OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ca Jové (Valls)

Ca Jové és una casa noucentista de Valls (Alt Camp) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici en cantonada entre mitgeres. Té planta baixa i tres pisos. La façana principal, que dona a la plaça del Pati, presenta en la planta baixa tres obertures, de les quals, la de la dreta correspon a l'entrada de l'edifici. Una gran tribuna central de planta semioctogonal presideix la façana, ocupant l'espai central del segon i tercer pis. És l'element més important de l'edifici. Construït en pedra, amb cartel·les ornamentades i un esgrafiat molt interessant en la superfície inferior. Hi ha tres balcons al primer i un esgrafiat molt interessant en la superfície inferior. Hi ha tres balcons al primer pis i dos al segon i al tercer, a cada banda de la tribuna. L'edifici es corona amb una cornisa molt sobresortint, de doble motllura i una barana de balaustres amb florons.

## Referències

* ↑ «Ca Jové». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 13 novembre 2017].
# Bunhe

Bunhe (en ucraïnès i en rus Бунге) és una ciutat minera de l'óblast de Donetsk d'Ucraïna, situada actualment a zona autoproclamada República Popular de Donetsk de la Rússia. Depèn del consell municipal de Ienàkieve. El 2019 tenia 13.633 habitants.

## Geografia

La ciutat es troba a 43 km al nord-est de Donetsk i a 5 km a l'est de Ienàkieve, al Donbass.

## Història

La vila fou fundada el 1908 el nom de Bunhe, quan la Companyia Siderúrgica Russo-belga començà a explotar les mines de carbó per abastir la fàbrica Petrovski de Ienàkieve. El 1924, la mina rebé el nom de Iunkom. La vila rebé l'estatus de ciutat el 1965 i arribà a tenir 21.000 habitants el 1974. La ciutat va ser reanomenada com a Iunokomunarivsk el 1965 a 2016.
El 1979 una explosió nuclear subterrània experimental tingué lloc prop de la ciutat, a 900 m de profunditat. La mina de carbó Iunkom quedà tancada el 2001.
La ciutat quedà sota l'autoritat de la República Popular de Donetsk la primavera del 2014.

## Referències

* ↑ (anglès) Database of nuclear tests, short version: USSR www.johnstonsarchive.net
* ↑ (rus) Les autorités locales de la RPD considèrent que les changements de noms décidés par la Rada ukrainienne sont illégaux, article du 12 mai 2016
# Boucardicus curvifolius

Boucardicus curvifolius és una espècie de caragol terrestre pertanyent a la família Cyclophoridae.

## Hàbitat

Viu als boscos tropicals i subtropicals secs entre 200 i 540 m d'altitud.

## Distribució geogràfica

Es troba a Madagascar.

## Estat de conservació

Pateix la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Encyclopedia of Life (anglès)
* 1 2 Emberton, K.C. (2000). "Boucardicus curvifolius." 2000 Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, edició 2000. [Consulta: 13 abril 2023]
# CA River Plate Puerto Rico

El Club Atlético River Plate Puerto Rico és un club porto-riqueny de futbol de la ciutat de Fajardo.
Va ser fundat el 27 de juny de 2004, per un grup de seguidors del Club Atlético River Plate argentí, amb qui signà un acord d'afiliació.

## Palmarès

* Puerto Rico Soccer League:
** 2010

## Estadis

* Estadi Francisco Montaner; Ponce, Puerto Rico (2008–2010)
* Estadi Roberto Clemente; Carolina, Puerto Rico (2011–present)

## Referències

* ↑ «Club: Historia» (en castellà). Club Atlético River Plate Puerto Rico, 28-03-2010. Arxivat de l'original el 30 abril 2010.
* ↑ «Puerto Rico - List of Champions». RSSSF. [Consulta: 9 febrer 2019].
# Busano

Busano és un comune (municipi) de la ciutat metropolitana de Torí, a la regió italiana del Piemont, situat a uns 30 quilòmetres al nord de Torí. A 1 de gener de 2019 la seva població era de 1.636 habitants.
Busano limita amb els següents municipis: Rivara, San Ponso, Favria, Barbania, Vauda Canavese, Oglianico, Front i Valperga.

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st january» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 9 abril 2020].
# Busby

«Busby» té aquests significats:
* Busby (Montana), concentració de població designada pel cens del Comtat de Big Horn a l'estat de Montana (Estats Units)
* Busby Berkeley (Los Angeles, 1895 – Palm Springs, 1976), director de cinema i coreògraf californià
* Thomas Busby (Ciutat de Westminster, 1755 – Betonville, 1838), musicògraf, organista i compositor anglès.
# Cal·lifont (filòsof)

Cal·lifont (grec antic: Καλλιφῶν, llatí: Calliphon) va ser un filòsof grec deixeble d'Epicur. Ciceró el va condemnar diverses vegades als seus escrits, ja que el considerava la representació de la unió de l'home bo (la virtut, honestas) amb la bèstia (desig sexual voluptas). Sovint apareix mencionat juntament amb el filòsof Dinòmac, que defensava les mateixes doctrines.

## Referències

* Smith, William (editor). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès), 1870.
# Macròmids

Els macròmids (Macromiidae) són una família d'insectes odonats anisòpters. Acostumen a volar sobre espais amb aigua i carreteres. Tenen una mida similars als èsnids. Els ulls són de color verd i es toquen a la part superior del cap. Les larves d'aquesta família tenen les potes molt llargues.
Macromiidae (Tillyard, 1917) ha estat tradicionalment considerat com a subfamília de Corduliidae (W. F. Kirby, 1890) amb el nom de Macromiinae. Conté tres gèneres i 125 espècies a tot el món. A Catalunya hi trobem Macromia splendens.
Les femelles d'aquesta família no tenen ovipositor a l'extrem de l'abdomen i ponen els ous submergint l'abdomen a l'aigua mentre la sobrevolen. La posta generalment es realitza sense el mascle.

## Referències

* ↑ «Oxygastra, grup d'estudi dels odonats de Catalunya». [Consulta: 7 gener 2016].

## Enllaços externs

* Imatges de Macromiidae Arxivat 2006-09-07 a Wayback Machine.
* Lung, Mark; Sommer, Stefan (2001). "Macromiidae: The Cruisers". Dragonflies Index.
* Martin Schorr, Martin Lindeboom, Dennis Paulson. "World Odonata List Arxivat 2015-06-29 a Wayback Machine.". University of Puget Sound.
# Chiloglanis pretoriae

Chiloglanis pretoriae és una espècie de peix de la família dels mochòkids i de l'ordre dels siluriformes.
Els mascles poden assolir els 6,5 cm de llargària total.
Es troba a Àfrica: rius Limpopo i Zambesi.

## Referències

* 1 2 «Chiloglanis pretoriae» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
# Can Bech (Fontanilles)

Can Bech és una obra de Fontanilles (Baix Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de dues plantes amb coberta de teula àrab a dues aigües, construït pel que fa les estructures portants a la manera popular amb pedra i morter de calç. Posteriorment ha estat arrebossat.
Es un edifici aïllat, però que està a dins del conjunt que forma el nucli del poble, essent situat al carrer Major, el principal del poble i que travessa aquest.
D'aquesta casa cal destacar la terrassa que hi ha a la façana principal, i la galeria que dona al costat del carrer, construïda amb totxo.

## Referències

* 1 2 3 «Can Bech». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 14 gener 2019].
# Amalie Dollerup

Amalie Mathisson Dollerup (nascuda el 15 d'abril de 1986 a Virum, Lyngby-Taarbæk, Dinamarca) és una actriu danesa coneguda principalment pel seu paper d'Amanda Berggren a la sèrie de televisió Hotel Voramar (Badehotellet), pel qual va ser nominada als premis Robert de l'Acadèmia danesa de cinema en la categoria de Millor actriu secundària d'una sèrie de televisió.

## Filmografia
### Pel·lícules

| Any | Títol | Personatge |
| 1995 | Kun en pige | Lise Nørgaard (de petita) |
| 1997 | Nonnebørn | Johanne |
| 1998 | Forbudt for børn | Klara |
| 1998 | Bølle Bob | Sara |
| 2017 | Thorn | Convidada al casament |

### Televisió

| Any | Títol | Personatge |
| 1996 | Krummernes Jul | Yrsa |
| 1997-1998 | Strisser på Samsø | Sille |
| 2013 | Borgen | Sille |
| 2014-2023 | Badehotellet | Amanda Madsen / Berggren |
| 2015 | Lillemand | Pernille |
| 2022 | Dopamin | Maiken |

### Dibuixos animats i animació

| Any | Títol | Personatge |
| 1997 | Pippi Langstrømpe | Elonwy |
| 1998 | The Black Cauldron | Elonwy |
| 1998 | Alice i Eventyrland | Alice |
| 1998 | Græsrødderne | |
| 1998 | Lady og Vagabonden 2: Vaks på eventyr | |
| 1999 | Løvernes Konge 2: Simbas stolthed | Kiara (de petita) |
| | Ben 10 | Gwen Ten |
| | Teen Titans | Starfire |
| | Ben 10 | Gwen Ten |
| 2002-2003 | Tokyo Mew Mew | |
| 2013-2014 | The Next Step | |

## Referències

* ↑ «Amalie Dollerup» (en danès). danskefilm.dk. [Consulta: 28 febrer 2023].
* ↑ «Danish Film Awards (Robert) 2015». IMDb. [Consulta: 28 febrer 2023].
* ↑ «AMALIE DOLLERUP» (en danès). Det Danske Filminstitut. [Consulta: 28 febrer 2023].
* ↑ «'Badehotellets' Amalie Dollerup: Det sidste manuskript gjorde mig lidt frustreret» (en danès). TV2, 28-12-2015 [Consulta: 28 febrer 2023].
# Front d'Esquerra Nacionalista

Front d'Esquerra Nacionalista (en sigles FEN) fou un grup polític valencià sorgit a principis de 1980 i a conseqüència de la fusió de col·lectius Maulets de l'Horta de València i Ontinyent i les coalicions locals d'Esquerra Independent de Castelló (EIC), Agrupació de Socialistes Independents de Xàtiva (ASI), Unitat Popular Independent de Vinaròs (UPI), Esquerra Unida de Gandia (EUG) i Independents d'Esquerra de Vilafranca dels Ports, amb representació institucional als ajuntaments respectius amb altres grups i persones independents. Es dissolgué en 1981 en Esquerra Unida del País Valencià.

## Esquerra Unida de Gandia

Esquerra Unida de Gandia (EUG) va ser un partit local fundat en 1979 i que es va dissoldre en 1983. Va obtenir dos regidors a les eleccions locals de 1979, Francesc Candela i Escrivà i Cebrià Molinero. En 1980 va ser un dels partits integrants del Front d'Esquerra Nacionalista (FEN), que al seu torn va ser dissolt en 1981 en integrar-se en Esquerra Unida del País Valencià.

## Referències

* 1 2 Setmanari Valencia Semanal, 27 d'abril de 1980. nº116, pag. 6
* ↑ Vinyoles i Vidal, Joan J.; Ferran i Serafini, Joan. Llenguatge subterrani de la política: aproximació al lèxic de la clandestinitat i de l'activisme. Millà, 1982, p. 199.
* ↑ «Francesc Candela Escrivà (1937-2012) Arxivat 2014-03-11 a Wayback Machine.», L'Accent 24-09-2012.
# Hangmen

Hangmen és una pel·lícula estatunidenca dirigida per J. Christian Ingvordsen el 1987. Fou la primera pel·lícula de Sandra Bullock.

## Argument

Una agència governamental americana assassina les persones que considera perilloses. Cau sobre Rob Greene i els seus antics camarades del Vietnam, sobretot quan es tracta de recuperar el fill d'aquest últim, i la seva amiga Lisa (Sandra Bullock).

## Repartiment

* Rick Washburn: Rob Greene.
* Dog Thomas: Dog Thompson.
* Keith Bogart: Danny Greene
* J Christian Ingvordsen: Bone Conn.
* Sandra Bullock: Lisa Edwards.
* David Henry Keller: Andrews.
* Dan Lutsky: Joe Connelly.
* Amanda Zinsser: Caroline Fosterian.

## Localització

L'escenari és el costat est de Nova York, que, segons la pel·lícula, és un lloc d'intriga. Un corporació d'ex agents de la CIA forma un grup de terroristes coneguts com a Hangmen dell. Quan l'heroi (Washburn) descobreix l'esquema, és condemnat a mort, però els dolents no considerem que també va ser entrenat per la CIA.

## Rebuda

La pel·lícula no va ser estrenada en sales comercials, es va comercialitzar directament en el mercat del vídeo.

## Referències

* ↑ «Hangmen». The New York Times.
* ↑ Dates d'estrena imdb (en anglés)
# Ca n'Oms (Parets del Vallès)

Ca n'Oms és una casa habilitada com a casal de Parets del Vallès (Vallès Oriental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici aïllat dins una gran finca que ocupa una illa, delimitada pels carrers de Ponent, Dalí, Isidre Nonell i Sant Valèria, i alineat amb el carrer pels costats nord i oest, quedant un ampli espai lliure davant de la façana de migdia. L'edifici forma part d'un conjunt de planta sensiblement rectangular integrat per diversos cossos de diferents alçades. El cos principal consta de planta baixa i pis i sota coberta, es cobreix amb teula àrab a dues vessants amb el carener perpendicular a la façana principal i els vessants acabats en una senzilla imbricació. La façana principal està composta segons eixos amb buits de proporció vertical de llinda plana i de punt rodó. A la planta baixa hi ha un cos adossat limitat per arcades d'arc de mig punt. Les façanes estan arrebossades i pintades de color blanc. A la dreta hi ha diversos cossos auxiliars de gran simplicitat.

## Història

Aquesta casa i les seves terres que havien estat pertinences del mas Gurri de la Serra, després anomenat Cantallops. Arribava des del camí del cementiri fins al terme de Lliçà de Vall i el Bosquet. Durant la Guerra Civil es col·lectivitzà i allotjà totes les vaques de Parets.
El juny de 1951, la indústria Linera demana permís per a realitzar obres de reparació de ca n'Homs per convertir-la en obra social.

## Referències

* 1 2 3 «Ca n'Oms». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 octubre 2017].
# Ca n'Oller de Ridorta

Ca n'Oller de Ridorta o La Casa Oller és una obra de Sant Martí Sapresa que es troba als afores del nucli municipal de Brunyola i Sant Martí Sapresa.(Selva) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un edifici aïllat de dues plantes i coberta de doble vessant a laterals situada a 1 km de Bruyola, propera a Can Pla (veure la fitxa corresponent a Can Pla). La casa està formada per dos parts, i a més hi ha un paller i un pou. La façana és arrebossada i destaca sobretot per la cornisa en forma esglaonada.
Pel que fa a la part original, la planta baixa presenta un gran portal de mig punt adovellat de pedra calcaria en grans blocs. La resta de finestres d'aquest sector són rectangulars i algunes d'elles, emmarcades de pedra. També es conserven restes d'un rellotge de sol pintat a la paret, al primer pis. La cornisa, feta de rajola i de forma esglaonada, té sis nivells (un d'ells parcialment deteriorat) i culmina amb forma triangular. Cada nivell està decorat amb ràfec de rajola amb forma de dent de diamant.
La part de la dreta, feta de pedra i rajola, es caracteritza per les finestres de mig punt de migdia i ponent, amb restes d'una antiga balconada de barana de ferro a ponent.
L'any 1913 Rafael Masó i Valentí la va reformar i s'ha conservat sense alteracions. A l'AHG s'hi troben dibuixos de plants alçats i detalls de la barana de l'escala interior.

## Referències

* 1 2 3 «Ca n'Oller de Ridorta». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 15 desembre 2015].
* ↑ Tarrús, Joan i COMADIRA, Narcís. Rafael Masó arquitecte noucentista. Barcelona: Lunwerg Editores, 1996.

### Bibliografia

* Llinàs i Pol, Joan; Merino i Serra, Jordi; El Patrimoni de la Selva: inventari històric, artístic i arqueològic dels municipis de la Comarca, 1998-2001
* TEIXIDOR i PALAU, R.; Brunyola de Castell a Poble i de baronia a municipi., 2006

## Enllaços externs

* Can Grau (ampliació Mas Oller) a la Fundació Rafael Masó
# Cal Bisbe (Amer)

Cal Bisbe és una casa d'Amer (Selva) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici entre mitgeres i dos crugies de tres plantes, terrassa i coberta de doble vessant a façana situada al final del carrer Sant Miquel, que surt de la part sud-occidental de la Plaça de la Vila. Està arrebossat amb un fals encoixinat de forma rectangular i dona també al carrer de darrere, d'Àngel Guimerà. Destaca la seva complexa cornisa superior i les línies de separació de pisos amb esgrafiats entre el primer i el segon pis.
La planta baixa consta d'un sòcol de placat de pedra i de dos grans portals emmarcats de pedra calcària i encoixinat de grans lloses.
El primer pis conté un balcó corregut amb base de tres blocs de pedra sostingut per quatre mènsules motllurades i decorades amb tres solcs. La barana de ferro és de forja i ricament decorada.
El segon pis conté dos balcons individuals amb base monolítica i sostinguts-decorats amb dues mènsules cadascun, motllurades i amb dos solcs traçats. Les baranes també són de ferrod de forja. Entre el primer i el segon pis, a l'altura de les mènsules, hi ha un fris d'esgrafiat amb decoració geomètrica que, sota els balcons, passa a ser vegetal (palmes).
L'últim element d'interès és la cornisa de l'entaulament. Està formada per un seguit de tríglisfs i mètopes amb decoració geomètrica a l'interior sobre els quals hi ha varis nivells de motllures i un de mòduls rectangulars.
La part del darrere està arrebossada sense pintar i té varis nivells de façana, balconades corregudes, una torreta superior, galeries i adossats.

## Història

Casa originaria de finals del segle xix o principis del XX.
L'arrebossat de la façana està en relativament mal estat de conservació.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «Cal Bisbe». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 setembre 2017].
# Can Casals (Sant Andreu de Llavaneres)

Can Casals, o Can Plantí, és una masia del municipi de Sant Andreu de Llavaneres (Maresme) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia de tres cossos amb baixos, pis i golfes i un cos adossat amb baixos i pis. L'estructura de teulades és a quatre vessants.
A la façana principal hi ha una portalada en arc de mig punt molt rebaixat, de pedra granítica, i un balcó a la part superior. A banda i banda, hi ha finestres allindanades. Al costat del balcó hi ha un rellotge de sol.
A la part del darrere és on hi ha la zona més antiga de la casa, que és un celler de dos cossos separats per dues arcades de pedra suportades al mig per una columna de forma octagonal. Aquesta part correspon a una construcció del segle xvi amb teulada a dos vessants.
Al segle xix s'hi va afegir una galeria de dues arcades. També en aquesta època es va decorar la façana principal amb esgrafiats de requadres, franges i elements decoratius al centre, d'estil romàntic.

## Història

Aquesta masia és situada molt a prop de Can Tries, de la qual finca i terres havien format part. Can Casals va construir-se al segle xvii, al costat d'un celler del segle xvi. El segle xviii la família Trias la va vendre.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Can Casals». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
# Can Casanova (Veciana)

Can Casanova és una masia de Veciana (Anoia) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia de planta rectangular i teulada a dues vessants. Té la porta principal orientada al S. Està formada per una gran arcada de punt rodó adovellada i en la clau de l'arc hi ha un escut amb la inscripció: Ramon Riera 1752.

## Història

Està en el nucli de Montfalcó molt a prop d'on hi ha les ruïnes del castell de Montfalcó.

## Referències

* 1 2 «Can Casanova». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 octubre 2018].
# Cal·lifont

Cal·lifont és el nom dels següents personatges:
* Cal·lifont, filòsof grec
* Cal·lifont de Samos, pintor grec
# Magne IV de Noruega

Magne Sigurdsson (v. 1115 - 1139), conegut com a Magne el Cec (en noruec: Magnus den blinde), va ser rei de Noruega entre 1130 i 1135 i un altre cop entre 1137 a 1139. El seu regnat com a Magne IV de Noruega va estar marcat per la guerra civil que esclatà a la mort del seu pare entre els diferents candidats al tron, que s'allargaria fins al 1240.

## Biografia

Magne era un fill bastard del rei noruec Sigurd Jorsalfar i Borghild Olavsdotter. A la mort de Sigurd el 1130, Magne i el seu oncle Harald Gille van ser proclamats co-reis. Però la realació entre els dos monarques es va deteriorar i al cap de quatre anys Magne va començar a enfrontar-se a Harald obertament. El 9 d'agost de 1134 Magne el va derrotar en una batalla decesiva a Färlev, i Harald va haver de fugir a Dinamarca.
Ignorant les advertències dels seus consellers, Magne va llicenciar el seu exèrcit i va anar a passar l'hivern a Bergen. Harald va tornar a Noruega amb un nou exèrcit i, sense trobar oposició, va posar setge a Bergen. La ciutat va caure el 7 de gener de 1135, i Magne va ser capturat i destronat. Per evitar que intentés recuperar el poder, el van deixar cec, el van castrar i li van amputar una cama.
Magne va passar uns anys vivint com a monjo. Un altre pretendent al tron, Sigurd Slembe, va matar Harald el 1135 i es va proclamar rei. Per sumar legitimitat al seu regnat Sigurd va treure a Magne de l'abadia i el va nomenar co-rei. La guerra civil va continuar contra els partidaris de Harald Gille, que ara s'aplegaven entorn dels seus dos fills Inge i Sigurd.
Mentre governava la part oriental de Noruega, Magne va ser derrotat a Minne per Inge, i va haver d'exiliar-se. Després d'intentar infructuosament de sumar suports a la seva causa, va tornar a Noruega per afegir-se als homes de Sigurd Slembe. Després d'uns anys vivint més com a bandits que com a reis, el 12 de novembre de 1139 es van enfrontar a Hvaler contra els reus Inge I i Sigurd II. Magne va morir durant la batalla, i Sigurd Slembe va ser capturat i executat.

## Avantpassats

| 16. Harald III de Noruega | 16. Harald III de Noruega | 16. Harald III de Noruega | 16. Harald III de Noruega |
| 8. Olaf III de Noruega | 8. Olaf III de Noruega | 8. Olaf III de Noruega | 8. Olaf III de Noruega | | | |
| 17. Tora Torbergsdatter | 17. Tora Torbergsdatter | 17. Tora Torbergsdatter | 17. Tora Torbergsdatter |
| 4. Magne III de Noruega | 4. Magne III de Noruega | 4. Magne III de Noruega | 4. Magne III de Noruega | | | | | |
| | | | 9. Thora | 9. Thora | 9. Thora | 9. Thora | | |
| | | | | | | | 2. Sigurd I de Noruega | 2. Sigurd I de Noruega | 2. Sigurd I de Noruega | 2. Sigurd I de Noruega | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | 5. Thora | 5. Thora | 5. Thora | 5. Thora | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | 1. Magne IV de Noruega | 1. Magne IV de Noruega | 1. Magne IV de Noruega | 1. Magne IV de Noruega |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | 6. Óláfr de Dalr | 6. Óláfr de Dalr | 6. Óláfr de Dalr | 6. Óláfr de Dalr | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 3. Borghild Olavsdotter | 3. Borghild Olavsdotter | 3. Borghild Olavsdotter | 3. Borghild Olavsdotter |
# Chiloglanis pojeri

Chiloglanis pojeri és una espècie de peix de la família dels mochòkids i de l'ordre dels siluriformes.
Els mascles poden assolir els 7 cm de llargària total.
Es troba a Àfrica: rius Luvua i Lualaba (conca del riu Congo) i riu Koki (afluent del llac Tanganyika).

## Referències

* 1 2 «Chiloglanis pojeri» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
# Cheng Xunzhao

Cheng Xunzhao (9 de febrer de 1991) és un esportista xinès que competeix en judo. Va participar en els Jocs Olímpics de Rio de Janeiro 2016, obtenint una medalla de bronze en la categoria de –90 kg.

## Palmarès internacional

Jocs Olímpics :
| Any | Lloc | Medalla | Categoria |
| 2016 | Rio de Janeiro ( Brasil) | 3 | –90 kg |

## Referències

* ↑ Cheng Xunzhao en Judoinside.com (anglès)