OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ca l'Arenys

Ca l'Arenys és un edifici del municipi de l'Ametlla del Vallès (Vallès Oriental) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una antiga masia amb una finestra de tipus conopial feta amb carreus. L'arc d'aquesta té traceria i a les impostes hi havia carotes; actualment tan sols es pot veure la de l'esquerra, l'altra està escapçada. Té un petit ampit de pedra.

## Història

El Mas Arenys era anomenat també Ca L'Arenys del Pont perquè estava prop del Torrent Arenys, on hi havia un pont amb una gran arcada. Aquest mas està documentat ja l'any 1375; es tracta d'un document parroquial on es troben altres 63 masos de l'Ametlla. Els noms dels masos s'han conservat amb poques variacions; per exemple el Mas Coromines és anomenat "Cononamina".

## Referències

* 1 2 «Ca l'Arenys». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 juliol 2015].
# Ca l'Argense

Ca l'Argense és un bloc de pisos al nucli d'Olot (Garrotxa) protegit com a bé cultural d'interès local, en una cantonada formant tres façanes. L'edifici consta de planta baixa, comercial, i tres pisos d'habitació. A cada pis hi ha una part d'obra sobre la qual s'obren una sèrie de finestrals amb una petita barana de ferro. És d'un racionalisme superficial amb elements Art Déco, que donen a l'edifici un to eclèctic però de correcta qualitat compositiva.

## Referències

* 1 2 «Ca l'Argense». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 setembre 2016].
# Ca l'Ardet

Ca l'Ardet és una obra de Calafell (Baix Penedès) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici de planta trapezoïdal, amb dues façanes que donen a la via pública, constituït per planta baixa i dues plantes altes. La coberta és de dues vessants, una a cada façana, amb ràfec i tortugada. Té un cos afegit a la part posterior, format per planta baixa i una planta alta, el qual té una coberta plana transitable (terrat) i un cobert amb teulada inclinada.

## Referències

* ↑ «Ca l'Ardet». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 6 febrer 2019].
# Ca l'Arenas. Centre d'Art del Museu de Mataró

Ca l'Arenas. Centre d'Art del Museu de Mataró neix del llegat de l'artista Jordi Arenas i Clavell a la seva ciutat natal i és l'extensió específica del Museu de Mataró especialitzada en art, amb atenció especial a l'activitat artística de la ciutat de Mataró (Maresme). S'hi realitzen activitats culturals com exposicions, tallers, conferències, xerrades i projeccions d'audiovisuals. Ca l'Arenas forma part de la Xarxa de Museus Locals de la Diputació de Barcelona. L'edifici és una obra inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## El llegat de Jordi Arenas

Jordi Arenas i Clavell, mort l'1 de juliol de 1998, en el seu testament llegà al Museu de Mataró la propietat de l'immoble que fou el seu domicili, al carrer d'Argentona de Mataró, i el fons d'art de la seva propietat, format per obra seva, del seu germà Jaume Arenas i Clavell i d'altres artistes. Aquest fons s'integrà en la col·lecció d'art del Museu de Mataró.

## Exposicions

* Mar de Fons exposició on es fa servir realitat augmentada per enllaça les obres amb articles de Viquipèdia.

## Galeria

* Sala Polivalent
* Estuc decorat a l'escala central
* Zona d'exposicions
* Paviment hidràulic

## Referències

* 1 2 «Ca l'Arenas. Centre d'Art». cultura.mataro.cat. [Consulta: 13 gener 2012].

## Vegeu també

* Museu de Mataró

## Enllaços externs

* Ca l'Arenas. Centre d'Art del Museu de Mataró - Lloc web oficial
* Web del Museu Més Gran de Catalunya
# Rasclet culroig

El rasclet culroig (Aenigmatolimnas marginalis) és una espècie d'ocell de la família dels ràl·lids (Rallidae). Sovint és considerat l'única espècie del gènere Aenigmatolimnas J.L. Peters, 1932. Antany era inclòs al gènere Amaurornis.

## Hàbitat i distribució

Viu en aiguamolls, arrossars i zones humides amb vegetació, localment a Costa d'Ivori, Ghana, Nigèria, Camerun, el Gabon, nord de Zaire, Uganda, sud de Kenya, Tanzània, Zàmbia i Malawi, i cap al sud a Namíbia, Botswana, Zimbàbue i Sud Àfrica. Fa moviments migratoris poc coneguts.

## Referències

* ↑ «Rasclet culroig». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/05/2023(català)
* ↑ Distribució i moviments migratoris del rasclet cua-roig a GROMS Rev. 9-01-2011
* ↑ Distribució i justificació d'estatus a RedList de UICN Rev. 9-01-2011
# Rasclet culblanc

El rasclet culblanc (Laterallus leucopyrrhus) és una espècie d'ocell de la família dels ràl·lids (Rallidae) que habita aiguamolls del sud-est del Brasil, Uruguai, el Paraguai i nord de l'Argentina.
# Rasclet capbrú

El rasclet capbrú (Rufirallus castaneiceps) és una espècie d'ocell de la família dels ràl·lids (Rallidae), que viu a les terres baixes fins als 1500 m, pel vessant oriental dels Andes, des del sud-est de Colòmbia fins al nord de Bolívia. Segons la classificació del IOC (versió 2.4, 2010), és l'única espècie del gènere Anurolimnas, però tradicionalment també s'incloïen en aquest gènere, A. viridis i A. fasciatus, que el IOC inclou a Laterallus.

## Llistat de subespècies

Se n'han descrit dues subespècies:
* A. c. castaneiceps (Sclater,PL et Salvin) 1869
* A. c. coccineipes Olson 1973

## Referències

* ↑ A.castaneiceps a Infonatura Rev. 24-04-2010
* ↑ Els gruïformes, amb subespècies, a Zoonomen Rev. 24-04-2010
# Rhinogobius flavoventris

Rhinogobius flavoventris és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden arribar als 3,7 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: llac Taal (les Filipines).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Gill T. N., 1859. Notes on a collection of Japanese fishes, made by Dr. J. Morrow. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 11. 144-150.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Herre, A.W.C.T., 1927. Four new fishes from Lake Taal (Bombon). Philipp. J. Sci. 34(3):273-279.
* ↑ Herre, A.W.C.T. i A.F. Umali, 1948. English and local common names of Philippine fishes. U. S. Dept. of Interior and Fish and Wildl. Serv. Circular Núm. 14, U. S. Gov't Printing Office, Washington. 128 p.
* ↑ Mercene, E.C., 1997. Freshwater fishes of the Philippines. p. 81-105. A: R.Guerrero III, A. Calpe, i L. Darvin (eds.). Aquatic Biology Research and Development in the Philippines (Proceedings of the First Nat'l Symposium-Workshop on Aquatic Biology R&D, Nov. 28-29, 1995, Los Baños, Laguna). PCAMRD Bk. Ser. 20.

## Bibliografia

* Bleher, H., 1996. Bombon. Aqua geographia 12(4):6-34.
* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A: M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Bain-de-Bretagne

Bain-de-Bretagne (en bretó Baen-Veur, en gal·ló Bóen de Bertaèyn) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ille i Vilaine. L'any 2006 tenia 6.890 habitants.

## Demografia

Evolució de la població Ehess i INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 3 126 | 3 447 | 3 062 | 3 364 | 3 490 | 3 585 | 3 476 | 3 638 | 4 159 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 3 869 | 4 175 | 4 353 | 4 266 | 4 299 | 4 932 | 4 999 | 4 907 | 4 920 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 4 788 | 4 873 | 4 786 | 4 303 | 4 215 | 4 044 | 4 245 | 4 040 | 3 901 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 3 936 | 4 468 | 4 970 | 5 241 | 5 257 | 5 516 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 199..-2005 | Joseph Guilloux | Divers droite |
| 2005-2008 | Jean-Claude Vigour | UMP |
| 2008- | Yves Thébaut | MoDem |
# Argus

«Argus» té aquests significats:
* Argus o Argusianus argus, gran ocell de la família dels fasiànids que habita zones boscoses de la península de Malacca, Borneo i Sumatra
* Operació Argus
* Dom Argus o Dom A
# Adrián Chávez

Adrián Chávez Ortiz (27 de juny de 1962) és un exfutbolista mexicà.

## Selecció de Mèxic

Va formar part de l'equip mexicà a la Copa del Món de 1994.

## Referències

* ↑ Balcázar, Michel. «América pinta para ser campeón» (en castellà). Tabasco Hoy, 09-05-2013. Arxivat de l'original el 12 d'abril 2015. [Consulta: 31 desembre 2017].
* ↑ Adrián Chávez Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Adrián Chávez a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ CARRILLO, Omar. La Historia de las Copas del Mundo: Crónicas de la Selección Mexicana, El Tri en cada mundial.. Mèxic: Editorial Televisa edición, 2006.
# Veïnat d'en Galangau

El Veïnat d'en Galangau és un veïnat de la comuna vallespirenca de Montferrer, a la Catalunya del Nord.
És a la zona nord-est del terme, al nord-est del poble de Montferrer i del Veïnat d'en Figueres.

## Referències

* ↑ El Veïnat d'en Galangau en els ortofotomapes de l'IGN
# Adrián Cordero Vega

Adrián Cordero Vega (Santander, Cantàbria, 15 de juny de 1984) és un àrbitre de futbol espanyol de la Primera Divisió. Pertany al Comitè d'Àrbitres de Cantàbria.

## Trajectòria

Després de tres temporades a Segona Divisió, on va dirigir 68 partits, aconsegueix l'ascens a la Primera Divisió d'Espanya conjuntament amb el col·legiat balear Guillermo Cuadra Fernández i el col·legiat navarrès Eduardo Prieto Iglesias.
Va debutar el 20 d'agost de 2018 a primera divisió en un partit que va entrontar l'Athletic Club contra el Club Deportivo Leganés.

## Temporades

| Categoria | País | Any | Partits |
| Segona Divisió "B" | Espanya | 2010-2015 | 70 |
| Segona Divisió | Espanya | 2015-2018 | 68 |
| Primera Divisió | Espanya | 2018- | 18 |

## Premis

* Trofeu Vicente Acebedo (1): 2018
* Trofeu Guruceta Segona Divisió (1): 2017

## Referències

* ↑ «Cordero Vega: Adrián Cordero Vega - Árbitro». www.bdfutbol.com. [Consulta: 22 agost 2016].
* ↑ «Ascensos arbitrales 2018», 26-06-2018.
* ↑ Fins al final de la temporada 2018-19.
# Adrián Diéguez Grande

Adrián Diéguez Grande (Madrid, 4 de febrer de 1996) és un futbolista espanyol que juga com a defensa central o lateral esquerre pel Jagiellonia Białystok.

## Carrera esportiva

Diéguez va representar el RCD Carabanchel i el Getafe CF en etapa juvenil. El 29 de juliol de 2015 va marxar al proper AD Alcorcón, per jugar a l'equip B a Tercera Divisió.
Va fer el seu debut com a sènior el 30 d'agost de 2015, com a titular en un 2–2 a for contra el CF Pozuelo de Alarcón. Va marcar el seu primer gol com a sènior el següent 15 de maig, tot i que perdé el partit per 1–2 contra l'AD Parla.
Diéguez va jugar el seu primer partit com a professional el 8 de setembre de 2016, a la Copa del Rei com a titular en un 1–0 a casa guanya contra el seu antic club, el Getafe. El seu debut a segona divisió va arribar setze dies més tard, en un 1–1 a fora contra el Sevilla Atlético.
El 25 de gener de 2017, Diéguez va ser cedit al CF Fuenlabrada, de segona divisió B fins al juny. El 4 de juliol va marxar a un altre equip filial, després d'acordar quatre anys de contracte amb el Deportivo Alavés B, però es va incorporar al primer equip a La Liga al començament de la pretemporada.
Diéguez va debutar a la màxima categoria del futbol espanyol el 28 d'octubre de 2017, jugant de titular en una derrota a casa per 1–2 contra el Valencia CF. El 31 de gener de 2019, va ser cedit a la SD Huesca, també de primera divisió, fins a final de temporada, i va fer el seu debut pel club el 9 de febrer, en un partit guanyat per 2–0 contra el Girona FC.
El 28 de juliol de 2019, Diéguez va retornar al seu primer club, l'Alcorcón, cedit per un any. El 15 de setembre de l'any següent, va retornar al Fuenla amb un contracte de quatre anys, amb l'equip ara en la segona divisió.

## Referències

* ↑ «Adrián Diéguez, octavo fichaje del Alcorcón B» (en castellà). AD Alcorcón, 29-07-2015. [Consulta: 9 setembre 2016].
* ↑ «Alcorcón B | Buen punto para comenzar» (en castellà). AD Alcorcón, 30-08-2015. [Consulta: 9 setembre 2016].
* ↑ «Alcorcón B | Fin a la temporada en un partido trepidante» (en castellà). AD Alcorcón, 16-05-2016. [Consulta: 9 setembre 2016].
* ↑ «Alejo lleva al Alcorcón a la siguiente ronda de Copa» (en castellà). Marca, 09-09-2016. [Consulta: 9 setembre 2016].
* ↑ «Adrián Diéguez cedido al C.F. Fuenlabrada» (en castellà). AD Alcorcón, 25-01-2017. [Consulta: 26 gener 2017].
* ↑ «El Deportivo Alavés ficha al prometedor central Adrián Diéguez» (en castellà). Deportivo Alavés, 04-07-2017. [Consulta: 5 juliol 2017].
* ↑ «Adrián Diéguez sale cedido a la SD Huesca» (en castellà). Deportivo Alavés, 31-01-2019. [Consulta: 31 gener 2019].
* ↑ «Adrián Diéguez sale cedido a la AD Alcorcón» (en castellà). Deportivo Alavés, 28-07-2019. [Consulta: 28 juliol 2019].
* ↑ «Diéguez vuelve al Fuenla» (en castellà). CF Fuenlabrada, 15-09-2020. Arxivat de l'original el 22 de gener 2021. [Consulta: 15 setembre 2020].

## Enllaços externs

* Adrián Diéguez Grande a BDFutbol
* Adrián Diéguez Grande a La Preferente (castellà)
* Adrián Diéguez Grande, Fitxa a Soccerway
# Chinnamalpur

Chinnamalpur és una muntanya dels Ghats Occidentals, a Andhra Pradesh a 18° 40′ N, 84° 06′ E﻿ / ﻿18.667°N,84.100°E﻿ / 18.667; 84.100.
Està situada a 2 km del Parla Kimedi i de la carretera de Chicacole. La seva altura és de poc més de 500 metres. La seva fama deriva del fet que fou escollida com una de les estacions del Servei de Gran Trigonometria de l'Índia.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Matthias Buxhofer

Matthias Buxhofer (Feldkirch, 30 de setembre de 1973) va ser un ciclista austríac, que fou professional entre el 2000 i el 2005. De 2003 a 2004 va ser suspès per haver donat positiu en nandrosterona
Va participar en els Jocs Olímpics del 2000.
Un cop retirat ha participat en diferents proves de triatló i duatló.

## Palmarès

* 1994
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Àustria
* 1995
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Àustria
* 1998
** 1r a la Jadranska Magistrala
* 2001
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Alemanya

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2002. 55è de la classificació general

## Referències

* ↑ «Buxhofer. Dieciocho meses de supensión». as.com, 29-01-2003 [Consulta: 21 octubre 2016].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Al-Xawbak

«Al-Xawbak» té aquests significats:
* Castell de Xawbak, Castell de Mont Reial o Mont-real fortalesa dels croats al costat de la ciutat de Xawbak (Jordània)
* al-Xawbak, ciutat de Jordània
# Mediterráneo (cançó)

«Mediterráneo» és una cançó del cantautor Joan Manuel Serrat, tema inclòs en el seu disc Mediterráneo editat el 1971 per la companyia discogràfica Zafiro/Novola. El 2004 va ser triada per votació popular com la millor cançó de la història de la música popular espanyola, en un programa Nuestra mejor canción de Televisió Espanyola. Va ser també escollida la millor cançó del pop espanyol per la revista Rolling Stone el 2010.

## Referències

* ↑ Diario El Mundo
* ↑ Las 200 mejores canciones del pop español, 21/05/2010.

## Enllaços externs

* «Mediterráneo» a la web oficial de Joan Manuel Serrat.
# Alfréd Jindra

Alfréd Jindra (Praga, 31 de març de 1930 - Praga, 7 de maig de 2006) fou un piragüista txec que va competir sota bandera txecoslovaca durant la dècada de 1950.
El 1952 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Hèlsinki, on guanyà la medalla de bronze en la competició del C-1 10.000 metres del programa de piragüisme.
Poc abans dels Jocs de Melbourne de 1956 va contreure la poliomielitis, malaltia que li paralitzar la part inferior del cos i l'obligà a passar la resta de la seva vida en cadira de rodes.

## Referències

* ↑ «Olympedia – Alfréd Jindra». [Consulta: 5 setembre 2021].
* ↑ «Zemřel olympijský medailista v kanoistice Alfréd Jindra - Radio Praha - zprávy», 12-03-2008. Arxivat de l'original el 2008-03-12. [Consulta: 5 setembre 2021].
# Alfrēds Hartmanis

Alfrēds Hartmanis (Riga, 1 de novembre de 1881 - Riga, 27 de juliol de 1927) fou un jugador d'escacs letó, que va guanyar el Congrés d'escacs Bàltic el 1913. Durant molts anys Hartmanis va treballar com a professor particular, però en la dècada de 1920 va treballar com a funcionari d'impostos.
El 1900 Hartmanis es va fer membre del club d'escacs de Riga. El 1910 va participar en el fort torneig de Varsòvia, on hi puntuà 9/15 (el campió fou Akiba Rubinstein). El 1912, al torneig d'escacs de totes les Rússies a Vilno Hartmanis hi puntuà 10½/19.
El 1913 Hartmanis va tenir el més gran èxit de la seva carrera, quan va guanyar el VI Congrés d'escacs Bàltic, a Mitau, amb 11½/14 punts. Després de la II Guerra Mundial es va implicar activament en la recuperació de la vida escaquística a Letònia, i va aconseguir bons resultats en torneigs locals. El 1924 va participar en el campionat d'escacs de Letònia i hi acabà quart, rere Hermanis Matisons, Fricis Apšenieks i Kārlis Bētiņš. El 1926, al segon campionat nacional, Hartmanis hi fou cinquè rere Apšenieks, Teodors Bergs, Vladimirs Petrovs i Augusts Strautmanis.

## Referències

* ↑ «Estadístiques del Torneig de Varsòvia de 1910» (en anglès). edochess. [Consulta: 3 abril 2015].
* ↑ «Torneig de Vilnius 1912» (en anglès). edochess. [Consulta: 3 abril 2015].

## Enllaços externs

* Alfrēds Hartmanis. Fitxa del jugador a chess-db.com
* «Fitxa d'Alfrēds Hartmanis a Edo Historical Ratings» (en anglès). edochess.ca. [Consulta: 3 abril 2015].
* Obituari al diari «Latvis», 05.08.1927 (en letó).
# Merwin

Merwin és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 83 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Merwin tenia 83 habitants, 32 habitatges, i 22 famílies. La densitat de població era de 228,9 habitants per km².
Dels 32 habitatges en un 43,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,3% hi vivien parelles casades, en un 9,4% dones solteres, i en un 31,3% no eren unitats familiars. En el 28,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,59 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,14.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,5% tenia menys de 18 anys, un 3,6% entre 18 i 24, un 34,9% entre 25 i 44, un 19,3% de 45 a 60 i un 9,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.125 $ i la renda mediana per família de 26.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.750 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era de 10.038 $. Entorn del 23,3% de les famílies i el 27,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Merwin». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Merwin». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Merwinita

La merwinita és un mineral de la classe dels silicats. Va ser descoberta l'any 1921 a la pedrera Wet Weather, Comtat de Riverside, Califòrnia i va rebre el seu nom per part d'Esper S. Larsen I i George Faustal en honor del professor Herbert Eugene Merwin (1878-1963), mineralogista i petrologista estatunidenc de la Carnegie Institution for Science, Washington, D.C..

## Característiques

La merwinita és un nesosilicat de fórmula química Ca₃Mg(SiO₄)₂. Cristal·litza en el sistema monoclínic, els seus cristalls són rars i arrodonits i només creixen fins a 3 mm. El seu color varia de blanc a verd clar, gris clar verdós o incolor. La seva duresa a l'escala de Mohs és 6. A part dels elements de la seva fórmula, pot contenir impureses de ferro i alumini.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la merwinita pertany a «9.AD - Nesosilicats sense anions addicionals; cations en [6] i/o major coordinació» juntament amb els següents minerals: larnita, calcio-olivina, bredigita, andradita, almandina, calderita, goldmanita, grossulària, henritermierita, hibschita, hidroandradita, katoïta, kimzeyita, knorringita, majorita, morimotoïta, vogesita, schorlomita, spessartina, uvarovita, wadalita, holtstamita, kerimasita, toturita, momoiïta, eltyubyuïta, coffinita, hafnó, torita, thorogummita, zircó, stetindita, huttonita, tombarthita-(Y), eulitina i reidita.

## Formació i jaciments

La merwinita apareix en pedres calcàries dolimítiques silíciques en contacte amb zones metamòrfiques, i es forma a temperatures relativament elevades, localment en quantitats significants.
Ha estat trobada a Juína, Mato Grosso, Brasil; Bolyarovo, Província de Iàmbol, Bulgària; Comtat d'Iverness, Nova Escòcia i Kativik, Quebec, Canadà; Baoding, Hebei i Yiyang, Hunan, Xina; volcà Shadil-Kohkh, Xida Kartli, Geòrgia; Georgsmarienhütte, Baixa Saxònia, Geòrgia; Negev, Israel; Amman, Jordània; Dovyren, Zabaikàlie, Narin-Kunta, óblast d'Irkutsk i riu Nizhanyaya Tunguska, Evenkia, Sibèria de l'Est, Rússia; pedreres Crestmore, Comtat de Riverside, Califòrnia, Neihart, Montana, South Sisters Peak, Nou Mèxic, Sierra Diablo i Apache Peak, Texas, Estats Units.

## Referències

* 1 2 «Merwinite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].
* 1 2 «Merwinira» (en anglès). Handbook of Mineralogy. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 6 octubre 2016].