OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Paraliparis anthracinus

Paraliparis anthracinus és una espècie de peix pertanyent a la família dels lipàrids.

## Descripció

* Fa 13,3 cm de llargària màxima.
* Nombre de vèrtebres: 68.

## Hàbitat

És un peix marí i batidemersal que viu entre 1.024 i 1.080 m de fondària al talús continental.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Índic oriental: la costa occidental de Tasmània (Austràlia).

## Costums

És bentònic.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Collett R., 1879. Fiske fra Nordhavs-expeditionens sidste togt, sommeren 1878. Forh. Vidensk. Selsk. Christiania v. 14. 1-106.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Stein, D. L., N. V. Chernova & A. P. Andriàixev, 2001. Snailfishes (Pisces: Liparidae) of Australia, including descriptions of thirty new species. Rec. Aust. Mus. v. 53: 341-406.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 «Paraliparis anthracinus» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Hoese, D.F., D.J. Bray, J.R. Paxton i G.R. Allen, 2006. Fishes. A Beasley, O.L. i A. Wells (eds.) Zoological Catalogue of Australia. Volum 35. ABRS & CSIRO Publishing: Australia Part 1, pp. xxiv 1-670; Part 2, pp. xxi 671-1472; Part 3, pp. xxi 1473-2178.

## Bibliografia

* Txernova, N. V.; Stein, D. L.; Andriàixev, A. P «Family Liparidae (Scopoli, 1777) snailfishes» (en anglès). California Academy of Sciences Annotated Checklists of Fishes, 31, 72, 2004.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Kinsley

Kinsley és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 1.658 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Kinsley tenia 1.658 habitants, 757 habitatges, i 433 famílies. La densitat de població era de 492,4 habitants/km².
Dels 757 habitatges en un 24,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,8% hi vivien parelles casades, en un 7,3% dones solteres, i en un 42,8% no eren unitats familiars. En el 39,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,11 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,84.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,1% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 23,4% entre 25 i 44, un 21,2% de 45 a 60 i un 26,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.791 $ i la renda mediana per família de 37.961 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.063 $ mentre que les dones 19.079 $. La renda per capita de la població era de 17.219 $. Entorn del 6,6% de les famílies i el 9,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Kinsley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Kinsley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ornament (música)

En la música, els ornaments són floritures que no són necessàries per al desenvolupament de les línies harmòniques o melòdiques de la música, però que serveixen per decorar o ornamentar aquestes. Molts ornaments són interpretats com a «notes ràpides» al voltant de la nota principal. La quantitat d'ornamentacions d'una peça musical pot variar: des de la seva utilització exhaustiva (com succeïa sovint al Barroc) fins a un ús escàs i inexistent. La paraula agrément (aprovació) és utilitzada específicament per indicar l'estil ornamentatiu del Barroc francès.
Al període barroc era freqüent que els intèrprets improvisessin l'ornamentació sobre una melodia donada. Una cantant a una ària da capo, per exemple, normalment cantava una primera vegada la melodia sense gaire ornamentació, però la decorava amb floritures addicionals la segona vegada. L'ornamentació improvisada continua sent part de la tradició musical irlandesa, particularment a l'estil cantat sean nós, però sempre present a la llarga tradició històrica ha estat interpretat pels millors músics.
Amb el temps els teòrics de l'època barroca van començar a establir taules de com s'havia d'interpretar correctament un ornament, amb la qual cosa cada cop més els ornaments estaven definits pels compositors, arribant fins al Segle XX, amb el Jazz i altres estils populars que van imposar de nou la idea d'improvisar les ornamentacions. Actualment són vigents les dues concepcions i depèn molt del compositor si deixa l'ornamentació lliure o es troba predefinida.
Els ornaments poden ser de diversos tipus, segons el compositor o intèrpret que decideixi utilitzar-los. Una sèrie d'ornaments (llistats inferiorment) són indicats amb símbols estàndards de notació musical, mentre que d'altres són explicats a la mateixa partitura amb petites notes al preàmbul o al peu de pàgina. Una nota ornamental és una nota escrita amb una tipografia més petita, ratllada o no, per indicar si el seu valor compta com a part del total del compàs. De la mateixa manera, el terme pot referir-se de forma més general a qualssevol de les notes petites utilitzades com ornament (com en una appoggiatura), o a l'associació d'algunes indicacions ornamentals (com als trinats), independentment del temps utilitzat en la seva execució
A Espanya les ornamentacions van ser anomenades diferenzias i també glosas (Diego Ortiz) al Segle XVI, quan els primers llibres de música per a viola de mà (i viola d'arc en el cas de les glosas) van ser editats.

## Tipus d'ornaments

* Trinat
* Mordent
* Appoggiatura (també anomenat ap. llarga)
* Acciaccatura (també anomenat ap. curta)
* Doble Appoggiatura
* Gruppeto
* Arpeggio (no confondre amb el concepte d'arpegi)
* Trèmolo
* Glissando

## Referències

* ↑ «ornament | enciclopèdia.cat». [Consulta: 23 març 2019].
# Timblin

Timblin és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 151 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Timblin tenia 151 habitants, 58 habitatges, i 45 famílies. La densitat de població era de 64,1 habitants/km².
Dels 58 habitatges en un 34,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,5% hi vivien parelles casades, en un 6,9% dones solteres, i en un 20,7% no eren unitats familiars. En el 19% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,6 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,2% tenia menys de 18 anys, un 6% entre 18 i 24, un 32,5% entre 25 i 44, un 17,2% de 45 a 60 i un 17,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 103,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.625$ i la renda mediana per família de 35.139$. Els homes tenien una renda mediana de 29.219$ mentre que les dones 38.125$. La renda per capita de la població era de 14.831$. Cap de les famílies i el 4,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Timblin». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Timblin». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Gran Premi de Denain 2019

El Gran Premi de Denain 2019 va ser la 61a edició del Gran Premi de Denain. Es disputà el 24 de març de 2019 sobre un recorregut de 198 km amb sortida i arribada a Denain. La cursa formava part de l'UCI Europa Tour amb una categoria 1.HC.
El vencedor final fou el belga Mathieu van der Poel (Corendon-Circus), que s'imposà en solitari.

## Equips

L'organització convidà a 22 equips a prendre part en aquesta edició del Gran Premi de Denain.

## Classificació final

Fonts: ProCyclingStats Cycling Archives :

## Referències

* ↑ Grand prix de Denain : la victoire après la frayeur pour Mathieu Van der Poel a lequipe.fr

## Enllaços externs

* Gran Premi de Denain 2019 - Lloc web oficial
# La Bonne Année

La Bonne Année és una pel·lícula dirigida per Claude Lelouch, estrenada el 1973.

## Argument

Un gàngster (Lino Ventura) prepara, amb el seu còmplice (Charles Gérard), el que qualifica de «primer atracament psicològic de la història del bandolerisme». Just al costat de la joieria Van Cleef & Arpels, a la Croisette, a Cannes, es troba la botiga d'una bonica antiquaria (Françoise Fabian) que atreu les mirades del malfactor.
L'atracador i l'antiquària s'apassionen l'un de l'altre. Ell és simpàtic però sense refinament, ella és cultivada i independent però descobreix en contacte amb Simon que la vanitat del seu mitjà li pesa, i que desitja una història d'amor senzilla i franca. El pla de l'atracament que prepara llargament l'atracador és tot just una mica més sofisticat que les seves maniobres de seducció.

## Repartiment

* Lino Ventura: Simon
* Françoise Fabian: Françoise
* Charles Gérard: Charlot
* André Falcon: joier
* Claude Mann: Claude
* Gérard Sire: director de la presó/veu comentari TV
* Silvano Tranquili: amant italià
* Bettina Rheims: Nicole
* Georges Staquet: comissari
* Harry Walter: inspector
* Elie Chouraqui: Michel Barbier (no surt als crèdits)
* Michel Bertay: taxista
* Semicol: Ell mateix
* Mireille Mathieu: Ella mateixa
* André Barello
* Norman de la Chesnaye
* Pierre Edeline
* Pierre Cottier
* Joseph Rythmann
* Jacques Villedieu.
* Pierre Pontiche

## Al voltant de la pel·lícula

El rodatge és en part finançat per la publicitat, sobretot per Van Cleef & Arpels.
Claude Lelouch cita amb humor en el transcurs del sopar-joc de massacre de les crítiques poc amenes suscitades per Un homme et une femme.
Élie Chouraqui, llavors fidel ajudant de Lelouch, és qui actua com a jove candidat a l'evasió al començament de la pel·lícula.

## Premis i nominacions
### Premis

* Premi d'interpretació al Festival de San Remo per a Lino Ventura i Françoise Fabian
* Premi Triomphe du Cinéma 1973
* Conquilla de Plata a la millor actriu per Françoise Fabian

### Nominacions

* 1975. Premi Asquith (BAFTA) per la música de pel·lícula per Francis Lai

## Referències

* ↑ «La Bonne Année». Rotten Tomatoes.
# Bras-Panon

Bras-Panon és un municipi de l'illa de la Reunió. L'any 2007 tenia 12.216 habitants. Al seu territori es troba el trou de Fer, impressionant depressió geològica.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1967 | 1974 | 1981 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 5.533 | 5.941 | 6.945 | 8.455 | 9.683 | 11.216 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1942-1959 | Roger Vidot |
| 1959-1995 | Paul Moreau |
| 1995-2001 | Jean-Marie Foudrin |
| 2001- | Daniel Gonthier |
# Paraliparis andriashevi

Paraliparis andriashevi és una espècie de peix pertanyent a la família dels lipàrids.

## Hàbitat

És un peix marí i batidemersal que viu entre 1.883 i 2.306 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al mar de Ross.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Collett R., 1879. Fiske fra Nordhavs-expeditionens sidste togt, sommeren 1878. Forh. Vidensk. Selsk. Christiania v. 14. 1-106.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Stein, D. L. & Tompkins, L. S., 1989. New species and new records of rare Antarctic Paraliparis fishes (Scorpaeniformes: Liparididae). Ichthyological Bulletin of the J. L. B. Smith Institute of Ichthyology Núm. 53: 1-8.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 «Paraliparis andriashevi» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Txernova, N. V.; Stein, D. L.; Andriàixev, A. P «Family Liparidae (Scopoli, 1777) snailfishes» (en anglès). California Academy of Sciences Annotated Checklists of Fishes, 31, 72, 2004.
* ↑ Andriàixev, A. P., 1998. A review of recent studies of Southern Ocean Liparidae (Teleostei: Scorpaeniformes). Cybium 22(3):255-266.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Golúbino (Vladímir)

* Per a altres significats, vegeu «Golúbino».
Golúbino (en rus: Голубино) és un poble de l'óblast de Vladímir, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 6 habitants. Pertany al districte municipal de Sóbinka.

## Referències

* ↑ Серёгин А. П. Флора Владимирской области: конспект и атлас. — Тула: Гриф и К, 2012. — 620 с.
* ↑ «В.Г. Добронравов. Историко-статистическое описание церквей и приходов Владимирской епархии: Вып. 4: Меленковский, Муромский, Покровский и Судогодский уезды. - 1897». Arxivat de l'original el 2018-05-09.
# Orphanet

Orphanet és una pàgina web europea que proporciona informació sobre els medicaments orfes i malalties rares. S'inclou contingut tant per als metges com per als pacients. La seva seu administrativa es troba a París i la seva revista mèdica oficial és el Orphanet Journal of Rare Diseases publicat en el seu nom per BioMed Central.

## Referències

* ↑ Aymé, S; Schmidtke, J «Networking for rare diseases: a necessity for Europe». Bundesgesundheitsblatt Gesundheitsforschung Gesundheitsschutz, 50, 12, 01-12-2007, pàg. 1477–83. DOI: 10.1007/s00103-007-0381-9. PMID: 18026888.

## Enllaços externs

* Orphanet - Lloc web oficial
# Timbre

* Aquest article tracta sobre un símbol heràldic. Vegeu-ne altres significats a «Timbre (desambiguació)».
En heràldica, un timbre és un símbol que es posa sobre els escuts d'armes per indicar quin és el grau de noblesa de la família o de la població. En l'heràldica cívica catalana es coronen els escuts genèricament amb corones murals de poble, vila, ciutat, comarca i vegueria o província, excepte si han estat el centre jurisdiccional senyorial, que llueixen com a timbre corones nobiliàries depenent de la categoria del noble que en fos sobirà. En l'heràldica gentilícia, en canvi, les corones poden ser de senyor, baró, vescomte, comte, marquès, duc, príncep, rei i imperial, en aquells casos que els escuts porten corona. Hi ha d'altres timbres: el casc o elm, la tiara, la mitra, el capel, la cimera combinada amb el casc, el borlet, la capellina o els llambrequins, combinats amb l'elm i la cimera. L'escut del País Valencià, per exemple, llueix un elm amb la cimera originària del rei Pere el Cerimoniós, però tradicionalment atribuïda al rei Jaume I.

## Corones

Nobiliàries
* Rei Disseny de l'escut d'Espanya
* Rei Disseny de les armes del rei
* Rei - Aragó, Catalunya, Illes Balears, País Valencià
* Príncep
* Princep - Aragó, Catalunya, Illes Balears, País Valencià
* Infant d'Espanya
* Infant d'Espanya - Aragó, Catalunya, Illes Balears, País Valencià
* Duc
* Marquès
* Comte
* Vescomte
* Baró
* Senyor
Cíviques o murals (Catalunya)
* Diputació o Vegueria
* Comarca
* Ciutat
* Vila
* Poble

## Timbres eclesiàstics

* Tiara Papal
* Cardenal Camarlenc
* Cardenal – Arquebisbe
* Cardenal - Bisbe
* Cardenal
* Primat (no cardenal)
* Arquebisbe
* Bisbe
* Protonotari apostòlic
* Prelat
* Capellà de Sa Santedat
* Vicari General
* Canonge
* Prevere

## Enllaços externs

* Heràldica cívica (Municat) (català)
* Heraldic Dictionary (University of Notre Dame) (anglès)
Viccionari
# Grimpa-soques barrat del Xingu

El grimpa-soques barrat del Xingu (Dendrocolaptes certhia) és una espècie d'ocell de la família dels furnàrids (Furnariidae) que habita zones boscoses de la conca amazònica, al sud-est de Colòmbia, sud i sud-est de Veneçuela, Guaiana, est de l'Equador i del Perú, nord i est de Bolívia i zona amazònica del Brasil.
# Dinebra

Dinebra és un gènere de plantes de la subfamília de les cloridòidies, família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.

## Taxonomia

* Dinebra americana (L.) P. Beauv.
* Dinebra arabica Jacq.
* Dinebra aristidoides Kunth
* Dinebra brevifolia Steud.
* Dinebra bromoides Kunth
* Dinebra chloridea J. Presl
* Dinebra chondrosioides Kunth
* Dinebra cristata J. Presl
* Dinebra curtipendula (Michx.) P. Beauv.
* Dinebra dura (L.) Lag.
* Dinebra guineensis Franch.
* Dinebra hirsuta J. Presl
* Dinebra juncifolia (Desv.) Steud.
* Dinebra lima P. Beauv.
* Dinebra paspaloides (Willd.) P. Beauv.
* Dinebra perrieri (A. Camus) Bosser
* Dinebra polycarpha S.M. Phillips
* Dinebra repens Kunth
* Dinebra retroflexa (Vahl) Panz.
** Dinebra retroflexa var. brevifolia (Steud.) T. Durand i Schinz
** Dinebra retroflexa var. condensata S.M. Phillips
** Dinebra retroflexa var. retroflexa
* Dinebra secunda (Pursh) Roem. i Schult.
* Dinebra tuaensis Vanderyst
# Naples Manor

Naples Manor és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 5.186 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Naples Manor tenia 5.186 habitants, 1.140 habitatges, i 1.016 famílies. La densitat de població era de 2.901,9 habitants/km².
Dels 1.140 habitatges en un 55,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66,1% hi vivien parelles casades, en un 12,5% dones solteres, i en un 10,8% no eren unitats familiars. En el 5,8% dels habitatges hi vivien persones soles l'1,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 4,55 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,7% tenia menys de 18 anys, un 15,5% entre 18 i 24, un 33,9% entre 25 i 44, un 13,2% de 45 a 60 i un 3,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 25 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 140,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.338 $ i la renda mediana per família de 37.065 $. Els homes tenien una renda mediana de 20.434 $ mentre que les dones 19.434 $. La renda per capita de la població era d'11.019 $. Entorn del 23,6% de les famílies i el 26,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Naples Manor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Naples Manor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Procés biològic

* No s'ha de confondre amb Procés (biologia).
Els processos biològics són el conjunt de processos que són fonamentals per a la vida d'un organisme i determinen com pot interaccionar amb el medi que l'envolta. Es componen d'una multitud de reaccions químiques o altres esdeveniments que participen en la pervivència i les transformacions dels éssers vius. En són exemples el metabolisme i l'homeòstasi.
La regulació dels processos biològics consisteix a modular la freqüència, la intensitat o l'abast d'un procés. Els processos biològics es regulen de moltes maneres diferents, com ara el control de l'expressió gènica, la modificació de les proteïnes i les interaccions entre una proteïna i el seu substrat.

## Referències

* ↑ Mossio, Matteo; Montévil, Maël; Longo, Giuseppe «Theoretical principles for biology: Organization» (en anglès). Progress in Biophysics and Molecular Biology, 122, 1, 1 octubre 2016, pàg. 24–35. DOI: 10.1016/j.pbiomolbio.2016.07.005.
# Kràsnaia Gorka (Iurovka)

* Per a altres significats, vegeu «Kràsnaia Gorka».
Kràsnaia Gorka - Красная Горка (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la vora esquerra del riu Kuban. És a 28 km al nord d'Anapa i a 120 km a l'oest de Krasnodar.
Pertany al poble de Iurovka.
# Mare de Déu de Lluc (barri)

Mare de Déu de Lluc (antigament Verge de Lluc) és un barri de Palma del districte de Llevant. Limita a ponent amb Son Rutlan, al nord amb Son Cladera per les vies del tren, a llevant amb Marratxí pel Torrent Gros i al sud amb el Viver pel carrer d'Aragó. El 2018 tenia 1783 habitants.
El 10 de juny de 1954 es va constituir el Patronat Verge de Lluc per a la construcció d'habitatges protegits, promogut pel Bisbat de Mallorca. Tres anys més tard, el 2 d'abril de 1957, es va fer la benedicció solemne del grup d'habitatges, promogut per l'Obra Sindical del Hogar.
El barri està format per un conjunt de blocs de pisos de protecció oficial i va sorgir per atendre les primeres grans onades d'immigració peninsular. Fou dissenyat per l'arquitecte Antoni Roca Cabanellas i pren el nom de la Mare de Déu de Lluc, patrona de Mallorca. Compta amb una estació de tren, anomenada Estació de Verge de Lluc pel fet que encara no s'ha canviat l'antic nom.

## Referències

* ↑ «Districtes i barris de Palma». Arxivat de l'original el 2017-02-13. [Consulta: 24 agost 2019].
* ↑ «Institut d'Estadística de les Illes Balears». [Consulta: 24 juny 2019].
* ↑ «10 de juny de 1954». Cronologia de les Illes Balears del segle xx. El franquisme, 1939-1975 p. 112. Centre d'Estudis i Documentació Contemporània (CEDOC).
* ↑ «2 d'abril de 1957». Cronologia de les Illes Balears del segle xx. El franquisme, 1939-1975 p. 131. Centre d'Estudis i Documentació Contemporània (CEDOC).
# Timbrea

Timbrea grec antic: Θύμβρα o Θύμβρη transcrit Thymbra o Thymbre) era una ciutat de la Troade, prop d'Ilium, segons diuen Homer, Esteve de Bizanci i Plini el Vell.
Estrabó diu que es trobava en una plana creuada pel riu Timbreu (llatí Thymbrium). La vall del Timbreu tenia com a punt principal el turó Callicolone, que segons William Smith, encara conservaven al seu temps els noms antics amb els que els menciona Homer. La ciutat va desaparèixer probablement abans del segle iv aC però el nom va romandre en un temple dedicat a Apol·lo, anomenat temple d'Apol·lo Thymbraios.

## Referències

* ↑ Homer. Ilíada, X, 430
* ↑ Esteve de Bizanci. Ethnica (Ἐθνικά), s.v.
* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, V, 33
* ↑ Smith, William (ed.). «Thymbra». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 25 abril 2021].