OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Càrex vernal

El càrex vernal (Carex caryophyllea) és una herba perenne de la família de les ciperàcies.

## Descripció

Es tracta d'un hemicriptòfit amb un rizoma d'entrenusos llargs, prim, a voltes laxament cespitós. Les tiges de 5-25 cm, trígons, llisos o amb aculis dispersos en la part superior. Les fulles de 2-5 mm d'amplària, generalment amb una longitud molt menor que les tiges, aspres en les vores cap a l'àpex, planes, bastant rígides. La lígula, de 0,5-2 mm, té l'àpex obtús o arrodonit, sense antelígula. Presenta beines basals esquamiformes, enteres o més o menys fibroses, de color bru. La bràctea inferior és setàcia o foliàcia, generalment de menor longitud que la inflorescència, embeinant. L'espiga masculina és solitària, de 10-20 mm, oblonga, claviforme o fusiforme. Les femenines, de 9-20 mm, ovoides, pròximes a les masculines, a voltes inferior i separada, les superiors sèssils o quasi, la resta amb peduncles de longitud major com més inferiors sigues, erectes. Les glumes masculines són oblongues, d'àpexs agut, subagut o curtament arestós, de color bru o bru rogenc, sense marge escariós. Les glumes femenines són amplament ovals, d'àpex agut, mucronat o arestós, rarament obtús, de color bru o bru rogenc, sense marge escariós, de menor o igual longitud que els utricles. Aquests són de 2,5-3 x 1,2-1,7 mm, suberectes, amb el contorn més o menys obovat, trígons, amb els nervis poc perceptibles, curtament pubescents, verdosos o de color bru, amb un pic de fins a 0,5 mm, comunament curtament bidentat. El fruit és un aqueni d'1,7-2,1 x 1-1,6 mm, de contorn el·líptic o obovat, trígons, amb la base de l'estil que sorgeix d'una concavitat de l'àpex de l'aqueni, de color bru fosc. Floreix des de maig fins a juliol i fructifica en agost. 2n = 67, 68, 62*, 66* (els números marcats són els d'alguns poliploides que s'han trobat).

## Distribució i Hàbitat

Herba amb distribució eurosiberiana, en prats humits sobre qualsevol tipus de sòl. Està present a la meitat sud de la península Ibèrica (Sierra Nevada, Sierra de Baza i Sierra de Segura). Es pot trobar aquesta espècie a tots els Països Catalans i a les províncies de Castelló i València del País Valencià.

## Galeria

* Inflorescència masculina (dalt) i femenina (baix).
* Càrex vernal in vivo (Àustria).
* Il·lustració extreta de Flora Batava of Afbeelding en Beschrijving van Nederlandsche Gewassen, XV. Deel. (1877).

## Enllaços externs

* http://www.floravascular.com/index.php?spp=Carex%20caryophyllea
# Kalsoy

Kalsoy (en danès Kalsø) és una de les divuit illes que conformen l'arxipèlag de les Fèroe. Té una superfície de 30.5 km² i una població de 75 persones (2020). Forma part de la regió feroesa de Norðoyar. Està situada entre les illes d'Eysturoy i Kunoy. El seu nom deriva de Kallsoy, que significa illa dels homes. L'estret de Kalsoyarfjørður separa aquesta illa de la de Kunoy.
Les quatre poblacions de l'illa (Mikladalur, Húsar, Syðradalur i Trøllanes) se situen totes elles a la costa est, ja que la costa occidental està dominada per penya-segats de difícil accés. Aquestes localitats es comuniquen entre si a través d'una xarxa de túnels acabada el 1986. Alguns d'aquests túnels tenen més de 2 km de longitud.
Kalsoy forma part del grup d'illes anomenades Útoyggjar (illes exteriors o perifèriques en feroès), que tenen en comú la mala comunicació amb la resta d'illes i escassa població.
La costa nord i occidental de l'illa ha estat identificada com una zona important per a la cria d'aus marines pel BirdLife International. S'hi poden trobar especialment frarets atlàntics (40.000 parelles), ocells de tempesta europeus (5000 parelles) i somorgollaires alablancs (200 parelles).
L'illa té 13 cims. Els dos més alts són el Nestindar (787 m) i el Botnstindur (743 m).

## Referències

* ↑ «Population 01.01.2020» (en anglès). Statistical Database, 01-01-2020. [Consulta: 18 maig 2021].
* ↑ «Løgtingslóg um at veita stuðul til íløgur í infrakervið á útoyggjum» (en feroès). Lógasavnid. [Consulta: 15 juliol 2019].
* ↑ BirdLife International. (2012). Important Bird Areas factsheet: Kalsoy. Downloaded from http://www.birdlife.org on 2012-02-23.
* ↑ «Fjøll» (en feroès). Arxivat de l'original el 2011-07-20. [Consulta: 16 desembre 2018]. «Llista de muntanyes de les Fèroe per alçada.»

## Vegeu també

* Llista de muntanyes de les Illes Fèroe
* Llista de fiords de les Illes Fèroe
* Llista de túnels de les Illes Fèroe

## Enllaços externs

* Turisme de Kalsoy.
# Mario Lanfranchi

Mario Lanfranchi (Parma, 30 de juny de 1927 - Langhirano, 3 de gener de 2022) va ser un director italià d'òpera i cinema.

## Biografia

Lanfranchi va treballar a principis del nou mitjà de televisió, on va ser responsable de formes periodístiques, musicals i de realització de programes. També es va establir com un dels principals directors d'òpera, sovint posant en escena la seva dona, la soprano Anna Moffo; els dos es van casar entre 1957 i 1974. Va crear unes tretze produccions d'òpera per a televisió entre 1956 i 1962, també va aparèixer diverses vegades el 1963 amb adaptacions cinematogràfiques d'aquest tipus de música; tanmateix, els dos primers intents es van mantenir gairebé sense veure. El tercer, però, una versió de La traviata, va tenir un gran èxit. La van seguir després un inusual Italo-western i dos thrillers auto-produïts entre 1974 i 1976i una pel·lícula porno. El seu darrer treball a la televisió va ser el 1982. No s'ha de confondre Lanfranchi amb una actriu del mateix nom, sobretot amb una actriu a mitjans dels anys seixanta.
La família de Lanfranchi era propietària de la vil·la amb el mateix nom.

## Filmografia (selecció)

* 1966: La Traviata (La traviata)
* 1968: Django, sense pietat com el sol (Sentenza di morte)
* 1974: Il bacio
* 1976: El ciclista dels homes (La padrona è servita)
* 1976: Genova a mà armada

## Referències

* ↑ Còpia arxivada (Memento de l'original del 14 de desembre de 2011 a l'arxiu d'Internet) Informació: l'enllaç de l'arxiu s'ha inserit automàticament i encara no s'ha comprovat. Comproveu l'enllaç d'arxiu i original segons les instruccions i, a continuació, elimineu aquest avís.
# Ferdinand Monoyer

Ferdinand Monoyer (Lió, 9 de maig de 1872 - 11 de juliol de 1912) fou un oftalmòleg francès, conegut per introduir la diòptria el 1872. També va inventar l'escala Monoyer que va utilitzar per provar l'agudesa visual. Va inserir el seu nom en el gràfic; llegint verticalment des de baix cap a dalt en cada costat del gràfic, es pot llegir el seu nom.
Monoyer era de família alsaciana per la seva mare i fill d'un doctor militar francès. Fou professor associat de Física Mèdica a la Facultat de Medicina de la Universitat d'Estrasburg el 1871. Més tard, fou director de la Clínica Oftàlmica de la Facultat de Medicina de la Universitat de Nancy de 1872 a 1877. També va ser professor de física mèdica a la Facultat de Medicina de la Universitat de Lió de 1877 a 1909.
Monoyer va morir als 76 anys. La seva tomba és al Cimetière de la Guillotière a Lyon.

## Bibliografia

* Guiart J.: L'Ecole médicale lyonnaise : catalogue commenté de la Section régionale du Musée historique de la Faculté mixte de médecine et de pharmacie de Lyon, Masson & cie (Paris), 1941. pp. 119.(francès)
* «Ferdinand Monoyer, l'inventeur de la dioptrie pour mesurer l'acuité visuelle », Le Progrès, 7 de juny de 2015 (francès)

## Referències

* ↑ Keating, Michael P. «Vergence, vision, and geometric optics». Am. J. Phys, 43, 9, 01-09-1975, pàg. 766–769. DOI: 10.1119/1.9703.
* 1 2 «MONOYER (Ferdinand)» (en francès). BIU Santé.
* ↑ Koki, G.; etal «Complications oculaires, à l'exclusion de la rétinopathie diabétique, chez le jeune diabétique de type 1, au Cameroun» (en francès). Médecine des Maladies Métaboliques. Elsevier, 7, 01-10-2013, pàg. 473–476. DOI: 10.1016/S1957-2557(13)70546-7.
* ↑ Le test d'acuité visuelle Monoyer cache le nom de son inventeur (en francès).
* 1 2 Various «Le professeur Ferdinand Monoyer.» (en francès). Lyon médical : Gazette médicale et Journal de médecine réunis. Société médicale des hôpitaux de Lyon, CXIX, 27, 01-07-1912. ISSN: 00247790.
* ↑ Wundt, L. D. W.. Traité élémentaire de physique médicale. (en francès). París: JB Bailliere et Fils., 1871.
# Lloyd Barrington La Beach

Lloyd Barrington La Beach (Ciutat de Panamà, 28 de juny, 1924 - Nova York, 17 de febrer, 1999) fou un atleta panameny especialista en velocitat.
La Beach nasqué a Ciutat de Panamà, fill de pares jamaicans. Quan era estudiant retornà a Jamaica i acabà a la Universitat de Califòrnia, Los Angeles, als Estats Units. Fou germà del també corredor Byron La Beach.
Guanyà dues medalles de bronze als Jocs Olímpics de Londres 1948 en les proves de 100 i 200 metres. També participà en el salt de longitud. En els 100 metres acabà per darrere de Harrison Dillard i Barney Ewell però superant el favorit Mel Patton.
El 1948 establí el rècord del món en 200 metres a Compton, Califòrnia.

## Referències

* ↑ «Off the Mark». Time. Time, Inc., 09-08-1948. Arxivat de l'original el 2013-08-23. [Consulta: 2 maig 2008].
* ↑ «Winning Ways». Time. Time, Inc., 14-06-1948. Arxivat de l'original el 2013-08-23. [Consulta: 2 maig 2008].
# Eremosinàcies

Eremosinàcia (Eremosynaceae) és una família de plantes amb flor.
En el sistema de classificació filogenètic APG II aquesta família no està assignada a cap ordre en concret i resta ubicada en el clade Euasterid II
En el sistema Cronquist s'ubica en l'ordre de les Rosales
La família de les eremosinàcies conté un sol gènere Eremosyne i una única espècie: Eremosyne pectinata.
La distribució de les espècies d'aquesta família és al sud-oest d'Austràlia sota clima temperat.
És una espècie herbàcia anual, amb fulles de disposició alternada i flors hermafrodites agrupades en inflorescències. Fruits en càpsula

## Enllaços externs

* Descripció de la família Eremosynaceae Arxivat 2006-10-12 a Wayback Machine. (en anglès)
# Polimetilpentè

El polimetilpentè (PMP), també conegut com a poli(4-metil-1-pentene), és un polímer termoplàstic de 4-metil-1-pentè. És utilitzat per envasos permeables al gas, autoclau mèdic i equipament de laboratori, components de microones, i cassoles. És generalment anomenat TPX, el qual és una marca registrada de Mitsui Chemicals.

## Producció

El polimetilpentè és una poliolefina isotàctica lineal composta de 4-metil-1-pentens i és fet a partir de la catàlisi de tipus Ziegler-Natta. Els graus comercialment disponibles són normalment copolímers. Pot ser extrusionat i emmotllat (per injecció o per bufament).

## Propietats físiques

El polimetilpentè Fon a aproximadament 235 °C. Té una densitat molt baixa (0.84 g/cm3) i és transparent. Té una baixa absorció de la humitat, i propietats elèctriques i acústiques excepcionals. Les seves propietats són raonablement similars a aquelles d'altres poliolefins, tot i que és més trencadís i permeable al gas. El polímer també té una estabilitat tèrmica alta, característiques dielèctriques excel·lents i una resistència química alta. La fase cristal·lina té una densitat més baixa que la fase amorfa.
En comparació a altres materials que són utilitzat per operar en la gamma THz, el TPX mostra propietats òptiques excel·lents amb un índex de refracció independent de la longitud d'ona d'1.460±0.005 entre llum visible i 100~GHz.

## Aplicacions

* Les aplicacions inclouen cobertes de sonar, cons augmentants de soroll, caps transductors ultrasònics, i parts estructurals lleugeres. El polimetilpentè és sovint utilitzat en pel·lícules i recobriments per envasos permeables al gas.
* A causa del seu alt punt de fusió i estabilitat de temperatura bona, el polimetilpentè és utilitzat per autoclau mèdic i equipament de laboratori, components de microones, i cassoles.
* És també sovint utilitzat en components elèctrics p. ex. motlles LED motlles perquè és un aïllant elèctric excel·lent.
* El TPX és un material dur i sòlid al qual se'l pot donar forma per fabricar diversos components òptics com lents i finestres.

## Referències

* ↑ Lopez, L. C., Wilkes, G. L., Stricklen, P. M., White, S. A. «Synthesis, Structure and Properties of Poly(4-Methyl-1-pentene)». Journal of Macromolecular Science, Part C: Polymer Reviews, vol. 32, 1992, pàg. 301–406.

## Enllaços externs

* Mitsui Chemicals, Inc.
* Tydex J.S.Co. - Fabricant de finestres i lents TPX polides
# Cas benefactiu

* Casos gramaticals
* Llista de casos gramaticals
* Cas abessiu
* Cas ablatiu
* Cas absolutiu
* Cas adessiu
* Cas adverbial
* Cas al·latiu
* Cas benefactiu
* Cas causal
* Cas causal final
* Cas comitatiu
* Cas datiu
* Cas dedatiu
* Cas delatiu
* Cas disjuntiu
* Cas distributiu
* Cas distributiu temporal
* Cas elatiu
* Cas essiu
* Cas essiu formal
* Cas essiu modal
* Cas exessiu
* Cas final
* Cas formal
* Cas genitiu
* Cas il·latiu
* Cas inessiu
* Cas instructiu
* Cas instrumental
* Cas latiu
* Cas locatiu
* Cas modal
* Cas multiplicatiu
* Cas objectiu
* Cas oblic
* Cas partitiu
* Cas possessiu
* Cas postposicional
* Cas preposicional
* Cas prolatiu
* Cas prosecutiu
* Cas separatiu
* Cas sociatiu
* Cas sublatiu
* Cas superessiu
* Cas temporal
* Cas terminatiu
* Cas translatiu
* Cas vial
* Cas vocatiu
* Arranjament morfosintàctic
* Cas absolutiu
* Cas acusatiu
* Cas ergatiu
* Cas instrumental
* Cas instrumental comitatiu
* Cas intransitiu
* Cas nominatiu
* Declinació
* Declinació alemanya
* Declinació basca
* Declinació eslovaca
* Declinació eslovena
* Declinació irlandesa
* Declinació islandesa
* Declinació llatina
* Declinació polonesa
* Declinació russa
* Declinació sèrbia
* Declinació txeca
El cas benefactiu és un cas gramatical emprat per indicar per a qui o en benefici de qui es duu a terme l'acció (ex: vaig fer-ho per ella)
Aquest significat és sovint, però, incorporat al cas datiu. En llatí aquest tipus de datiu s'anomena dativus commodi.
Algunes llengües que tenen el cas benefactiu són:
* Èuscar: el cas benefactiu es marca amb la terminació -entzat
* Quítxua: el cas benefactiu es marca amb la terminació -paq
* Tangkhul-Naga (dins les llengües sinotibetanes): el cas benefactiu es marca amb la terminació-wiʋaŋ.
* Ubikh: el cas benefactiu es marca amb un prefix
Un exemple en basc seria:
| liburu-a | lagun-entza-ko | da |
| Llibre-el | Amic-Benefactiu-Relacional | és |
| "El llibre és per a un amic." |||
# Càrex distant

El càrex distant o sisca de cadiretes (Carex distans) és una herba perenne de la família de les ciperàcies.

## Descripció

Aquest hemicriptòfit viu zones humides, es caracteritza pel fet que té les espigues de flors masculines a dalt d'un peduncle i les espigues de flors femenines més avall eixint de l'axil·la d'una bràctea, fet al qual al·ludeix el nom de l'espècie. El port del càrex distant és discret, amb tiges de només 1 mm de gruix que superen de poc el mig metre d'alçada i fulles llargues de només 3-5 mm d'amplada. La seua època de floració és de maig a agost.

## Distribució i Hàbitat

Tot i ser una espècie amb una distribució pluriregional habita a les jonqueres, als canyissars i a les vores de l'aigua, des de Macaronèsia, regió del Mediterrani i Àsia fins al Japó. Sovint el càrex distant resta amagat entre altres plantes més robustes.
Es pot trobar al País Valencià, en les províncies d'Alacant i Castelló, als Països Catalans, en les províncies de Barcelona, Girona, Lleida i Tarragona, i per totes les Illes Balears.

## Galeria

* Inflorescència masculina (dalt) i femenina (baix).
* Il·lustració (2) extreta de Deutschlands Flora in Abbildungen.

## Referències

* ↑ Sinònims a Kew
# Kalt wie Eis

Kalt wie Eis és una pel·lícula alemanya de cinema negre de l'entorn de Berlín Occidental del 1981. Va ser dirigit per Carl Schenkel, qui va presentar la seva primera pel·lícula que va dirigir sota el seu propi nom.

## Sinopsi

Mike està fart de tot i de tothom. Amb només 18 anys, inicialment va deixar l'aprenentatge com a mecànic de cotxes perquè suposadament el seu mestre va actuar estúpidament amb ell. Després hi ha problemes constants amb els pares que no els agrada el seu estil de vida. El jove deixa enrere la seva vida anterior, intransigent i radical. Tanmateix, la "llibertat" acabada de guanyar no el porta més lluny: afartades als pubs del barri de Kreuzberg i històries amb dones, que tampoc el satisfan realment. Sembla que les coses no canvien fins que Mike coneix la Corinna, una bellesa del barri de cabells foscos. Però aleshores Mike finalment pren el camí equivocat i la seva existència amenaça de sortir-se-li de les mans...
Com a membre menor d'una banda, arregla motocicletes robades i és atrapat ràpidament: la presó de menors i una altra espiral descendent són les conseqüències. La Corinna, que es va comprometre a esperar-lo, cada cop el visita menys. La ira d'en Mike bull i decideix sortir de la presó. Després que la seva exitosa escapada que va costar la vida a un policia, el petit criminal s'ha convertit en un perillós criminal per les autoritats i el rebel ros comença a ser perseguit. Traït pels seus companys de la banda, que al seu torn creuen que els va delatar a la policia, Mike comença a entorpir. Un excés de violència, nascut de la frustració general amb la vida, ja no es pot aturar i Mike es venja sagnantment i explosiva dels seus antics amics...

## Repartiment

* Detlev “Dave” Balko: Mike
* Brigitte Wöllner: Corinna
* Rolf Eden: Hoffmann
* Otto Sander: Kowalski

## Notes de producció

Kalt wie Eis va ser escrita a la tardor de 1980 i es va estrenar l'11 de setembre de 1981.
Thomas Schappert es va fer càrrec de l'equipament, Ilke Werk va dissenyar el vestuari.

## Comentaris

Revista Cinema: "Kalt wie Eis és un dur thriller de la nova onada que recull la sèrie negra de pel·lícules de Hollywood dels anys 30."
A Filmdienst diu: "Un intent encara molt incert d'escriure i de direcció de Carl Schenkel, la trama és confusa, la descripció del medi és superficial i excessivament orientada als efectes.“
A Das große Personenlexikon des Films de la biografia de Carl Schenkel, la pel·lícula es descriu com "molt violenta" i també aquí com "una mica confusa".

## Referències

* ↑ Cinema Nr. 9/81 (Heft 40), S. 68
* ↑ Kalt wie Eis a Lexikon des internationalen Films. Filmdienst, consultat el 24 de desembre del 2020.
* ↑ Kay Weniger: Das große Personenlexikon des Films, Band 7, S. 97

## Enllaços externs

* Tràiler de la pel·lícula a YouTube
* Kalt wie Eis a filmportal.de
# Chaabane Merzekane

Chaabane Merzekane (Alger, 8 de març de 1959) és un exfutbolista algerià de la dècada de 1980.
Fou internacional amb la selecció d'Algèria amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 1982.
Pel que fa a clubs, destacà a NA Hussein Dey i MC Alger.

## Referències

* ↑ 1982 - Squads - Algeria. Planet World Cup.
* ↑ «Perfil a sports-reference.com». Arxivat de l'original el 2010-03-08. [Consulta: 12 juliol 2019].
* ↑ Mouloudia Club Algérois Arxivat 19 February 2012$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.. Sebbar.oldiblog.com.
* ↑ le site sur le football africain Arxivat 3 July 2007$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.. Africa-foot.com.
# Polimnest

Polimnest és el nom dels següents personatges:
* Polimnest, pare del rei Batos I de Cirene (fundador de la ciutat de Cirene)
* Polimnest d'Esparta, poeta èpic, elegíac i líric, i músic grec
* Polimnest, escultor grec
# Cas absolutiu

* Casos gramaticals
* Llista de casos gramaticals
* Cas abessiu
* Cas ablatiu
* Cas absolutiu
* Cas adessiu
* Cas adverbial
* Cas al·latiu
* Cas benefactiu
* Cas causal
* Cas causal final
* Cas comitatiu
* Cas datiu
* Cas dedatiu
* Cas delatiu
* Cas disjuntiu
* Cas distributiu
* Cas distributiu temporal
* Cas elatiu
* Cas essiu
* Cas essiu formal
* Cas essiu modal
* Cas exessiu
* Cas final
* Cas formal
* Cas genitiu
* Cas il·latiu
* Cas inessiu
* Cas instructiu
* Cas instrumental
* Cas latiu
* Cas locatiu
* Cas modal
* Cas multiplicatiu
* Cas objectiu
* Cas oblic
* Cas partitiu
* Cas possessiu
* Cas postposicional
* Cas preposicional
* Cas prolatiu
* Cas prosecutiu
* Cas separatiu
* Cas sociatiu
* Cas sublatiu
* Cas superessiu
* Cas temporal
* Cas terminatiu
* Cas translatiu
* Cas vial
* Cas vocatiu
* Arranjament morfosintàctic
* Cas absolutiu
* Cas acusatiu
* Cas ergatiu
* Cas instrumental
* Cas instrumental comitatiu
* Cas intransitiu
* Cas nominatiu
* Declinació
* Declinació alemanya
* Declinació basca
* Declinació eslovaca
* Declinació eslovena
* Declinació irlandesa
* Declinació islandesa
* Declinació llatina
* Declinació polonesa
* Declinació russa
* Declinació sèrbia
* Declinació txeca
El cas absolutiu és una marca de flexió gramatical que apareix a les paraules que es declinen de les llengües ergatives (com per exemple el basc, on acaba en -a) per marcar el subjecte d'un verb intransitiu o l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, l'argument o complement més important del verb de la frase. Contrasta amb el cas ergatiu.
# Kaltern an der Weinstraße

Kaltern an der Weinstraße (italià Caldaro sulla Strada del Vino) és un municipi italià, dins de la província autònoma de Tirol del Sud. És un dels municipis del districte d'Überetsch-Unterland. L'any 2007 tenia 7.215 habitants. Comprèn les fraccions d'Altenburg (Castelvecchio), Oberplanitzing (Pianizza di Sopra), Unterplanitzing (Pianizza di Sotto), St. Josef am See (San Giuseppe al Lago), St. Anton/Pfuss (San Antonio/Pozzo), St. Nikolaus (San Nicoló) i Mitterdorf (Villa di Mezzo). Limita amb els municipis d'Eppan, Neumarkt, Tramin, Pfatten, Amblar, Cavareno, Ruffrè, i Sarnonico.

## Situació lingüística

| Pertinença lingüística (cens 2001) | 93,06% alemany |
| Pertinença lingüística (cens 2001) | 6,64% italià |
| Pertinença lingüística (cens 2001) | 0,30% ladí |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Wilfried Battisti Matscher | SVP |
# MIDlet

Un MIDlet és una aplicació Java creada per al perfil Mobile Information Device Profile (MIDP) que típicament s'executa en una telèfon mòbil o dispositiu encastat que suporti Java.
Un MIDlet és una aplicació Java creada per treballar amb l'arquitectura Java ME, concretament amb la capa de configuració Connected Limited Device Configuration (CLDC) i el perfil Mobile Information Device Profile (MIDP).

## Cicle de vida i esquelet d'un MIDlet

Un MIDlet té el diagrama d'estats que es pot veure a la dreta, amb 3 estats:
* Pausa
* Actiu
* Destruït
Quan volem crear un MIDlet hem de crear una nova classe Java que hereti de la classe abstracta:
L'esquelet d'un MIDlet és el següent:

## Vegeu també

* CLDC
* CDC (informàtica)
* MIDP
* Java ME
* Java
# Carme Sureda i Bosch

Carme Sureda i Bosch (nascuda a Santa Coloma de Queralt) és una activista social catalana. El 1983 fou una de les fundadores d'APRODISCA (Associació pro Persones amb Disminució Psíquica de la Conca de Barberà), amb seu a Montblanc i de la qual n'és gerenta. El 2008 va rebre un dels Premis d'Actuació Cívica de la Fundació Lluís Carulla per la seva empenta i dedicació per a la integració social de les persones amb discapacitat psíquica a la Conca de Barberà.

## Referències

* ↑ Carme Sureda Bosch Arxivat 2017-01-16 a Wayback Machine. al web de la Fundació Lluís Carulla
* ↑ Carme Sureda: El voluntariat és una peça important per la seva sensibilitat amb els valors de l'entitat en resposta a una societat solidària i compromesa, xarxanet, 13 de novembre de 2015
# Georges Carnus

Georges Carnus (13 d'agost de 1940) és un exfutbolista francès.

## Selecció de França

Va formar part de l'equip francès a la Copa del Món de 1966.

## Palmarès

* Ligue 1: 1968, 1969, 1970 a AS Saint-Étienne, 1972 a Olympique de Marsella
* Coupe de France: 1968, 1970 a AS Saint-Étienne, 1972 a Olympique de Marsella

## Referències

* ↑ Georges Carnus at L'Équipe Football (in French)
* ↑ Profile on French federation official site
* ↑ Georges Carnus a National-Football-Teams.com (anglès)