OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Alcàmenes de Lesbos

Alcàmenes (en llatí Alcamenes, en grec antic Ἀλκαμένης), fill d'Estenelides, va ser nomenat harmost per Agis II l'any 412 aC, quan els habitants de Lesbos es van voler revoltar contra Atenes.
Alcàmenes va sortir a la mar amb 21 vaixells en direcció a Quios, però va ser perseguit per la flota atenenca davant de l'istme de Corint i obligat a desplaçar-se cap a terra. Els atenesos van atacar les naus a la platja i Alcàmenes va morir en la lluita, segons diu Tucídides.

## Referències

* ↑ Alcamenes a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 96
# Joan I (desambiguació)

Joan I és el nom dels següents personatges:
* Papa Joan I (? - 526), Papa de Roma
* Joan I d'Armanyac (1311 - 1373), comte d'Armanyac amb el Fesenzac i comte de Rodés (1319 -1373)
* Joan I Tsimiscés (~925 - 976), emperador romà d'Orient
* Joan I de Jerusalem o Joan de Brienne (1148 - 1237), rei de Jerusalem i emperador de Constantinoble
* Joan I de Xipre o Joan II de Jerusalem (1259 – 1285), rei de Jerusalem i Xipre
* Joan sense Terra o Joan I d'Anglaterra (1166 – 1216), rei d'Anglaterra
* Joan I el Roig o Joan I de Bretanya (1217 - 1286), duc de Bretanya
* Joan Balliol o Joan I d'Escòcia (v 1249 - 1313), rei d'Escòcia
* Joan I de Brabant (1253 - 1294), duc de Brabant i Lorena
* Joan I de Bohèmia (1296 -1346), rei de Bohèmia i comte de Luxemburg
* Joan I d'Empúries (1338 -1398), comte d'Empúries i President de la Generalitat de Catalunya
* Joan I de França (1316), rei de França i rei de Navarra
* Joan el Caçador o Joan I d'Aragó (1350 – 1396), comte de Barcelona i rei d'Aragó
* Joan I de Portugal (1357- 1433), rei de Portugal
* Joan I de Castella (1358 – 1390), rei de Castella
* Joan I de Borgonya (1371- 1419), duc de Borgonya
* Joan I de Borbó (1381 - 1434), duc de Borbó
* Joan I de Dinamarca (1481 - 1513), rei de Dinamarca, Noruega i Suècia
* Joan I de Dreux (1215 - 1249), comte de Dreux i de Braine
* Joan I de Polònia Albert (1459 - 1501), rei de Polònia
* Joan I d'Hongria János I (1487 - 1540), rei d'Hongria
* Joan I de Liechtenstein (1760 - 1836), príncep de Liechtenstein
* Joan I de Luxemburg (1921), Gran Duc de Luxemburg
* Joan de Borbó i Battenberg (1913 - 1993), comte de Barcelona
* Joan I Sanudo (? - 1362), duc de Naxos, germà i successor de Nicolau I Sanudo el 1341
* Joan I de Wittelsbach o Joan I de Baviera (1329 - 1340), darrer duc de la Baixa Baviera (1339 - 1340)
* Joan I, delfí d'Alvèrnia
* Joan I de Brandenburg (1220 - 1266), marcgravi de Brandenburg
Viccionari
# Akira Itō

Akira Itō (伊藤章) és un mangaka japonès. Itō és el creador de Yu-Gi-Oh! R, una seqüela de la sèrie Yu-Gi-Oh! que segueix la història després que Yugi Mutou hagi guanyat les tres cartes dels déus egipcis. Itou també ha treballat juntament amb Yoshihiro Takahashi en la creació del manga Fang.
# Akira

«Akira» té aquests significats:
* Art: un manga futurista. Vegeu Akira (manga)
* Cinema: Akira (pel·lícula)
* Disseny gràfic: Akira (software)
* Onomàstica: cognom japonès comú:
** Akira Kurosawa, director de cinema.
** Akira Toriyama, dibuixant de manga.
** Akira Watanabe, pilot de motocròs.
** Akira Suzuki, químic, Premi Nobel el 2010.
** Akira Kaji, futbolista.
** Akira Nishino, futbolista.
** Asa Akira, actriu i model.
** Akira Itō, dibuixant de manga (mangaka)
** Akira Kitaguchi, futbolista.
** Akira Yoshizawa, mestre de l'origami.
** Akira Nozawa, futbolista.
** Akira Yasuda (Akiman), animador i dissenyador de personatges.
** Akira Matsunaga, futbolista.
** Amano Akira, dibuixant de manga (mangaka)
** Akira Matsunaga (1948), futbolista.
# Altella

Altella és un gènere d'aranyes araneomorfes de la família dels dictínids (Dictynidae). Fou descrita per primera vegada l'any 1884 per Simon.

## Taxonomia

Segons el World Spider Catalog del 28 de novembre de 2018, existeixen les següents espècies:
* Altella aussereri Thaler, 1990 — Itàlia
* Altella biuncata (Miller, 1949) — Europa Central
* Altella caspia Ponomarev, 2008 — Kazakhstan
* Altella conglobatta Dyal, 1935 - Pakistan
* Altella hungarica Loksa, 1981 — Hongria
* Altella lucida (Simon, 1874) — Europa, Turquia
* Altella media Wunderlich, 1992 — Illes Canàries
* Altella opaca Simon, 1911 — Algèria
* Altella orientalis Balogh, 1935 — Hongria
* Altella pygmaea Wunderlich, 1992 — Illes Canàries
* Altella uncata Simon, 1884 — Algèria

## Referències

* ↑ O. Pickard-Cambridge, 1882: Notes on British spiders, with descriptions of three new species and characters of a new genus. Annals and Magazine of Natural History, ser.5, vol.9, p.1-17 (text íntegre).
* ↑ «Altella». [Consulta: 24 juliol 2017].

## Enllaços externs

* (anglès) World Spider Catalog: Altella Simon, 1884 en la família Dictynidae +base de dades
# Fontani

Fontani (en (ucraïnès): Фонтани) és un poble de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2021 tenia 3.218 habitants. Pertany al districte de Simferòpol.

## Referències

* ↑ «Об установлении границ поселка Айкаван, сел Ана-Юрт, Дружного, Ивановки, Строгановки, Трудового Трудовского сельского совета (Симферопольский район) Автономной Республики Крым». Arxivat de l'original el 2015-12-22. [Consulta: 14 desembre 2015].
* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 24 juliol 2016].
# Beleña

Beleña és un municipi de la província de Salamanca a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 134 | 153 | 147 | 166 |

## Enllaços externs

* Enllaç a Wikisalamanca Arxivat 2008-12-02 a Wayback Machine.
# Kiss (disc)

KISS és l'àlbum de debut de la banda Kiss.

## Llista de cançons

* Strutter – 03:10
* Nothin' to Lose – 03:27
* Firehouse – 03:17
* Cold Gin – 04:22
* Let Me Know – 02:58
* Kissin' Time – 03:52
* Deuce – 03:06
* Love Theme From Kiss – 02:24
* 100,000 Years – 03:22
* Black Diamond – 05:13
Viccionari
# José María Mesa Parra

José María Mesa Parra (25 de desembre de 1944) és un mestre i polític català.

## Trajectòria

Es llicencià en magisteri i en filosofia a la Universitat de Barcelona i es diplomà en gestió gerencial a l'Escola d'Administració d'Empreses. El 1966 treballà com a director del Col·legi Nacional "Ramón y Cajal" del Prat de Llobregat, i més tard fou professor de l'INEM del Prat, així com inspector de serveis del Ministeri d'Educació i Ciència. El 1975 fou nomenat alcalde del Prat de Llobregat, càrrec que va ocupar fins que fou nomenat governador civil de Girona el juliol de 1977, càrrec que va ocupar fins al 17 de juliol de 1978.
El 1978 fou nomenat secretari general adjunt de la Unió de Centre Democràtic (UCD) a Catalunya i a les eleccions generals espanyoles de 1979 fou elegit diputat per la província de Barcelona. Després de l'ensulsiada de l'UCD el 1982 va ingressar al Centro Democrático y Social (CDS), amb el fou candidat per Barcelona a les eleccions generals espanyoles de 1982, però no fou escollit.

## Referències

* ↑ Última hora en ABC, 12 de juliol de 1977
* ↑ BOE del 17 de juliol de 1978 amb el cessament
* ↑ Candidats de CDS a les generals de 1982

## Enllaços externs

* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
# Aulus Corneli Cos (cònsol 428 aC)

Aulus Corneli Cos (llatí: Aulus Cornelius Cossus) va ser un magistrat romà del segle v aC, segurament germà de Servi Corneli Cos, tribú consular l'any 434 aC. Formava part de la família Cos, una branca patrícia de la gens Cornèlia.
Va ser cònsol l'any 428 aC segons Titus Livi, juntament amb Tit Quint Cincinnat Penne, i un dels quatre tribuns consulars elegits l'any 426 aC. Es va encarregar la defensa de la ciutat mentre els seus col·legues rebien l'encàrrec de dirigir la guerra contra Veïs.
Podria ser aquest Aule Corneli Cos, que durant la captura de Fidenes, va matar el rei de Veïs, Lar Tolumni en un combat singular i va dedicar les seves restes al temple de Júpiter Feretri. Les despulles d'un combat singular s'anomenen spolia opima. Tanmateix, l'any de la mort de Lar Tolumni és incert: Titus Livi diu que va ser el 437 aC (que caldria corregir a 434 aC) i esmenta que altres autors donen la mateixa data, però això va ser sis anys abans del consolat d'Aule Corneli Cos, i en aquest any se suposa que Servi Corneli Cos era tribú militar amb Mamerc Emili Mamercí, segons Diodor de Sicília. L'any 426 aC hi va haver una epidèmia de pesta a Roma i no es van produir operacions militars pel que la data del 434 aC podria ser correcta, ja que la dedicatòria al temple de Júpiter trobada en temps d'August, menciona Servi Corneli Cos com a cònsol, i no consta cap més Servi Corneli Cos amb aquest càrrec o el seu equivalent.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita IV, 19,20,30-32
* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 865-866.
# Apel·les (gnòstic)

Apel·les (en grec antic: Ἀπελλῆς, Apelles) fou un gnòstic del segle ii.
Era deixeble de Marció, de qui va discrepar en diversos punts de l'Antic Testament, negant la divinitat del cos humà de Crist i negant la resurrecció. Suposadament, a l'escola de Marció va tenir relacions amb Filomena, que li va fer modificar les seves antigues creences, i el va persuadir que les profecies venien d'un esperit contrari a l'esperit únic; per aquest motiu va ser expel·lit de l'escola. A més de Marció, Apel·les s'enfrontà també amb Corodó, un altre membre de l'escola marcionita.
Va escriure l'obra Sil·logismes amb l'objecte de demostrar que els escrits de Moisès eren falsos. L'obra no s'ha conservat, però devia ser llarga, atès que s'esmenta el volum 38. D'altra banda, atribueix a Apel·les un text apòcrif, l'Evangeli d'Apel·les, avui perdut, i de contingut gnòstic, del qual només es coneixen algunes citacions fetes pels Pares de l'Església, especialment per Jeroni i Epifani.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown, & Comp., 1867, p. 223.
* ↑ Kirby, Peter. «Apelles» (en anglès). Early Christian Writings, 2006. [Consulta: 4-X-2017].
* ↑ Piñero, Antonio. Todos los Evangelios. Madrid: EDAF, 2009, p. 630. ISBN 9788441421165.
Viccionari
# Fairfield (Nebraska)

Fairfield és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 467 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fairfield tenia 467 habitants, 185 habitatges, i 132 famílies. La densitat de població era de 247 habitants per km².
Dels 185 habitatges en un 30,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,6% hi vivien parelles casades, en un 6,5% dones solteres, i en un 28,6% no eren unitats familiars. En el 25,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,01.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,8% tenia menys de 18 anys, un 4,1% entre 18 i 24, un 27,6% entre 25 i 44, un 20,8% de 45 a 60 i un 19,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.477 $ i la renda mediana per família de 37.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.806 $ mentre que les dones 19.063 $. La renda per capita de la població era de 15.815 $. Aproximadament el 12,3% de les famílies i el 15,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fairfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fairfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Filchneria kuenluensis

Filchneria kuenluensis és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels perlòdids.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: el massís del Karakoram (Jammu i Caixmir, l'Índia).

## Referències

* ↑ Klapálek, 1908 (1907). Wiss. Zool. Botan. Ergebn. 10:61. «Wissenschaftliche Ergebnisse der Expedition Filchner nach China und Tibet ... - Wilhelm Filchner - Google Llibres».
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 3 Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Claassen, 1940. Mem. Cornell agric. Exp. Sta. 232:113.
* Brinck, 1950. Vidensk. Medd. Dansk naturh. Foren. 112:137.
* Ricker, 1952. Ind.Univ.Pub.Sci.Ser. 18:140.
* Brinck, 1954. Opusc. Entomol. Suppl. 19(2/3):137.
* Illies, 1966. Das Tierreich 82:389.
* Zwick, P., 1973. Das Tierreich 94:229.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* Perlodidae Species Listing (anglès)
# Filchneria shobhaae

Filchneria shobhaae és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels perlòdids.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: l'Índia.

## Referències

* ↑ Klapálek, 1908 (1907). Wiss. Zool. Botan. Ergebn. 10:61. «Wissenschaftliche Ergebnisse der Expedition Filchner nach China und Tibet ... - Wilhelm Filchner - Google Llibres».
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Singh, R.K. & Ghosh, 1969. Zool. Anz. 182:134.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Checklist of Indian Stoneflies (Insecta: Plecoptera) (anglès)

## Bibliografia

* Zwick, P., 1973. Das Tierreich 94:230.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* Perlodidae Species Listing (anglès)
# Faworki

Els faworki (pronunciat favòrqui) o chrust (en singular faworek) són unes postres cruixents típiques de la gastronomia de Polònia i de Lituània. Tenen forma de cintes primes i tortes, refregides i amb sucre fina. Generalment es mengen durant el carnaval i el dijous gras (últim dijous abans de la quaresma), el dia d'abans de dimecres de cendra.

## Vegeu també

* Calzones rotos
# Falcó Niku

En Falcó Niku també conegut com a Nikulau l'Au o simplement Niku, és una peça d'imatgeria festiva i popular que representa un falcó falconer. Pertany a la colla dels Falcons de Barcelona i per això va vestit amb camisa blanca i faixa vermella.
L'origen de Falcó Niku s'ha de cercar l'any 2002, quan es va crear la colla i es va triar la figura d'un falcó perquè la representés i perquè fes d'interlocutor virtual de la colla, encarregat de convocar-ne els membres a les actuacions. L'any 2007 va néixer la figura de l'au Nicolau en tres dimensions, feta amb fibra de vidre i cartó pedra. Fou arran d'un curs pràctic d'introducció al bestiari festiu, organitzat per l'associació Rosa Sensat i impartit per l'Agrupació de Bestiari Festiu i Popular de Catalunya. La figura es va presentar per les festes de la Mercè de l'any 2007 i des de llavors acompanya els Falcons a totes les actuacions, portat sempre pels enxanetes, els més joves de la colla. Quan no surt es pot veure exposat a la Casa dels Entremesos.

## Referències

* 1 2 «Falcó Niku». Cultura popular de Barcelona. Ajuntament de Barcelona, Institut de Cultura de Barcelona.

## Enllaços externs

* Falcó Niku - Lloc web oficial
* «Falcó Niku (Nikulau, l'au)». bestiari.cat. Arxivat de l'original el 2015-01-20. [Consulta: 20 gener 2015].
# Falcó berigora

El falcó berigora o falcó bru australià (Falco berigora) és una espècie d'ocell rapinyaire de la família dels falcònids (Falconidae) que habita variats medis, incloent les terres de conreu, del centre i est de Nova Guinea, Austràlia, Tasmània i algunes illes del Pacífic. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Ocell propagador del foc

A les sabanes tropicals austràlianes està documentat que el falcó berigora i altres espècies de rapinyaires, com el milà negre i el milà xiulador, poden actuar com a propagadors intencionals del foc en època d'incendis forestals, per tal de facilitar la seva activitat cinegètica. Aquest comportament consistiria en traslladar troncs de fusta o flocs d'herba encesa, des d'àrees on s'està produint la ignició cap a àrees properes, cercant d'atrapar preses expulsades pels incendis. Els aborígens australians tenen coneixement ecològic tradicional d'aquest fet des de fa molt de temps, el qual està incorporat fins i tot en la seva mitologia.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «falcó berigora». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 29 agost 2022].
* ↑ Falcó berigora a CERCATERM Rev. 24/01/2012
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 356. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ «Seriemas, falcons». IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* ↑ BirdLife International. «Brown Falcon. Falco berigora» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 29 agost 2022].
* ↑ Bonta, Mark; Gosford, Robert; Eussen, Dick; Ferguson, Nathan; Loveless, Erana; Witwer, Maxwell «Intentional Fire-Spreading by "Firehawk" Raptors in Northern Australia». Journal of Ethnobiology, vol. 37, 4, 2017, pàg. 700. DOI: 10.2993/0278-0771-37.4.700.
# Federalisme belga

El federalisme belga és el federalisme aplicat a Bèlgica des de les reformes institucionals de 1970.
Es tracta d'un sistema federal que ha pres una forma específica amb dues entitats federals, les comunitats i les regions, comparteixen les competències públiques amb l'Estat federal.
Aquest federalisme presenta certes característiques confederals, com les dobles majories requerides per als canvis constitucionals o la concepció de les normes d'igualtat de pes que posa a les entitats federals en igualtat amb l'Estat federal.

## Vegeu també

* Partició de Bèlgica
* Nacionalisme belga

## Referències

* 1 2 3 The first and second State reforms, Belgium.be (anglès)

### Bibliografia

* L'avenir des Belges Arxivat 2010-05-27 a Wayback Machine. (francès)
* Le fédéralisme belge: quelques précisions (francès)
* Le fédéralisme belge est malsain (francès)
# Federalistes d'Esquerres

Federalistes d'Esquerres és una entitat de l'àmbit català que promou el federalisme com a forma d'organització de l'estat. Formada arran d'un manifest del 2012 signat per 2600 persones, va ser constituïda el juliol de 2013 per militants del PSC, ICV, EUiA i independents, amb els noms destacats de Manuel Cruz, Joaquim Coll, Antoni Sitges-Serra i Francesc Trillas. En els anys següents s'hi van sumar militants de les noves formacions de l'esquerra alternativa com ara Catalunya en Comú.
Presentada a la societat civil el 25 de setembre de 2012 en un acte a l'Ateneu Barcelonès de la ciutat de Barcelona, propugna una reforma de la Constitució espanyola que possibiliti la creació d'un sistema federal entre els diferents pobles d'Espanya basat en els principis de cooperació, lleialtat institucional i solidaritat. Algunes figures clau a Federalistes han estat Lluis Rabell, Mireia Esteva Saló o Manuel Cruz.
Arran de l'escenari polític que s'encetà després de la Diada Nacional de Catalunya i la convocatòria d'eleccions anticipades al Parlament de Catalunya de 2012 es van impulsar els manifestos Crida a la Catalunya Federalista i d'Esquerres i Catalunya sense fronteres sota el paraigua del qual es va constituir el juliol de 2013 Federalistes d'Esquerres, presidida entre 2013 i 2016 per Manuel Cruz, En 2014, l'associació presentà un manifest Declaració Una España federal en una Europa federal

## Referències

* ↑ «Qui som». [Consulta: 4 juny 2022].
* ↑ «Mireia Esteva, nueva presidenta de Federalistes d'Esquerres» (en castellà). [Consulta: 4 juny 2022].
* ↑ Saló, Mireia Esteva. «Quién es quien en la candidatura 2022» (en espanyol europeu). [Consulta: 4 juny 2022].
* ↑ Liñán, Gemma; Fernàndez, Marina. «Pluja de recursos contra l'ajornament electoral: el TSJC dictarà en 24h». El Nacional, 18-01-2021. [Consulta: 18 gener 2021].
* ↑ «Federalistes d'Esquerres advoca per una reforma constitucional». Diari El País, 27-01-2015. [Consulta: 3 juliol 2020].
* ↑ «Federalistes d'Esquerres presenta el federalismo como tercera vía "real" para evitar la ruptura» (en castellà). eldiario.es.
* ↑ Pomeda, Julián Arroyo. «Manuel Cruz y Federalistes d'Esquerres: de autonomías a estado federal» (en castellà), 20-06-2019. [Consulta: 3 juliol 2020].
* ↑ «Manifest Declaració “Una España federal en una Europa federal”» (en castellà), 01-07-2014. [Consulta: 3 juliol 2020].

## Enllaços externs

* Federalistes d'Esquerres
# Fitjar

Fitjar és un municipi situat al comtat de Vestland, Noruega. Té 3.140 habitants (2016) i la seva superfície és de 142,44 km². El centre administratiu del municipi és el poble homònim.
L'illa i municipi de Fitjar es troba al sud del Selbjørnsfjorden, a l'oest de l'estret de Langenuen i a l'est de l'illa de Bømlo. El municipi inclou més de 350 illes, tot i que la majoria estan deshabitades. La majoria dels residents viuen a l'illa de Stord, la part nord de la qual és part de Fitjar. L'illa i municipi d'Austevoll es troba al nord, a través del fiord, i l'illa i municipi de Tysnes es troba a l'altre costat de l'estret de Langenuen, i l'illa municipi de Bømlo es troba a l'oest.

## Referències

* ↑ «Població l'1 de gener de 2016. Tot el país, comtats i municipis» (en anglès). Oficina Central d'Estadístiques de Noruega. [Consulta: 21 novembre 2016].
* ↑ «Fitjar – Store norske leksikon». Store norske leksikon.

## Enllaços externs

* Fitjar - Lloc web oficial
# Fitnat Hanım

Şerife Zübeyde, més coneguda amb el seu nom de ploma Fıtnat Hanım (Istanbul, després de 1724 - 1780), fou una poetessa turca otomana del segle xviii. Filla del Xaikh al-Islam Mehmed Esad Efendi), Fitnat Hanım és autora d'un divan. Alguns dels seus poemes han estat traduïts a idiomes occidentals, i dos dels seus gazels han estat musicats.

## Referències

* ↑ http://www.tdvislamansiklopedisi.org/index.php?klme=F%C4%B1tnat+Han%C4%B1m
* ↑ http://www.antoloji.com/kadin-sairlerimizden-zubeyde-fitnat-hanim-siiri/

## Vegeu també

* Nigar Hanım
# Fontanet (Abella de la Conca)

Fontanet és una extensa partida rural del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà. Pertany al territori històric de la vila, tot i que és limítrof amb el de la Torre d'Eroles.
Està situada al nord-est de la vila d'Abella de la Conca, a la dreta del riu d'Abella, a prop i a llevant del Mas Palou. Inclou pràcticament tot el Bosc d'Abella. El seu límit de llevant i del nord és la partida de Carrànima, el de migdia, la de Fonguera, i a ponent, la de la Costa del Molí. La partida s'estén per tot el sector oest, proper a la vila d'Abella de la Conca, de la Serra de Carrànima; inclou una part del Bosc d'Abella.
Comprèn les parcel·les 104 a 107, 111, 134 i 234 a 242 del polígon 2 i 101, 145, 153 a 168, 177 a 179 del polígon 4 d'Abella de la Conca; consta de 291,0684 hectàrees amb predomini de pinedes, pastures, zones de matolls i de bosquina, però amb alguns conreus de secà.

## Etimologia

La partida pren el nom de la masia de Casa Fontanet. Es tracta, així, doncs, d'un topònim romànic modern, de caràcter descriptiu.

## Referències

* ↑ «Dades extretes de la Sede virtual del Catastro». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 31 octubre 2011].

## Enllaços externs

* Fontanet en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya