OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rabassada

«Arrabassada o Rabassada» té aquests significats:
* Torrent de la Rabassada, afluent de la riera de Sant Medir (Vallès Occidental)
* Serra de la Rabassada, serra a Sant Cugat del Vallès
* Veïnat de l'Arrabassada, veïnat de Sant Cugat del Vallès
* Carretera de la Rabassada, carretera de Barcelona a Sant Cugat del Vallès
* Casino de l'Arrabassada, casino i hotel a la carretera de la Rabassada.
* Font de la Rabassada, font situada a la carretera de la Rabassada.
* Mirador de la Rabassada, mirador situat a la carretera de la Rabassada
* Pujada a la Rabassada, cursa d'automobilisme i de motociclisme a la carretera de la Rabassada
* Puig de la Rabassada, muntanya a Sant Martí Vell (Gironès)
# Reamstown

Reamstown és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 3.498 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Reamstown tenia 3.498 habitants, 1.161 habitatges, i 897 famílies. La densitat de població era de 595 habitants/km².
Dels 1.161 habitatges en un 41,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 67,9% hi vivien parelles casades, en un 6,1% dones solteres, i en un 22,7% no eren unitats familiars. En el 18,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,85 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,25.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,6% tenia menys de 18 anys, un 6% entre 18 i 24, un 33,3% entre 25 i 44, un 19,8% de 45 a 60 i un 12,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 53.423 $ i la renda mediana per família de 58.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.516 $ mentre que les dones 25.625 $. La renda per capita de la població era de 21.143 $. Entorn del 3,3% de les famílies i el 5,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Reamstown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Reamstown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# El dimoni de les armes

El dimoni de les armes (títol original en anglès Gun Crazy) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Joseph H. Lewis i estrenada l'any 1950. Ha estat doblada al català.

## Argument

Un veterà de la Segona Guerra Mundial, Bart Tasca, emocionalment desequilibrat i obsessionat des de nen amb les armes, coneix a una dona fatal, Annie Laurie Starr que, deixant-se portar pels seus instints, l'arrossega a un camí criminal sense retorn. Units per la seva afició a les armes, la relació de la parella desemboca, entre atracament i atracament, en un remolí de passions i situacions perilloses.

## Repartiment

* Peggy Cummins: Annie Laurie Starr
* John Dall: Bart Tare
* Berry Kroeger: Packett
* Morris Carnovsky: Jutge Willoughby
* Annabel Shaw: Ruby Tare
* Harry Lewis: Diputat Clyde Boston
* Nedrick Young: Dave Allister
* Trevor Bardette: Xèrif Boston
* Russ Tamblyn: Bart Tare als 14 anys

## En català

* Pel·lícules del 1950 doblades al català

## Referències

* ↑ esadir.cat. El dimoni de les armes. esadir.cat.
* ↑ «Gun Crazy». The New York Times.
# Ellie Kemper

Elizabeth Claire Kemper (Kansas City, 2 de maig de 1980), més coneguda com a Ellie Kemper, és una actriu, comediant i escriptora dels Estats Units d'Amèrica reconeguda pel seu paper d'Erin Hannon a la sèrie The Office de la cadena NBC. També és la protagonista de la sèrie Unbreakable Kimmy Schmidt.

## Referències

* ↑ «Ellie Kemper a IMDb» (en angles). IMDB. [Consulta: 17 febrer 2021].
# Registre (informàtica)

El registre (també dit fila o tupla) en informàtica, i concretament en el context d'una base de dades relacional, representa un ítem únic de dades implícitament estructurats en una taula. En termes simples, una taula d'una base de dades pot imaginar-se formada de files i columnes o camps. Cada fila d'una taula representa un conjunt de dades relacionades, i totes les files de la mateixa taula tenen la mateixa estructura.
Un registre és un conjunt de camps que contenen les dades que pertanyen a una mateixa repetició d'entitat. Se li assigna automàticament un nombre consecutiu (nombre de registre) que de vegades és usat com índex encara que el normal i pràctic és assignar-li a cada registre un camp clau per a la seua recerca.
L'estructura implícita d'un registre i el significat dels valors dels seus camps exigeix que aquest registre siga entès com una successió de dades, un en cada columna de la taula. La fila s'interpreta llavors com una variable relacional composta per un conjunt de tuples, cadascuna de les quals consta de dos ítems: el nom de la columna rellevant i el valor que aquesta fila proveeix per a aquesta columna.
Cada columna espera un valor d'un tipus concret.

## Referències

* ↑ "What is a database row?" Cory Janssen, Techopedia, retrieved 27 June 2014
Viccionari
# Registre (estructura de dades)

Un registre, en programació, és un tipus de dada estructurada format per la unió de diversos elements sota una mateixa estructura. Aquests elements poden ser, o bé dades elementals (enter, real, caràcter…), o bé altres estructures de dades. A cadascun d'eixos elements se li diu camp.
Un registre es diferencia d'un vector que aquest és una col·lecció de dades iguals, és a dir, tots del mateix tipus, mentre que en una estructura els elements que la componen, encara que podrien ser-lo, no té per què ser del mateix tipus.

## Exemple: Creació d'un registre (o estructura) en C

Un exemple de com es declararia un registre en C podria ser:
En aquest exemple es defineix el tipus de dada TNodo (o struct TipoNodo, seria equivalent) com una estructura (registre) que conté una dada de tipus enter i dos punters sig i ant (següent i anterior) que serveixen per a referenciar a altres registres del tipus TNodo. Aquesta és l'estructura de dades que se sol utilitzar com node en les llistes doblement enllaçades.

## Registre en bases de dades

El concepte de registre que s'acaba de presentar és molt similar al concepte de registre en bases de dades, aquest segon es refereix a una col·lecció de dades que fan referència a un mateix ítem que es van a guardar en una fila d'una taula de la base de dades…

## Vegeu també

* Registre de base de dades
* typedef: Redefinició de tipus de dades en C

## Enllaços externs

* Estructures en C
* Definició de tipus en C
Viccionari
# Ramon Folc IV de Cardona

Ramon Folc IV de Cardona (1180-23 d'agost de 1241) fou vescomte de Cardona (1227-1241).
Era fill de Guillem I de Cardona i Gueraua de Jorba. Participà en la batalla de Las Navas de Tolosa (1212) i acompanyà el seu pare a la batalla de Muret (1213). El 1229, s'enemistà amb el rei Jaume I i no l'acompanyà a la conquesta de Mallorca (1229). Residí principalment al castell d'Arbeca.

## Núpcies i descendents

Es casà amb Agnès de Torroja qui va aportar les senyories de Solsona, Arbeca i Tarroja. Tingueren quatre fills:
* Sibil·la de Cardona, casada amb Guerau Alemany, baró de Guimerà
* Gueraua de Cardona, morta en 1243.
* Ramon Folc V de Cardona, successor al vescomtat de Cardona.
* Brunissenda de Cardona (?-22 de març de 1293), casada amb Roger IV de Foix.

## Referències

* ↑ «Ramon Folc IV de Cardona». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Emigració

L'emigració humana és marxar del lloc d'origen a un altre (pot ser a escala nacional o internacional). El dia internacional de l'emigració és el 18 de desembre. Es distingeix del turisme perquè l'emigració suposa fixar la residència en un altre indret, encara que sigui amb previsió temporal.
Les raons que empenyen a les persones a emigrar dels seus països acostumen a ser complexes i diverses i es distingeixen de les causes immediates que precipiten la decisió de deixar el país. Actualment, els països que registren més emigració acostumen a ser els pertanyents al denominat Tercer Món. Alguns d'ells reben una font d'ingressos important de les remesses que envien els emigrats als seus familiars.

## Factors que impulsen l'emigració

* Atur o feines mal pagades
* Desastres naturals
* Guerra
* Fam i pobresa
* Fonamentalisme religiós
* Desacord amb el règim dominant
* Tenir part de la família ja migrada
* Corrupció
* Problemes familiars
* El clima

## Enllaços externs

* Migration News (anglès)
* Global Culture: Assajos sobre la migració i la globalització Arxivat 2007-05-01 a Wayback Machine. (anglès)

## Referències

* ↑ Iikubo, Hideki «The Emigration Policy of the Social Affairs Bureau, Department of the Interior in the 1920s». The Journal of Political Economy and Economic History, 46, 1, 2003, pàg. 38–54. DOI: 10.20633/rekishitokeizai.46.1_38.
# Reginald Goodall

Reginald Goodall (Lincoln, Anglaterra, 13 de juliol de 1901 - 5 de maig de 1990) va ser un director d'orquestra anglès particularment destacat en el repertori d'òperes de Richard Wagner i en l'estrena d'obres de Benjamin Britten.
Conegut com a "Reggie", va estudiar en el Royal College of Music i el 1929 va ser organista i mestre de cor a St. Alban's, Holborn.
Va dirigir l'estrena mundial de Peter Grimes el 1945 i The Rape of Lucretia, ambdues de Benjamin Britten. Va dirigir generalment al Covent Garden, Glyndebourne, Sadlers Well i l'English National Opera.
En Els mestres cantaires de Nuremberg anys 60 i 70 es va destacar com un eminent wagnerià dirigint versions en anglès de The Mastersingers, Parsifal, Tristan und Isolde i L'anell del nibelung. Va afavorir els temps molt lents i el cicle de la tetralogia va arribar a durar dues hores més que les versions de Karl Böhm o Pierre Boulez.
Va ser sovint comparat amb Georg Solti i va influir a diverses generacions de cantants.

## Biografia

* John Lucas, Reggie: «The Life of Reginald Goodall». Musical Times, 134(1808), 585 (1993).

## Enllaços externs

* The holy fool
* Obituario Gramophone, en anglès
* Crítica de l'edició discogràfica de l'Anell
# Cal Fuster

«Cal Fuster» té aquests significats:
* Cal Fuster (Arbúcies), masia d'Arbúcies (Selva)
* Cal Fuster (Castellar de la Ribera), masia de Castellar de la Ribera (Solsonès)
* Cal Fuster de les Figueres, casa de la Pobla de Claramunt (Anoia)
* Cal Fuster (les Pallargues), edifici del poble de les Pallargues, al municipi dels Plans de Sió (Segarra)
* Cal Fuster (Lladurs), masia de Timoneda, al municipi de Lladurs (Solsonès)
* Cal Fuster (Navars), masia situada al municipi de Navars (Bages)
* Cal Fuster (Riner), masia de Riner (Solsonès)
* Cal Fuster (Sant Climent de Llobregat),antiga masia, actualment enderrocada, al municipi de Sant Climent de Llobregat (Baix Llobregat)
* Cal Fuster (Teià), obra de Teià (Maresme)
* Cal Fuster (Vilanova de Meià), casa de Santa Maria de Meià, al municipi de Vilanova de Meià (Noguera)
# Cal Fuster (Sant Climent de Llobregat)

Cal Fuster era una antiga masia, actualment enderrocada, al municipi de Sant Climent de Llobregat (Baix Llobregat) catalogada a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tractava d'un edifici de planta rectangular. Sembla que era un antic mas, refet a principis del segle xx, amb elements decoratius modernistes. Les finestres i el balcó estaven reforçats amb maó. Davant la casa, hi havia un pati, i a la dreta, annex a la construcció principal, una estructura rectangular amb galeria d'arcs de mig punt i barana de balustre. La façana tenia un frontis de ceràmica amb la imatge de la "Moreneta". La part visible de l'edificació era del segle xx, però l'estructura es creu que era anterior. En l'actualitat no resta res de l'antic habitatge.

## Referències

* 1 2 «Cal Fuster». Pat.mapa: arquitectura. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 7 setembre 2015].

## Enllaços externs

* Fotografia de Cal Fuster al Dipòsit Digital de la Generalitat de Catalunya "Calaix"
# Reial Acadèmia de Gastronomia

La Reial Acadèmia de Gastronomia és una institució espanyola que se centra en l'àmbit de la gastronomia, amb l'objectiu d'investigar, millorar i difondre la gastronomia espanyola, l'alimentació i el benestar de les persones.
Va ser fundada com una associació cultural sense ànim de lucre el 1980, i adaptada posteriorment a la Llei Orgànica de 22 de març de 2002, reguladora del dret d'associació. La Casa Reial espanyola li concedí el 19 de novembre de 2008 el títol de Reial, que fou jurídicament ratificat pel Consell de Ministres el 25 de juny de 2010. El reconeixement es basà en la finalitat d'interès públic que s'atribueixen com a objectius de l'Acadèmia: "la investigació, perfeccionament, difusió, promoció i protecció de l'art culinària i activitats gastronòmiques pròpies d'Espanya, la prevenció de l'obesitat i l'adopció d'una dieta sana i equilibrada; la promoció de l'educació dietètica i la cultura gastronòmica en tots els nivells i àmbits".
La institució està formada per acadèmics numeraris i acadèmics honoraris. La direcció correspon a una Junta Rectora, que actualment està presidida per Rafael Anson. L'entitat és membre de l'Acadèmia Internacional de Gastronomia i de l'Acadèmia Iberoamericana de Gastronomia. Des d'abans de la seva fundació (el 1974) atorga els Premis Nacionals de Gastronomia, conjuntament amb la Cofradía de la Buena Mesa.

## Referències

* Pàgina de la Reial Acadèmia Espanyola de Gastronomia
* ↑ http://www.realacademiadegastronomia.com/archivos/pdfs/estatutos_rag.pdf Arxivat 2015-12-11 a Wayback Machine. - Estatuts de la RAG, Boletín Oficial del Estado, 24 de setembre de 2010
* ↑ LA REAL ACADEMIA DE GASTRONOMÍA SERÁ UNA CORPORACIÓN DE DERECHO PÚBLICO DE ÁMBITO NACIONAL, lamoncloa.es, resumen del Consejo de Ministros del 25 de junio de 2010.
# Reial Aeri Club de Lleida

El Reial Aeri Club de Lleida és una associació esportiva dedicada a la pràctica i la promoció de les activitats aeronàutiques a les terres de Lleida. Té la seu al carrer Lluís Companys de Lleida, i gestiona, per concessió de la Generalitat de Catalunya, l'Aeròdrom d'Alfés, al Segrià.
Desenvolupa diverses activitats amb l'aeronàutica com a denominador comú; la pràctica totalitat a les instal·lacions d'Alfés si bé també ha organitzat algun campionat de vol a l'Aeroport de Lleida-Alguaire. Cal destacar l'Escola de Pilots com a la més important, però també ofereix activitats esportives, serveis d'aerotaxi, de vols de lleure i de pupil·latge d'aeronaus. Paral·lelament, ofereix servei de Bar i Restaurant a la seu de l'Aeròdrom d'Alfés.

## Història

El Reial Aeri Club de Lleida és possiblement l'entitat esportiva més antiga de Lleida, i el segon aeri club més antic de Catalunya per data de fundació, si bé actualment és el més antic en funcionament. Va començar a operar a l'aeròdrom privat de Josep Civit, ubicat al que actualment és el barri dels Magraners de la capital del Segrià, fins que el 1929 fou traslladat a l'actual Aeròdrom d'Alfés. El primer vol fou el Maig de 1911. El realitzà el famós pilot francès Leonci Garnier sobre la ciutat de Lleida, amb un aparell de la seva propietat, un Blériot XI amb motor Anzani de 25 CV.
El 23 de juliol de 1929 i amb la col·laboració de Josep Canudas, director de l'escola d'aviació de Barcelona i gran impulsor de l'aviació a Catalunya; i Lluís Rosol, es va celebrar l'acte de fundació de l'Aeroclub, i el 26 del mateix mes s'aprovaren els reglaments de l'entitat. A partir de 1948 (després de la Guerra Civil Espanyola i la Segona Guerra Mundial) Josep Civit tornà a aflorar l'entitat. El 22 de juliol de 1950 s'inaugura oficialment l'escola de pilots que segueix en funcionament actualment sota la presidència de Josep Maria Niubó.

## Flota

El club lleidatà disposa de cinc avionetes operatives; entre les quals cal destacar la Piper J-3 EC-ADS.
* Dues places: Piper J-3 EC-ADS, Cessna C152 EC-FED i Cessna C150 EC-CUL.
* Quatre places: Cessna C172 EC-DNX i Piper PA28 EC-ERC
Les de dues places s'empren en l'escola de vol, mentre que les de quatre s'utilitzen per a viatges i bateigs de l'aire. Tots els avions es fan servir en els diferents actes esportius que es realitzen dins dels programes anuals del club.

## Vegeu també

* Aeròdrom d'Alfés
* Aeroport de Lleida-Alguaire

## Referències

* 1 2 «Secretaria General de l'Esport.». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 27 desembre 2012].
* ↑ Turisme de Lleida.
* ↑ Notícies de la Diputació de Lleida.
* ↑ Paeria de Lleida
* ↑ Aerotendencias.com(castellà)
* 1 2 «Reial Aeri Club de Lleida». Arxivat de l'original el 2012-10-05. [Consulta: 27 desembre 2012].
* ↑ Araponent.cat
* ↑ Notícies de la Paeria de Lleida.

## Enllaços externs

* Dades dels aeròdroms catalans Arxivat 2010-06-24 a Wayback Machine.
* Pàgina web oficial del Reial Aeri Club de Lleida
# Ramon I de Montcada i de Montcada

Ramon I de Montcada i de Montcada (1150 - 1190 o 1191) fou senyor de Tortosa
Fill de Guillem Ramon I de Montcada i Beatriu de Montcada, sembla haver compartit amb ell el títol de senescal des del 1171. Fou diplomàtic de la Corona amb Ramon VI de Tolosa, Alfons VIII de Castella, Ferran II de Lleó, Alfons IX de Lleó i fins i tot amb l'emperador de Constantinoble, on gestionà el fallit matrimoni del comte Ramon Berenguer IV de Provença amb Eudòxia Comnena.
Es casà amb Ramona de Tornamira, amb qui tingué diversos fills, entre ells:
* Ramon II de Tortosa, conegut també com a Ramon II de Montcada, conseller de Jaume I, senyor de Tortosa.
* Guillem Ramon II de Montcada, hereu de la senescalia.
* Felipa de Montcada, casada amb Ramon Roger I de Foix.
# CKI

CKI té els següents significats:
* CKI FM (de l'acrònim de Ciskei), emissora de ràdio pertanyent a la South African Broadcasting Corporation de Sud-àfrica
* Inhibidor de la cinasa dependent de ciclina (del seu nom en anglès Cyclin-dependent Kinase Inhibitor), proteïna inhibidora de la cinasa dependent de ciclina
# CKT

CKT té els següents significats:
* CKT TMIT-Champion System (de l'acrònim en anglès de Carbon Knowledge Team), equip ciclista de la Xina
* ckt també és el codi ISO 639-3 del txuktxi, llengua parlada pels txuktxis de Rússia
# CKY

CKY té els següents significats:
* Clara Kimball Young, actriu de cinema mut dels Estats Units
* CKY (vídeos) (de l'acrònim en anglès Camp Kill Yourself), sèrie de vídeos antecessors de Jackass
# Regla del pastís

La regla del pastís, a vegades anomenada regla del canvi de bàndol, és una metaregla utilitzada sovint en jocs abstractes per a dos jugadors, com ara l'Hex o l'Havannah, en què el primer jugador podria tenir un avantatge decisiu. Es pot enunciar de la forma següent:
El nom de «regla dels pastís» prové de la idea de com fer que dues persones es reparteixin equitativament un pastís sense discussions: una persona el talla i l'altra decideix quin tros es queda. La regla està pensada per a jocs en què el primer jugador té un avantatge, com és el cas de l'Hex, en què el primer jugador pot guanyar sempre. D'aquesta manera la primera jugada del primer jugador no serà excessivament bona, perquè llavors donaria un gran avantatge al segon, que canviaria bàndols, però tampoc serà excessivament dolenta.

## Referències

* ↑ Browne, Cameron. Hex Strategy: Making the Right Connections. ISBN 1-56881-117-9
# Emulador

«Emulador» té aquests significats:
* Emulador de codi, programari que permet executar codi màquina o programes d'ordinador en un sistema operatiu diferent d'aquella per la qual van ser escrits originalment
* Emulador de consola, programa informàtic que és capaç d'emular una videoconsola
* Emulador de terminal, programa informàtic que simula el funcionament d'un terminal d'ordinador en qualsevol dispositiu de visualització
Viccionari
# René Weissinger

René Weissinger (Böblingen, Baden-Württemberg, 11 de desembre de 1978) és un ciclista alemany, professional des del 2002 al 2012. En el seu palmarès destaca la victòria a la Berner Rundfahrt el 2005.

## Palmarès

* 2005
** 1r a la Berner Rundfahrt
** 1r a la Völkermarkter Radsporttage
* 2006
** Vencedor de 2 etapes a la Volta al llac Qinghai
* 2008
** Vencedor de la classificació dels esprints a la Volta a Suïssa

## Enllaços externs

* Fitxa de René Weissinger a sitiodeciclismo.net
# Can Farga

Can Farga és una obra del municipi d'Anglès (Selva) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un edifici de dues plantes (soterrani i primer pis) i coberta de dues aigües a façana. El conjunt arquitectònic estava format per dos cossos rectangulars, una era i una bassa que recollia, mitjançant un rec, l'aigua de la riera d'Osor.
El soterrani consta de dues obertures rectangulars i de la gran escala de rajols que permet pujar al pis principal.
El primer pis conserva els emmarcaments de forma similar als originals. La porta principal és de mig punt amb dovelles mitjanes, poc treballades i netejades o noves. La finestra de permòdols de la part dreta està emmarcada de pedra. La finestra del centre de la façana també és emmarcada de pedra i té l'ampit i els brancals treballats.
La teulada s'ha reformat reutilitzant les teules de l'antiga masia.

## Referències

* 1 2 3 4 «Can Farga». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 febrer 2016].

## Bibliografia

* AADD; Catàleg de Masies i Cases Rurals en sòl no urbanitzable., Abril 2005
* Lanao, P; Quaderns de la revista de Girona, 1986

## Enllaços externs

* «Can Farga». Patrimoni de la Selva. Consell Comarcal de la Selva.
# Ca l'Argelich

Ca l'Argelich és un dels edificis més significatius i importants de l'Arquitectura Racionalista a Tàrrega tant per les dimensions com per l'arquitectura. Protegida com a bé cultural d'interès local, tota la unitat de l'edifici queda dividida per quatre caixes d'escala. Consta de planta baixa i dos pisos, a excepció de l'escala que queda situada a l'extrem del solar que fa cantonada amb el carrer Montsec on s'afegí posteriorment una altra planta.
A la planta baixa hi ha quatre portes allindades corresponents a les quatre entrades de cada escala. Entre porta i porta hi ha quatre finestres, dues a cada banda, que donen molta lluminositat a l'interior. En aquesta planta hi ha un mur amb obra vista a base de maons disposats regularment entre les obertures.
Els dos pisos superiors són idèntics pel que fa arquitectònicament. Cal destacar les múltiples obertures apaïsades que es disposen en tota la seva façana.
L'exterior d'aquest solar es distribueix en dues estructures alternades en el mur. Per una banda, hi ha dos cossos sobresortints, amb quatre obertures a cada pis en forma de finestra i per altra banda, alternats amb aquests, hi ha dos cossos més, els quals estan més enfonsats, on hi ha una obertura per cada escala en forma de balcó. El mur d'aquests dos pisos es torna a repetir el mateix motiu que en la planta baixa: entre panys d'obra vista entre les obertures i arrebossat a la resta.
Cal destacar l'últim cos afegit a l'extrem de l'edifici. La seva silueta superior és en forma piramidal escalonada cosa que dona un aspecte diferent d'una façana a l'altra. S'estructura amb grans obertures rectangulars apaïsades en forma de terrassa, descobertes a l'exterior. Gran exemple de l'arquitectura racionalista dels anys 30.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Ca l'Argelich». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 gener 2017].