OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Foronidis

Els foronidis (Phoronida) són un petit embrancament de cucs marins lofoforats, que inclou només 13 espècies en dos gèneres.

## Descripció

Són animals que viuen dins de tubs quitinosos en el fons marí. Són organismes bàsicament solitaris tot i que poden formar colònies. Superficialment s'assemblen als cucs poliquets tot i que estructuralment són força diferents. Una d'aquestes diferències rau en el fet que els foronidis tenen el tub digestiu amb forma de u de tal manera que la boca queda quasi adjacent a l'anus. El cos està dividit en tres parts: prosoma, metasoma i mesosoma.
Els foronidis presenten lofòfors que obren com a ventalls per tal de filtrar constantment les partícules nutritives. Els lofòfors són extensions tentaculades del mesosoma que envolten la boca i no l'anus. També estan implicats en la respiració i la protecció de l'animal. Es poden regenerar.
L'origen dels foronidis probablement és anterior, però el registre fòssil més antic de foronidis data del període Devonià. Es tracta d'un grup monofilètic amb els altres Lophophorata.

## Reproducció

Són dioics o hermafrodites, segons espècies, i les gònades són peritoneals i transitòries. El cicle de vida és indirecte, i passen per una fase de larva actinotroca, una larva nedadora, amb un gran lòbul preoral ciliat i que baixa al fons per transformar-se en adult; presenta un tub digestiu lineal. La segmentació de l'ou és radial i, al contrari que la resta dels deuteròstoms, el blastòpor dona lloc a la boca.

## Referències

* ↑ «Foronidis». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Taxonomic tree». [Consulta: 25 gener 2021].
* ↑ «Foronidis». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Bibliografia

* Colin Tudge, 2001. La variedad de la vida. Ed. Crítica
* Phoronid@
# Labhshankar Thakar

Labhshankar Jadavji Thakar, també conegut pels seus pseudònims Lagharo i Vaidya Punarvasu; (Sedla, 14 de gener de 1935 - Ahmadabad, 6 de gener de 2016) va ser un poeta gujarati, dramaturg i escriptor de contes indi. Va ser professor en col·legis abans de començar la pràctica de l'Ayurveda. Tenia un enfocament modernista en la literatura i va ser fortament influenciat pel Teatre de l'absurd i les tradicions de la Literatura experimental. Ell principalment va escriure obres de teatre i poesia.

## Referències

* ↑ Noted Gujarati Litterateur Labhshankar Thakar passes away (anglès)
# Foca barbuda

La foca barbuda (Erignathus barbatus) és una foca que habita la regió de l'oceà Àrtic. Viu des del nord del Canadà i a tot el nord d'Europa. Arriba fins a 80-85° de latitud nord. Segons les estimacions més recents, té una població de més de 500.000 individus. És molt vulnerable als canvis en el seu hàbitat. Normalment se la caça per la caça de subsistència a Rússia, Alaska i Groenlàndia.

## Referències

Espècies vivents de carnívors :
Regne: Animalia  ·  Embrancament: Chordata  ·  Classe: Mammalia  ·  Infraclasse: Eutheria  ·  Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Feliformia :
Família Felidae :
Família Viverridae (inclou les civetes) :
Família Eupleridae :
Subordre Caniformia (continua més avall) :
Subordre Caniformia (continua més amunt) :
Família Canidae :
Família Mustelidae :
# Dimbsthal

Dimbsthal (en alsacià Dímschtel) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 2005 tenia 314 habitants. Limita al nord-est amb Marmoutier, a l'est amb Singrist, al sud-est amb Salenthal i al sud-oest amb Birkenwald i Hengwiller.
Forma part del cantó de Saverne, del districte de Saverne i de la Comunitat de comunes del Pays de Saverne.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 200 | 207 | 214 | 217 | 235 | 278 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Claude Schmitt | |
# Fabrice Pancrate

Fabrice Pancrate (París, 2 de maig de 1980) és un exfutbolista professional francès, que ocupava la posició de davanter.

## Carrera esportiva

Després d'iniciar-se als modestos Louhans-Cuiseaux i Guingamp, el 2002 aplega a Le Mans, on juga 64 partits i marca vuit gols. Dos anys després recala al Paris Saint-Germain FC, amb qui disputaria 91 partits i marcaria 10 gols. El club de la capital el cediria en dues ocasions, el 2007 al Reial Betis, de la primera divisió espanyola i la 07/08 al Sochaux.
A la tardor del 2009 es desvincula del Paris Saint-Germain i fitxa pel Newcastle United FC, recent descendit a la Football League Championship, el segon nivell del futbol anglès.
# John Kerr

John Kerr (Androssan, Ayr, 17 de desembre de 1824 - Glasgow, 15 d'agost de 1907) fou un físic escocès.
El 1857, es fa professor en matemàtiques i física a Glasgow. Especialitzat en l'electro-òptica, camp on va investigar els raigs lluminosos en el si de camps magnètics o elèctrics d'alta intensitat, llur propagació i llurs propietaris. Kerr va descobrir els dos efectes (electroòptic i magnetoòptic) que porten avui el seu nom.
John Kerr també va ser un dels primers promotors per la introducció del sistema mètric a la Gran Bretanya.

## Referències

* ↑ See the very brief biographical sketch in Lewis, E. P. (Editor), The Effects of a Magnetic Field on Radiation (1900), New York: American Book Company, page 64
* ↑ See Kerr, J. (1863) The Metric System, Its Prospects in this Country, Effingham Wilson (publisher)

## Enllaços externs

* John Kerr (anglès)
* Biografia de John Kerr Arxivat 2014-04-26 a Wayback Machine. (anglès)
# Nilay Cennetkuşu

Nilay Cennetkuşu (Ankara, 24 de novembre de 1984) és una actriu de teatre, de veu, de sèries de TV (Muhteşem Yüzyıl, Halil İbrahim Sofrası, Ay Tutulması, Yahşi Cazibe, Kanıt i Eşref Saati) i cinema turca. Va estudiar teatre a la Universitat d'Ankara, entre 2003 i 2007.
En la pel·lícula Signora Enrica (turc: Sinyora Enrica ile İtalyan Olmak, català: Ser italià amb la senyora Enrica) va actuar amb Claudia Cardinale.

## Referències

* ↑ http://tiyatronline.com/generallerin-bes-cayi_-tiyatro-dalga-9082
* ↑ http://www.radikal.com.tr/kultur/turkiyede-bir-ilk-cekim-oncesi-her-kare-kagida-aktarildi-1036907/
* ↑ https://www.diziler.com/kisi/nilay-cennetkusu/diziografi
* ↑ http://www.seslendirme.org/nilay-cennetkusu
* 1 2 https://www.diziler.com/kisi/nilay-cennetkusu
* ↑ http://www.sondakika.com/haber/haber-sinyora-enrica-ile-italyan-olmak-filminin-italya-5228148/%5BEnllaç+no+actiu%5D

## Enllaços externs

* Imatges de Nilay Cennetkuşu
* Nilay Cennetkuşu a IMDb
# Flucloxacil·lina

La flucloxacil·lina o floxacil·lina és un antibiòtic de reduït espectre de la família de les penicil·lines, per tant és un antibiòtic β-lactàmic. S'indica la flucloxacil·lina per al tractament de bacteris gram positius susceptibles. La flucloxacil·lina és un compost molt similar a la dicloxacil·lina pel que s'intercanvia l'ús d'aquests dos agents.

## Referències

* ↑ BAVESTRELLO F, Luis, CABELLO M, Angela y CASANOVA Z, Dunny. Impacte de mesures regulatòries en la tendència del consum comunitari d'antibiòtics a Xile. Rev. méd. Chile. [online]. nov. 2002, vol.130, no.11 [citado 20 Septiembre 2008], p.1265-1272. Disponible en la World Wide Web: «Enllaç».. ISSN 0034-9887.
# Labialització vocàlica

La labialització en les vocals és el grau d'avançament dels llavis, que adopten una forma d'embut més o menys pronunciada. En català hi ha quatre graus de labialització:
* Vocals de labialització nul·la: i [i], e tancada [e], e oberta [ε], vocal neutra [ə].
* Vocal lleugerament labialitzada: o oberta.
* Vocal mitjanament labialitzada: o tancada [o].
* Vocal molt labialitzada: u [u].

## Vegeu també

* Labialització
# Províncies del Nord-oest i Oudh

Les Províncies del Nord-oest i Oudh fou el nom amb què fou coneguda la província britànica anomenada Províncies del Nord-oest des del 15 de febrer de 1877 al 22 de març de 1902, quan el comissionat d'Oudh i el govern provincial van estar sota un sol oficial, que era el tinent governador de les Províncies del Nord-oest que al mateix exercia de cap comissionat d'Oudh. El 1901 es va decidir un canvi de nom efectiu el 22 de març de 1902 quan el conjunt formà una província única amb el nom de Províncies Unides d'Agra i Oudh.
Pels seus governadors vegeu: Províncies del Nord-oest.

## Referències

* Worldstatesmen
# Càncer anal

El càncer anal és un tipus de càncer que sorgeix de l'anus. Es tracta d'una entitat diferent del càncer colorectal, més comú. L'etiologia, factors de risc, la progressió clínica, estadiatge i tractament són diferents. El càncer anal és típicament un carcinoma de cèl·lules escatoses que es presenta prop de la unió escatocolumnar.
Juntament amb el càncer de recte, a Catalunya, les taxes de mortalitat (x 100.000 hab.; i en % sobre el total de càncers per sexe; estandarditzades segons sexe, 2018) són: 3,38 dones; 8,43 homes; 5,60 total; 3,02% en dones; 3,57% en homes.

## Enllaços externs

* Anal Cancer a American Cancer Society (anglès)
* ↑ «Mortalitat». Departament de Salut. [Consulta: 30 agost 2020].
# Bandera de Sant Agustí de Lluçanès

La bandera oficial de Sant Agustí de Lluçanès té el següent blasonament:
    Bandera apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres de llarg, bicolor vertical groc i vermell, amb una aspa de braços de gruix 1/9 de l'alçària del drap, vermella a la primera meitat i groga a la segona.
Va ser aprovada el 20 de gener de 2009 i publicada en el DOGC el 9 de febrer del mateix any amb el número 5314.

## Vegeu també

* Escut de Sant Agustí de Lluçanès
* Escuts i banderes d'Osona

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ GAP/173/2009, de 20 de gener, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de la bandera del municipi de Sant Agustí de Lluçanès.» (pdf). DOGC num. 5314, 09-02-2009. [Consulta: 28 desembre 2009].
# John Kendrew

John Cowdery Kendrew (Oxford, Anglaterra, 1917 - Cambridge, 1997) fou un químic anglès guardonat amb el Premi Nobel de Química l'any 1962.

## Biografia

Va néixer el 24 de març de 1917 a la ciutat d'Oxford, situada al comtat d'Oxfordshire. Va estudiar química al Trinity College de la Universitat de Cambridge, on es llicencià el 1939.
Kendrew morí el 23 d'agost de 1997 a la seva residència de Cambridge.

## Recerca científica

Durant la Segona Guerra Mundial va prestar serveis al Ministeri de Producció Aeronàutica, inicialment en la seva recerca al voltant de la cinètica i posteriorment en el desenvolupament del radar.
Adjunt de Max Ferdinand Perutz al Laboratori de Biologia Molecular del Britain's Medical Research Council, va col·laborar amb ell en l'estudi de l'estructura de les proteïnes dels globus vermells, realitzant investigacions paral·leles a les de Peretz sobre la proteïna muscular denominada mioglobina. Els diagrames de difracció de raigs X en les cadenes peptídiques que constitueixen la molècula de la mioglobina i en la qual s'hi havien fixat prèviament àtoms pesats d'or o mercuri, li van permetre dilucidar l'estructura espacial d'aquesta molècula l'any 1959. L'any 1962 compartí amb Perutz el Premi Nobel de Química per aquests treballs.

## Enllaços externs

* «John Kendrew» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.
# Ferenc Seres

Ferenc Seres (Tiszakécske, 3 de novembre de 1945) és un lluitador hongarès, ja retirat, especialista en lluita grecoromana, que va competir durant les dècades de 1970 i 1980.
Durant la seva carrera esportiva va prendre part en tres edicions dels Jocs Olímpics d'Estiu, el 1972, 1976 i 1980. Fou en aquesta darrera participació quan va assolir el seu èxit més important en guanyar la medalla de bronze en la competició del pes minimosca del programa de lluita grecoromana.
En el seu palmarès també destaquen una medalla de bronze al Campionat del món de lluita de 1973 i dues de bronze al Campionat d'Europa de lluita de 1975 i 1976.

## Referències

* ↑ «Olympedia – Ferenc Seres». [Consulta: 4 agost 2021].
* ↑ «International Wrestling Database». [Consulta: 5 agost 2021].
# Puig de la Rabassada

El Puig de la Rabassada és una muntanya de 163 metres que es troba al municipi de Sant Martí Vell, a la comarca del Gironès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Temascaltepec

Temascaltepec és un municipi de l'estat de Mèxic. Temascaltepec és el cap de municipi i principal centre de població d'aquesta municipalitat. Aquest municipi és a la part nord-occidental de l'estat de Mèxic. Limita al nord amb el municipi de Amanalco, al sud amb Tejupilco, a l'oest amb Zzacazonapan i a l'est amb Zinacantepec.

## Vegeu també

* Municipis de l'estat de Mèxic

## Referències

* ↑ Monografia municipal de Temascaltepec Arxivat 2019-09-17 a Wayback Machine. (castellà)

## Enllaços externs

* Portal de l'estat de Mèxic (castellà)
# Pena de mort als Estats Units

La pena de mort és un càstig vigent actualment als Estats Units d'Amèrica, prevista en 32 dels 50 estats del país i per la justícia federal i militar.
La seva aplicació, així com els crims que es castiguen amb la mort, varien notablement segons cada jurisdicció. Alguns estats van abolir la pena capital al segle xix o l'han suspès indefinidament En l'actualitat, però d'altres l'apliquen de manera habitual i han expandit el seu ús.
La pena capital s'aplica des del període colonial i només va ser abolida durant un període de quatre anys (1972-1976) per decisió del Tribunal Suprem. Totes les persones executades des de la reinstauració de la pena capital ho han estat per delictes d'assassinat.
Els mètodes d'execució també varien segons la jurisdicció. En l'actualitat la majoria d'execucions es realitzen amb injecció letal, tot i que alguns estats permeten que el condemnat opti entre altres formes con la cadira elèctrica, la cambra de gas, la forca o l'afusellament.
La pena de mort gaudeix del suport majoritari dels ciutadans estatunidencs. Una enquesta de 2010 afirmava que el 64% dels americans aprovaven la pena de mort en cas d'assassinat mentre que un 29% s'hi mostrava contrari. No obstant això, quan es preguntà si un assassí ha de rebre la pena capital o una cadena perpètua sense possibilitat de llibertat condicional el 49% defensà l'execució mentre que el 46% l'empresonament a perpetuïtat.
Estats que han abolit la pena de mort :
| Estat | Any d'abolició |
| Michigan | 1847 |
| Wisconsin | 1853 |
| Maine | 1887 |
| Minnesota | 1911 |
| Puerto Rico | 1929 |
| Hawaii | 1957 |
| Alaska | 1957 |
| Virgínia de l'Oest | 1965 |
| Iowa | 1965 |
| Vermont | 1972 |
| Dakota | 1975 |
| Washington DC | 1981 |
| Rhode Island | 1984 |
| Massachusetts | 1984 |
| Estat de Nova York | 2007 |
| Nova Jersey | 2007 |
| Nou Mèxic | 2009 |
| Illinois | 2011 |
| Connecticut | 2012 |
| Maryland | 2013 |
| Delaware | 2016 |
| Washington (estat) | 2018 |
| Nou Hampshire | 2019 |
| Colorado | 2020 |

## Referències

* ↑ «In U.S., 64% Support Death Penalty in Cases of Murder». The Gallup Organization, 08-11-2010. [Consulta: 15 novembre 2010].

## Enllaços externs

* Informació i estadístiques sobre la pena de mort als EUA (anglès)
* Uniforme Crime Reporting (anglès)
# Aquilegia lactiflora

Aquilegia lactiflora és una espècie de planta fanerògama que pertany a la família de les ranunculàcies.

## Morfologia

A. lactiflora té les seves tiges de 40 a 80 cm d'alçada, pubescent o glandular pubescent, ramificat apicalment. Té fulles basals entre una ternada o biternades; el seu pecíol fa fins a 20 cm; el limbe foliar és per sota pubescent, per sobre subglabre; els folíols laterals són obliquament obovats, desigualment dividits en dues parts; el folíol central cuneïforme i obovat, d'1 a 2 × 1 a 2 cm, dividit en tres parts i segments amb 1 a 3 dents obtusos. A la tija en té dues fulles o diverses fulles. Fan inflorescències cimoses de dues a diversos flors; les bràctees són lineals d'uns 5 mm. Les flors són pendulars d'uns 2,5 cm de diàmetre. El seu pedicel fa entre 1,5 a 6 cm. Els sèpals són de color blanc, lanceolats i oblongs, d'1,4 a 2 × uns 0,5 cm, pubescents, i àpex agut. Els pètals són de color blanc, de vegades tenyits de groc, suberectes, cuneïformes i oblongs, de 7 a 10 mm, l'àpex és arrodonit; l'esperó de la flor fa entre 1,5 a 2,2 cm, lineal o apical lleugerament corbat. Els estams són gairebé fins a una mica més llargs que els pètals, tenen unes anteres grogues, oblongues, entre 1 a 1,5 mm. Té 5 o 6 pistils, densament peluts i glandulars. Els fol·licles fan entre 1,3 a 1,5 cm i els seus estils són persistents entre 6 a 7 mm. Floreix entre juny i agost.

## Distribució i hàbitat

La distribució natural d'Aquilegia lactiflora es troba al nord-oest de província xinesa de Xinjiang i al Kazakhstan i a Rússia i creix en vessants coberts d'herba.

## Taxonomia

Aquilegia lactiflora va ser descrita per Grigorij Silyč (Gregor Silič (Silitsch Siliovitsch)) Karelin i Ivan Petrovich ('Johann') Kirilov i publicat a Bulletin de la Société Impériale des Naturalistes de Moscou 14: 374, a l'any 1841.

### Etimologia

Aquilegia: nom genèric que deriva del llatí aquila = "àguila", en referència a la forma dels pètals de la qual se'n diu que és com l'urpa d'una àguila.
lactiflora: epítet llatí que significa "flor lletosa".

### Basiònim

* Aquilegia vulgaris subsp. lactiflora (Kar. & Kir.) Brühl

## Referències

* 1 2 «Aquilegia lactiflora» (en anglès). Flora of China. [Consulta: 19 maig 2020].
* 1 2 «Aquilegia lactiflora» (en anglès). Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 19 maig 2020].
* ↑ «Aquilegia lactiflora» (en anglès). Ipni.org. International Plant Name Index. [Consulta: 19 maig 2020].
* ↑ A Epítets Botànics
* ↑ A Epítets Botànics

## Enllaços externs

* Wu, Zhengyi; Raven, Peter H.; Hong, Deyuan. Science Press i Missouri Botanical Garden Press. Flora of China, Illustrations Volume 6, Caryophyllaceae through Lardizabalaceae (en anglès). 1a, 1 de juny de 2003, p. 280. ISBN 9781930723252 [Consulta: 19 maig 2020].
# Ferenc Sipos

Ferenc Sipos (Budapest, 13 de desembre de 1932 - Budapest, 17 de març de 1997) fou un futbolista hongarès de la dècada de 1960 i entrenador.
Destacà defensant els colors de MTK Hungária FC i Budapest Honvéd FC. Fou 77 cops internacional amb la selecció d'Hongria, amb la qual disputà la Copa del Món de futbol de 1958, 1962 i 1966, i l'Eurocopa de 1964.

## Referències

* ↑ Hungary - Record International Players Consultat 19 setembre 2010
* ↑ Ferenc Sipos en los mundiales a losmundialesdefutbol.com
* ↑ Ferenc Sipos a National-Football-Teams.com (anglès)
# Nicòstrat d'Atenes (poeta)

Nicòstrat (grec antic: Νικόστρατος, Nikóstratos) va ser un poeta còmic atenès que, segons diu Apol·lodor, era el fill més jove dels tres fills d'Aristòfanes.
Ateneu de Nàucratis l'inclou entre els poetes de la comèdia mitjana, però sembla que almenys en part pertanyia a la nova comèdia. Harpocració esmenta la seva obra Ὀρνιθευτής, que seria del grup de la nova comèdia, i alguns personatges d'altres obres també van en el mateix sentit, com ara a Βασιλεῖς (Basileis), on va introduir la figura del soldat presumit, i Τοκιστής (Tokistés "usurer") amb un prestador de diners avariciós. Foci parla de la seva passió per una dona anomenada Tetigidea (grec antic: Τεττιγιδαία, Tettigidaia), passió que el va portar al suïcidi saltant de la Roca Lèucada.
Els títols de les seves obres són:
| Ἀντυλλος (Ántyllos) Οἰνοτίων (Oinotíon) Πάνδροσος (Pàndrosos) Ἱεροφάντης (Hierofanta) Κλίνη (Kline, 'triclini') Ἅβρα (Abra, 'delicada') | Ἡσίοδος (Hesíode) Διάβολος (Diábolos, 'calumniador') Ἀντερωσα (Anterosa "'a que demana') Ἐκάτη (Hècate) Μάγειρος (Mágeiros, 'cuiner') | Ὦτις (Otis, 'avutarda') Πλοῦτος (Plutos) Σύρος (Siros 'sirians') Ἀπελαυνόμενος (Apelaunómenos, 'exclosos') Ψευδοστιγματίας (Pseudostigmatías, 'falsos esclaus') |
Les tres primeres són majoritàriament atribuïdes a Fileter, possible tercer fill d'Aristòfanes.

## Referències

* ↑ 1.Nicostratus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1201
# Província d'Eskişehir

Eskişehir ("ciutat vella" en turc) és una província a la part nord-occidental de Turquia. Les seves províncies adjacents són Bilecik al nord-oest, Kütahya a l'oest, Afyon al sud-oest, Konya al sud, Ankara a l'est, i Bolu al nord. La capital provincial és Eskişehir. La majoria de la província se situa a la Regió d'Anatòlia Central. Parts del nord de districte de Mihalıççık i una part de Mihalgazi i Sarıcakaya van romandre a la Regió de la Mar Negra i Han, una d'elles, va romandre a la Regió de l'Egeu.
Eskişehir és una antiga, i culturalment desenvolupada, província de Turquia. Té una població de 755,427 habitants. Eskişehir té 2 universitats, l'Eskişehir Osmangazi Üniversitesi (ESOGU) i l'Anadolu Üniversitesi, que és la universitat més gran de Turquia i que té algunes sucursals a Europa.

## Districtes

La província Eskişehir es divideix en 14 districtes dos dels quals s'inclouen de fet en el municipi més gran d'Eskişehir (es mostren en negreta).
* Odunpazarı
* Tepebaşı
* Alpu
* Beylikova
* Çifteler
* Günyüzü
* Han
* İnönü
* Mahmudiye
* Mihalgazi
* Mihalıççık
* Sarıcakaya
* Seyitgazi
* Sivrihisar

## Gent d'Eskişehir

La població d'Eskişehir té un nivell d'alfabetització alt per a Turquia (aproximadament un 99%). Moltes universitats i instal·lacions militars estan situades dins i al voltant de la ciutat. Els estudiants tècnics turcs es concentren a les universitats d'Eskişehir. Els problemes infraestructurals s'han resolt parcialment el 2004 amb la construcció d'un sistema de tramvies.

## Història

Sultanönü és el nom històric de la regió turca d'Eskişehir.
Sota els rumí fou un sübaşilik i Kaykubad III va concedir la zona en feu a Osman Ghazi, que temps després va concedir la província al seu fill Orhan. Fou el primer sandjak (o liwa) otomà (províncies modernes d'Eskişehir i Bilecik), part del begleberlik d'Anadolu i després de l'eyalat d'Anadolu. El sandjak tenia diverses nahiyeler que al segle xvi eren Eskişehir, Karadjaşehir, Seydi Ghazi, Günyüz, Inönü i Bilecik. Va existir fins al temps del Tanzimat (1839–1876), quan es va produir la reforma administrativa.
Eskişehir, i les ciutats veïnes foren l'àrea d'assentament essencial per als descendents dels fundadors de l'Imperi Otomà, fa aproximadament 1000 anys. Molts pobles de la província duen els noms de tribus/clans turcs des d'aquells temps. Algunes persones a la ciutat d'Eskişehir fan remuntar el seu origen familiar a Crimea i el Caucas; alguns venen de ciutats antigues circumdants; com Sivrihisar; i algunes són pobladors naturals de la zona turquificats des de temps antics (frigis i gàlates).

## Escuma de mar

Eskiehir és internacionalment coneguda com la font d'escuma de mar, una pedra espumosa blanca que es fa servir per fer pipes de fumar. S'anomena lületaşı' en turc.

## Enllaços externs

* (turc) Pàgina web oficial del governador d'Eskişehir
* (turc) Lloc web oficial del municipi d'Eskişehir

## Bibliografia

* Enciclopèdia de l'Islam, IX, 890 i 891
# Tematangi

Tematangi és un atol de les Tuamotu, a la Polinèsia Francesa, inclòs a la comuna de Tureia. Està situat al sud-est de l'arxipèlag, a 160 km a l'oest de Moruroa, l'atol més proper.

## Geografia

L'atol té una forma quasi triangular, d'11,5 per 7 km. La superfície terrestre és de 7,7 km². La llacuna interior és profunda sense cap pas obert a l'oceà. Té una superfície de 61 km². És habitat esporàdicament.
Està situat als antípodes de la Meca.

## Història

Va ser descobert per l'anglès William Bligh, el 1792 en el seu segon viatge després de patir l'amotinament del Bounty, i l'anomenà Lagoon Island. També era anomenat Bligh's Lagoon per diferenciar-lo de Cook's Lagoon (Vahitahi).