# Luri (llengua)

El luri (لۊری en luri) és una llengua irànica parlada pels luris a l'Àsia Occidental. El luri forma cinc grups lingüístics coneguts com el feyli, el luri central, el dialecte bakhtiari, el dialecte laki i el luri del sud. Aquesta llengua és parlada principalment pels luris feyli, els bakhtiyaris i els luris del sud (Kohgiluyeh i Boyer-Ahmad, Mamasani, Sepidan, Bandar Ganaveh i Deylam) de l'Iran i de més enllà.

## Història

Els dialectes luris són descendents del persa mitjà o pahlavi. Pertanyen al grup pèrsic o de Zagros del sud, i són similars en lèxic al persa modern, però diferents en la fonologia.

## Vocabulari

En comparació amb altres llengües iràniques, el luri ha estat menys influenciat per llengües foranes com l'àrab i les llengües turqueses. Actualment, moltes de les característiques de la llengua irànica antiga es preserven i es poden observar en la gramàtica i el vocabulari del luri. Segons diverses condicions regionals i socio-ecològiques, i a causa de les contínues interrelacions socials amb altres grups ètnics adjacents, especialment els kurds i els perses, diversos dialectes del luri, més enllà de les característiques principals comunes, tenen diferències significatives. Mentre que el dialecte del nord tendeix a tenir més manlleus del kurd, els del sud (com el bakhtiari o el luri del sud) han estat més exposats a la llengua persa.
| Laki | Luri del sud | Minjai | Bakhtiari | Català | Persa | Transcripció del persa |
| berd/kıçık | berd/kuçuk | berd | berd | pedra | سنگ | sang |
| sē | sē | sē/sia | šé/sia | negre | سیاه | siyah |
| čem | tye | češ | ti/tye/tye | ull | چشم | čašm |
| da/daleke | da/dey | da/daleke | da/daye | mare | مادر | mâdar |
| pet | nuft | pet | noft/neft | nas | بینی | bini |
| verza | verza | verza | pel | bou | گاونر | gāve nar |
| manga | maga | maga | maga | vaca | گاو ماده | gave made |
| jejŭle | cilé/cŭlé | jejŭ/jejŭle | čŭlé | Porc espí | تشی | taši |
| agır/awır | teš | agır/teš | taš/agır | foc | آتش | âtash |
| bìlam | bēlum | bílam | bēlom | deixa'm | به من اجازه بده | be man ejaze bedeh / bezâr |
| kur | kur | kur | kur | fill/nen | پسر | pesar |
| dōt | duwer/dōder | duxter | dōder | filla | دختر | doxtar |
| piayēl | piayel | piaya | piayel | homa | مردها | mardha |
| jenēl | zenel | zenia | zengel/zanyal | dona | زنها | zanha |
| mezg | mezg | mezg | mezg | cervell | مغز | maghz |
| pıšì | gulŭ | pıšì/gulŭ | gulŭ/gurbe | gat | گربه | gorbeh |
| gemal | kutŭ/seg | gemal/sey | seg | gos | سگ | sag |
| bet | bet | bet | bet | ànec | مرغابی | morghabi |

## Referències

* ↑ Najm S. Mehdi, al-Fayli, Stockholm 2001.
* ↑ «Faylee Archive - الارشيف الفيلي». [Consulta: 27 octubre 2017].
* ↑ «An Ethnographic and Ecological Survey of Luristan, Western Persia: Modernization in a Nomadic Pastoral Society. Middle Eastern Studies, 10(2), 210–228». J. Black-Michaud, 1974. [Consulta: 27 octubre 2017].
* ↑ Shoup, J.A.2011.Ethnic Groups of Africa and the Middle East: An Encyclopedia.ABC-CLIO, Incorporated. p.177
* 1 2 3 Erik John Anonby (2003). Update on Luri: How many languages?. Journal of the Royal Asiatic Society (Third Series), 13, pp 171-197. doi:10.1017/S1356186303003067.
* 1 2 G. R. Fazel, ‘Lur’, in Muslim Peoples: A World Ethnographic Survey, ed. R. V. Weekes (Westport, 1984), pp. 446–447
* ↑ B. Grimes (ed.), ‘Luri’, in Ethnologue (13th edition) (Dallas, 1996), p. 677; M. Ruhlen, A Guide to the World's Languages (Stanford, 1991), p. 327.
* ↑ H. Izadpan¯ah, Farhang-e Laki [Lexicon of Laki]: in Persian, (Tehran, 1978).
* ↑ بومیان دره مهرگان) تألیف رحیمی عثمانوندی)
* ↑ H. Izadpan¯ah, Farhang-e Lori [Lexicon of Luri] (Tehran, 1964).
* ↑ Limbert, John. The Origin and Appearance of The Kurds In Pre-Islamic Iran. Iranian Studies.
* ↑ Don Stillo, "Isfahan-Provincial Dialects" in Encyclopædia Iranica. Excerpt: "While the modern SWI languages, for instance, Persian, Lori-Baḵtiāri and others, are derived directly from Old Persian through Middle Persian/Pahlavi".
* ↑ Bakhtiari tribe and the Bakhtiari dialect, Encyclopædia Iranica.
* ↑ «History and cultural relations - Lur». Everyculture.com. [Consulta: 27 octubre 2017].