Consulta: 5 juny 2010]
# Karel Appel

Karel Appel (Amsterdam, 25 d'abril de 1921 - Zúric, 3 de maig de 2006) o Christiaan Karel Appel va ser un pintor i escultor neerlandès, membre fundador del moviment artístic Cobra.
Fill d'un perruquer, Appel va cursar estudis en la Rijksakademie van Beeldende Kunsten (Acadèmia de Belles Arts) d'Amsterdam entre 1940 i 1943 a pesar de la resistència dels seus pares. Allí va conèixer Guillaume Corneille i Constant. La seva primera exposició data de 1946 i va ser a Groninga, seguida d'una altra a Amsterdam. Entre les seves influències estan Pablo Picasso, Henri Matisse i Jean Dubuffet. S'uneix al Nederlandse Experimentele Groep al costat de Guillaume Corneille i Constant i amb qui funda posteriorment el moviment COBRA el «1948», juntament amb Asger Jorn, Jan Nieuwenhuys i Christian Dotremont.
El 1949 un mural seu en la cafeteria de l'Ajuntament d'Amsterdam va causar una forta controvèrsia i va ser cobert per deu anys. En conseqüència Appel parteix el 1950 a París i desenvolupa la seva reputació internacional amb viatges a Mèxic, els Estats Units, Brasil i Iugoslàvia, i compartia la seva residència entre Nova York i Florència. El mateix any el seu amic i company de Cobra, l'escriptor i pintor belga Hugo Claus va crear una sèrie de poemes per a il·lustrar el recull De blijde en onvoorziene week, editat a París.
Appel està classificat com pintor expressionista de la segona meitat del segle xx. La seva obra si bé s'acosta a l'abstracció, sempre conté temes recognoscibles (persones, animals, paisatges). Durant el seu període amb COBRA pintava amb vius colors figures simples amb forts delineats.

## Notes

* ↑ Cat.: Grup Experimental Neerlandès
* ↑ Cat.: La setmana alegre i imprevista

## Referències

* ↑ «Karel Appel». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Georges Wildemeersch, «Biografia Hugo Claus 1960-1970» Arxivat 2013-12-28 a Wayback Machine., Studie- en documentatiecentrum Hugo Claus, s.d.

## Bibliografia

* Hugo Claus i Karel Appel, Love Song (el llibre més llarg del món, editat en un exemplar únic), poemes en anglès de Claus sobre dibuixos de Karel Appel, Amsterdam, 1963.
* Hugo Claus, Karel Appel, schilder, assaig amb dibuixos de Karel Appel, Amsterdam, Editorial A.J.G. Strengholt's Uitgeversmaatschappij, 1964 (existeix igualment en versió anglesa)
# Selles de muntar calentes

Selles de muntar calentes (original: Blazing Saddles) és una pel·lícula satírica de 1974 de pel·lícules de l'oest dirigida per Mel Brooks. És protagonitzada per Cleavon Little i Gene Wilder, va ser escrita per Mel Brooks, Andrew Bergman, Richard Pryor, Norman Steinberg, i Al Uger, i es va basar en una història i esborrany de Bergman. Ha estat doblada al català.

## Argument

La història es desenvolupa a l'Oest estatunidenc el 1874 (amb un gran nombre d'anacronismes). La col·locació d'una línia de ferrocarril no pot tenir èxit a causa d'una zona d'arenes movedisses. L'itinerari ha de canviar, cosa que suposa que la línia podria passar per Rock Ridge, una ciutat fronterera on tots els habitants porten el mateix nom, Johnson. El procurador d'estat, l'intrigant Hedley Lamarr desitja recomprar a baix preu els terrenys previstos per a la construcció. Per fer-ho haurà de fer fora els habitants de la seva ciutat. I així, hi envia una banda de malfactors dirigida per l'inepte Taggart, cosa que incita la població de Rock Ridge a demanar al governador que els designi un nou xèrif. Ara bé el governador, una mica superat, es deixa persuadir per Lamarr d'escollir per a aquesta funció Bart, un afroamericà i obrer en la construcció dels ferrocarrils. Com Bart és negre, Lamarr espera que aquesta tria ultratjarà els habitants de Rock Ridge fins al punt que acabaran o bé per abandonar la ciutat o bé per linxar el seu nou xèrif.
Aquest últim, gràcies a les seves astúcies i amb l'ajuda d'un as del gallet, alcohòlic, Jim (conegut també sota el nom de Waco Kid, «He hagut de matar més gent que Cecil B. DeMille») maniobra per fer desaparèixer l'hostilitat. Venç (i es fa amic de) Mongo, un home enviat per Taggart, i enxampa en el seu propi joc una seductora alemanya, Lili von Shtupp, abans de convèncer els seus conciutadans d'organitzar una emboscada contra l'exèrcit dels esbirros de Lamarr.

## Repartiment

* Cleavon Little: Bart
* Gene Wilder: Jim
* Slim Pickens: Taggart
* David Huddleston: Olson Johnson
* Liam Dunn: el reverend Johnson
* Alex Karras: Mongo
* John Hillerman: Howard Johnson
* George Furth: Van Johnson
* Mel Brooks: el governador Lepetomane/el cap indi

## Premis i nominacions
### Nominacions

* Oscar a la millor actriu de repartiment (Madeline Kahn)
* Oscar al millor muntatge (John C. Howard, Danford B. Greene)
* Oscar a la millor cançó (John Morris, Mel Brooks)

## Referències

* ↑ Selles de muntar calentes
* ↑ «Blazing saddles». The New York Times.
* ↑ «The 47th Academy Awards» (en anglès). Acadèmia de les Arts i les Ciències Cinematogràfiques. [Consulta: 20 desembre 2023].
# Tunderlinka

Tunderlinka (en rus: Тиндерлинка) és un poble de l'óblast de Tomsk, a Rússia, que el 2015 tenia 11 habitants.

## Referències

* ↑ Закон Томской области от 10 сентября 2004 года № 204-ОЗ О наделении статусом муниципального района, сельского поселения и установлении границ муниципальных образований на территории Первомайского района
# Henry

«Henry» té aquests significats:
* Henry (unitat), unitat de la inductància
* Henry (còmic)
* Toponímia:
** Henry (Dakota del Sud)
** Henry (Illinois)
** Henry (Tennessee)
** Henry (Nebraska)
** Chazé-Henry, municipi francès al departament de Maine i Loira
** Fontaine-Henry, municipi francès al departament de Calvados
** Lake Henry, població dels Estats Units a l'estat de Minnesota
** Port Henry, població dels Estats Units a l'estat de Nova York
** St. Henry, població dels Estats Units a l'estat d'Ohio
* Biografies:
** André Henry (Xhendelesse, 1865 - Froidmont, 1911), ciclista belga
** Jodie Henry (Brisbane, 1983), nedadora australiana
** Joseph Henry (Albany, 1797 - Washington D.C., 1878), físic estatunidenc
** Ken Henry o Kenneth Henry (Chicago, 1929 - Lake Bluff, 2009), patinador de velocitat sobre gel estatunidenc
** Mark Gordon Henry o Mark Henry (1971), lluitador de wrestling
** Mike Henry (Richmond, Virgínia, 1964), escriptor, productor, actor de veu i còmic estatunidenc
** O. Henry (1862 – 1910), escriptor mestre del relat breu
** Thierry Henry (Les Ulis, 1977), futbolista francès
** Thomas Henry (Wrexham, 1736 - Manchester, 1816) farmacèutic i químic anglès, fundador de la Manchester Literary and Philosophical Society i pare de William Henry
** William Henry (Manchester, 1775 - Pendlebury, Lancashire, 1836), químic anglès que descobrí la llei de Henry,
* Miscel·lània:
** Llei de Henry, llei dels gasos formulada per William Henry el 1803
** Fusell Henry, fusell de palanca de repetició alimentat mitjançant un dipòsit tubular
** Fusell Martini-Henry, sèrie de fusells britànics produïts entre 1871 i 1889
** Henry: retrat d'un assassí en sèrie, pel·lícula estatunidenca de John Mcnaughton estrenada el 1986
# Harichovce

Harichovce és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Košice, a l'est del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1268.
# Alburnus hohenackeri

Alburnus hohenackeri és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 11,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al territori de l'antiga URSS.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Berg, L.S., 1964. Freshwater fishes of the U.S.S.R. and adjacent countries. volum 2, quarta edició. Israel Program for Scientific Translations Ltd, Jerusalem.

## Bibliografia

* Bogutskaya, N.G., A.M. Naseka i A.M. Komlev, 2001. Freshwater fishes of Russia: preliminary results of the fauna revision. p. 39-50. A: Zool. Sessions (Annu. Rep. 2000). Proceedings of the Zoological Institute RAS 289:182p.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kessler, K. T. 1877. The Aralo-Caspian Expedition. IV. Fishes of the Aralo-Caspio-Pontine ichthyological region. St. Petersburg. Aralo-Caspian Exped.: i-xxvii + 1-360.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Damavand

«Damawand o Damavand» té aquests significats:
* Damavand (ciutat), ciutat de l'Iran
* Muntanya Damavand, muntanya de l'Iran
* Masmughans de Dunbawand, dinastia zoroastriana que els àrabs van trobar a la regió de Damawand al nord de Rayy.
# Kizil Arslan Uthman

Kizil Arslan Utham Muzaffar al-Din fou atabeg ildegízida de l'Azerbaidjan (1186-1191), fill d'Ildegiz i successor del seu germà gran Muhammad Pahlawan. Va portar el títol de Malik al-Muazzam segons consta a una moneda. Es va casar amb la vídua del seu germà, Inandj Khatun, segons el costum del levirat.
Els mamelucs de Muhammad Pahlawan es van dividir entre els que donaven suport a Kizil Arslan Uthman i els que el donaven a la vídua, Inandj Khatun (coneguda per Katiba o Qatiba, que era filla d'Inandj Sunkur de Rayy) i als seus dos fills Kutlug Inandj i Amir-i- Amiran Umar que tenien petits feus al Djabal.
D'altra banda Kizil Arslan Uthman, a diferència del seu germà, va tractar amb poc respecte al sultà. Per fer front a les lluites civils, Kizil va cridar en ajut a Ubayd Allah ibn Yunus, el visir del califa abbàssida al-Nasir, el poder del qual havia augmentat. El sultà Toghrul ibn Arslanshah agafat en mig d'aquesta lluites va intentar fer respectar la seva autoritat i va fugir i durant quatre anys va resistir a l'atabeg, però després d'uns èxits inicials va fracassar finalment i fou capturat a Hamadan en 1190 i empresonat a l'Azerbaidjan.
L'atabeg va proclamar sultà oposat al nen Sandjar ibn Sulayman Shah (1187) però després del 1190, amb el suport del califa abbàssida, ell mateix es va proclamar sultà. Des de llavors les seves monedes només porten el nom del califa i no pas el del sultà. Va envair Shirvan el 1191, va arribar a Derbent i va subordinar tot el Shirvan a la seva autoritat, i aquell any va enderrocar Toghrul III, l'últim governant seljúcida. Fou assassinat segurament per instigació d'Inandj Khatun, el 1191, i fou proclamat atabeg Kutlug Inandj, però es va revoltar el germanastre d'aquest i nebot de Kizil Arslan Uthman, Nusrat al-Din Abu Bakr ibn Muhammad Pahlawan (1191-1210) que també es va proclamar atabeg.

## Referències

* 1 2 «Eldegüzid dynasty | Iranian dynasty | Britannica» (en anglès). [Consulta: 18 setembre 2022].
* ↑ Zardabli, Ismail B. The History of Azerbaijan (en anglès). London: Rossendale Books, 2014, p. 170. ISBN 978-1-291-97131-6.
* ↑ Nehemiah Horst, Kristen. Eldiguzids (Atabegs of Azerbaijan) (en anglès). Dign Press, 2011. ISBN 9786137754641.

## Bibliografia

* Bosworth, C. E.. Encyclopaedia Iranica, Vol. I, Fasc. 2, 1982, p. 217.
* Luther, K. A.. Encyclopaedia Iranica, Vol. II, Fasc. 8, 1987, p. 890–894.
# Charles Juseret

Charles Théodore Juseret (París, 24 d'abril de 1892 - Ídem, 4 de setembre de 1973) va ser un ciclista belga, posteriorment nacionalitzat francès que fou professional entre 1916 i 1928. Va participar en tres Tours de França i va guanyar la París-Bourges de 1917.

## Palmarès

* 1917
** 1r a la París-Bourges
* 1923
** 1r a la Bordeus-Marsella i vencedor d'una etapa
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Bèlgica

### Resultats al Tour de França

* 1919. Abandona
* 1920. Abandona
* 1921. Abandona

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Doğan Türk Birliği Spor Kulübü

El Doğan Türk Birliği Spor Kulübü és un club de futbol turc-xipriota de la ciutat de Kyrenia (Girne en turc). El club havia estat fundat l'any 1938 a Limassol. Els seus colors són el groc i el blau marí.

## Palmarès

* Lliga turco-xipriota de futbol:
** 1939, 1945, 1956, 1957, 1959, 1991, 1992, 1994, 2018
* Copa turco-xipriota de futbol:
** 1978, 2012
* Cumhurbaşkanlığı Kupası (supercopa):
** 2010
* Başbakanlık Kupasi
** 1989, 1990, 1993

## Referències

* ↑ DOĞAN TBSK a ktff.net
* ↑ «TR Northern Cyprus». rsssf.com. [Consulta: 9 febrer 2018].
* ↑ «TR Northern Cyprus Cup». rsssf.com. [Consulta: 9 febrer 2018].
# Henry (Dakota del Sud)

Henry és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 268 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Henry tenia 268 habitants, 101 habitatges, i 71 famílies. La densitat de població era de 71,4 habitants per km².
Dels 101 habitatges en un 37,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,4% hi vivien parelles casades, en un 9,9% dones solteres, i en un 29,7% no eren unitats familiars. En el 26,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,65 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,28.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,7% tenia menys de 18 anys, un 8,6% entre 18 i 24, un 31,7% entre 25 i 44, un 21,3% de 45 a 60 i un 9,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 103,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.607 $ i la renda mediana per família de 42.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.167 $ mentre que les dones 25.750 $. La renda per capita de la població era de 13.778 $. Entorn del 5,1% de les famílies i el 10% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Henry». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Henry». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Alburnus escherichii

Alburnus escherichii és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 8,4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Turquia.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Özulug, M. i J. Freyhof, 2007. Alburnus demiri, a new species of bleak from Western Anatolia, Turkey (Teleostei: Cyprinidae). Ichthyol. Explor. Freshwat. 18(4):307-312.

## Bibliografia

* Bogutskaya, N.G., 1997. Contribution to the knowledge of leuciscine fishes of Asia Minor. Part 2. An annotated check-list of leuciscine fishes (Leuciscinae, Cyprinidae) of Turkey with descriptions of a new species and two new subspecies. Mitt. Hamb. Zool. Mus. Inst. 94:161-186.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Steindachner, F. 1897. Bericht über die von Dr. Escherich in der Umgebung von Angora gesammelten Fische und Reptilien. Denkschr. Akad. Wiss. Wien v. 64: 685-699, 4 pls.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Dambach-la-Ville

Dambach-la-Ville (en alsacià Dàmbàch) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 1999 tenia 1.973 habitants. Limita amb Blienschwiller al nord, Dieffenthal al sud, Ebersheim a l'est, Epfig al nord-est, Saint-Pierre-Bois a l'oest, Reichsfeld al nord-oest i Scherwiller al sud.
Forma part del cantó d'Obernai, del districte de Sélestat-Erstein i de la Comunitat de comunes del Pays de Barr.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 2.035 | 2.051 | 2.039 | 1.907 | 1.800 | 1.973 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1971-1989 | Jean Gramling |
| 1989-2001 | Albert Robach |
| 2001- | Gérard Zippert |
* L'Hotel de la Vila
* La Capella Saint Sébastien
* El Castell de Bernstein
# Kiziliurt

Kiziliurt (en àvar: Чирюрт; rus: Кизилюрт) és una ciutat de la República del Daguestan, Rússia. Es troba a la riba dreta del riu Sulak, a 64 km al nord-oest de Makhatxkalà.

## Història

El 19 d'octubre de 1831, durant la Guerra del Caucas, la fortalesa de Txir-Iurt va ser assetjada per tropes russes. En aquell setge va participar el famós poeta Aleksandr Polejàiev. El 1886 començaren a arribar emigrants de l'óblast de Samara per dedicar-se a l'explotació dels recursos naturals de la regió.
La ciutat va néixer de la fusió el 1963 dels assentaments de tipus urbà de Kiziliurt, Bavtugai i Sulak. Aquell any va rebre l'estatus de ciutat.
A més a més, els assentaments de tipus urbà de Novi Sulak i de Bavtugai, així com el poble de Stari Bavtugai, estan subordinats directament a Kiziliurt.