# Diòcesi de Zamora

    Per veure l'article del bisbat mexicà homònim, veure "Bisbat de Zamora (Mèxic)"
La diòcesi o bisbat de Zamora (en llatí diocesis zamorensis), també anomenat antigament de bisbat de Numància, és una divisió administrativa eclesiàstica de l'Església Catòlica a Espanya. Radicada a la ciutat de Zamora, la diòcesi va ser fundada al segle x i restituïda al segle xi després de la destrucció de la ciutat. Actualment és un bisbat sufragani de l'arquebisbat de Valladolid i comprèn gran part de la província de Zamora; limita dintre d'Espanya amb les diòcesis de Lleó, Valladolid, Salamanca i Ourense, i d'altra banda, limita amb la frontera amb Portugal.
L'actual titular de la diòcesi és Gregorio Martínez Sacristán.

## Història

El bisbat és d'origen medieval, va ser fundat l'any 905 per Alfons III d'Astúries. Malgrat que la ciutat té els seus orígens en una fundació vaccea, no serà fins a la seva conquesta per part dels asturlleonesos que es fundarà a la ciutat un primer bisbat. El regne de Lleó es va expandir de nord a sud bàsicament, i vertebrà el territori a través dels centres urbans. A inicis del segle x, la ciutat comença a aparèixer documentada com el centre d'un gran territori, similar a una segona capital del regne, a causa de l'expansió territorial lleonesa, que va donar a un reialme allargat vertical de nord a sud, que deixava la capital oficial massa lluny de la frontera. En aquest moment, es documenta un primer bisbe, Atilà. Totes les edicions del Cartulari o Tumbo de Celanova, donen per vàlida el 907 la presència del bisbe Atilà o Àtila en el bisbat de Zamora, però els autors no es posen d'acord en donar-li una cronologia concreta.
El 986 es produeix una interrupció en la continuïtat, en produir-se la destrucció i presa de la ciutat per part d'Al-Mansur, que si bé no la deixa despoblada, no hi ha notícies fins a començament de segle xi, quan la ciutat és reconquerida i repoblada definitivament per Ferran I de Lleó, malgrat que la ciutat no adquirirà la mateixa importància que en el període anterior. La diòcesi és restaurada l'any 1062, restablerta tanmateix pel papa Calixt II, donant l'administració a Jeroni de Perigord, antic bisbe de València en temps de Rodrigo Díaz de Vivar. A causa de la restauració de la diòcesi, l'arquebisbe de Braga i el de Toledo van disputar-se la seva jurisdicció, de fet, també l'arquebisbe de Santiago va reclamar jurisdicció sobre Zamora, però es va mantenir a Braga, que era de fet on havien pertangut antigament els territoris de la diòcesi de Zamora, per decisió del papa Eugeni III, després confirmat per Adrià IV i Alexandre III. No seria fins a la separació independència del regne de Portugal, que es va reconèixer la jurisdicció de Santiago de Compostel·la.
Fruit del naixement de noves entitats administratives i d'una reorganització de les velles demarcacions, des del concordat de 1851, la diòcesi de Zamora està adscrita a l'Arxidiòcesi de Valladolid.

## Organització territorial

La diòcesi s'organitza en set arxiprestats, subdividits en diverses parròquies:
| Aliste-Alba (84 parròquies i 8 sacerdots) Benavente-Tierra de Campos (41 parròquies i 16 sacerdots) El Pan (40 parròquies i 11 sacerdots) El Vino (32 parròquies i 9 sacerdots) | Sayago (56 parròquies i 6 sacerdots) Toro-La Guareña (32 parròquies i 7 sacerdots) Zamora-Ciudad (19 parròquies i 22 sacerdots) |

## Episcopologi

Llistat de bisbes de Zamora des de la seva creació:
* Atilà (905-916)
* Juan I (c.916-c.924)
* Dulcidio (c.924-c.950)
* Domingo (c.959-c.968)
* Juan II (c.970-c.979)
* Salomón (c.985-c.986)
Interrupció per la conquesta musulmana.
* Jeroni de Perigord (c.1102-1120, administrador)
* Bernat de Perigord (1121-1149)
* Esteban (1149-1174)
* Guillermo (1174/1175-1191)
* Martín Arias (1191-1210)
* Martín Rodríguez (1212-1237)
* Segundo Segúndez (1238)
* Pedro I (1239-1254)
* Suero Pérez de Velasco (1254-1286)
* Pedro II (1287-1302)
* Gonzalo Rodríguez Osorio (1303-1310)
* Rodrigo I (1321-1339)
* Pedro Gómez Barroso (1339-1351)
* Alonso Fernández de Valencia (1355-1365)
* Martín Acosta (1365-1371)
* Álvaro I (1372-1383)
* Alonso de Egea (1383-1395)
* Juan de Illescas (1396-1403)
* Alonso de Illescas (1405-1413)
* Diego Gómez de Fuensalida (1413-1424)
* Martín de Rojas (1424-1428)
* Pedro Martínez (1428-1438)
* Juan de Mella (1440-1465)
* Rodrigo Sánchez de Arévalo (1465-1468)
* Juan de Meneses y Orellana (1468-1494)
* Diego de Deza (1494)
* Diego Meléndez de Valdés (1494-1506)
* Antonio de Acuña (1507-1526)
* Francisco de Mendoza (1527-1534)
* Pedro Manuel (1534-1546)
* Antonio del Águila Vela y Paz (1546-1560)
* Álvaro Moscoso (1561-1564)
* Juan Manuel de la Cerda (1565-1474)
* Rodrigo de Castro Osorio (1574-1578)
* Diego de Simancas (1578-1583)
* Juan Ruiz Agüero (1584-1595)
* Fernando Suárez de Figueroa (1597-1608)
* Pedro Ponce de León (1610-1615)
* Juan Zapata Osorio (1615-1621)
* Juan Martínez de Peralta (1622-1624)
* Plácido Tosantos Medina (1624)
* Juan Roco Campofrío (1625-1627)
* Juan Pérez de la Serna (1627-1631)
* Diego de Zúñiga y Sotomayor (1633-1637)
* Juan de la Torre y Ayala (1638, no pren possessió)
* Juan Coello de Rivera (1638-1649)
* Martín de León y Cárdenas (1649)
* Antonio Payno Osorio (1653-1658)
* Alonso de Liaño (1658, no pren possessió)
* Alonso de Sanvítores (1659-1660)
* Diego García de Trasmiera (1660-1661, no consagrat)
* Pedro Gálvez (1661-1662)
* Lorenzo de Zúñiga y Sotomayor (1663-1664)
* Antonio Castañón (1666-1668)
* Dionisio Pérez Escobosa (1668-1671)
* Juan de Astorga Rivero (1671-1679)
* Alonso Balmaseda (1679-1684)
* Antonio de Vergara (1684-1693)
* Fernando Manuel de Mejía (1693-1702)
* Francisco Zapata Vera y Morales (1703-1720)
* José Gabriel Zapata Illescas (1720-1727)
* Jacinto Arana y Cuesta (1728-1739)
* Cayetano Benítez de Lugo (1739)
* Onésimo de Salamanca y Zaldívar (1739-1752)
* Jaume de Cortada i de Bru (1752-1753)
* José Gómez (1753-1754)
* Isidro Alfonso de Cavanillas (1755-1766)
* Antonio Jorge y Galván (1767-1776)
* Manuel Ferrer y Figueredo (1777-1785)
* Ángel de Molinos (1785-1786)
* Antonio Piñuela Alonso (1787-1793)
* Ramón Falcón de Salcedo (1794-1803)
* Joaquín Carrillo Mayoral (1804-1810)
* Pedro Inguanzo Rivero (1814-1824)
* Tomás de la Iglesia y España (1824-1834)
* Seu vacant
* Miguel José Irigoyen (1847-1850)
* Rafael Manso (1851-1862)
* Bernardo Conde y Corral (1863-1880)
* Tomás Belestá y Cambeses (1880-1892)
* Luis Felipe Ortiz y Gutiérrez (1893-1914)
* Antonio Álvaro Ballano (1914-1927), conegut per oposar-se contra la quarantena durant la pandèmia de grip de 1918 i per organitzar ans al contrari una missa multitudinària i una novena per perdonar «els pecats i la ingratitud» que considerava ésser-ne la veritable causa. La mortalitat hi va ser cinc vegades superior a la mitjana de la resta de la península.
* Manuel Arce Ochoterena (1929-1938)
* Jaume Font i Andreu (1944-1950)
* Eduardo Martínez González (1950-1970)
* Ramon Buxarrais i Ventura (1971-1973)
* Eduardo Poveda Rodríguez (1976-1991)
* Juan María Uriarte Goiricelaya (1991-2000)
* Casimiro López Llorente (2001-2006)
* Gregorio Martínez Sacristán (2006)

## Notes

* ↑ Anomenada així en alguns documents antics, per referir-se indistintament a la mateixa diòcesi. La confusió rau probablement per la idea que es tenia a l'edat mitjana que Zamora era l'hereva directa de l'antiga Numància.

## Referències

* 1 2 3 4 Ruiz Amado, 1913.
* ↑ AADD i Monsalvo Antón, 2012, p. 773.
* ↑ AADD i Monsalvo Antón, 2012, p. 775.
* ↑ «Organización territorial» (en castellà). Diòcesi de Zamora. [Consulta: 1r febrer 2015].
* ↑ Fernández Duro, 1882, p. 230-239.
* ↑ Calvo Madroño, 1914, p. 171-174.
* ↑ Fulgosio, 1869, p. 73.
* ↑ Cheney, David M. «Diocese of Zamora» (en anglès). Catholic Hierarchy. [Consulta: 1r febrer 2015].
* ↑ Castro, Manuel de «Monasterio de Santa Clara, de Astorga» (en castellà). Boletín de la Real Academia de la Historia, Tom 185, Quadern 2, 1988, pàg. 245. ISSN: 0034-0626.
* ↑ Nieto Soria, 1993, p. 449.
* ↑ Mulet, J.M. «El obispo de Zamora que desafió a la gripe en nombre de la fe» (en castellà). El País, 24-11-2019.

## Bibliografia

* AADD; Monsalvo Antón, José María. «Zamora y Salamanca en la Alta Edad Media según la cronística cristiana (de Sampiro a la Estoria de España)». A: Mundos medievales: espacios, sociedades y poder (en castellà). Santander: Ediciones Universidad de Cantabria, 2012.
* Calvo Madroño, Ismael. Descripción geográfica, histórica y estadística de la provincia de Zamora (en castellà). Madrid: Brería General de V. Suárez, 1914.
* Fernández Duro, Cesáreo. Memorias históricas de la ciudad de Zamora, su provincia y obispado (en castellà). Tom I. Madrid: Establecimiento tipográfico de los sucesores de Rivadeneyra, 1882.
* Flórez, Enrique. España Sagrada: theatro geographico-historico de la Iglesia de España. (en castellà). Tom XXII. Madrid: Oficina de viuda é hijo de Marín, 1798.
* Fulgosio, Fernando. Crónica de la provincia de Zamora (en castellà). Madrid: Editores Rubio, Grilo y Vitturi, 1869.
* González Dávila, Gil. Teatro eclesiastico de las iglesias metropolitanas y catedrales de los reynos de las dos Castillas (en castellà). Tom II. Madrid: Imprenta de Pedro Horna y Villanueva, 1647.
* Nieto Soria, José Manuel. Iglesia y génesis del estado moderno en Castilla (1369-1480) (en castellà). Madrid: Editorial Complutense, 1993. ISBN 978-7491-485-X.
* Ruiz Amado, Ramón. «Diocese of Zamora». A: Catholic Encyclopedia (en anglès). Nova York: Robert Appleton Company, 1913.