# Gardenia jasminoides

La gardènia o gardènia comuna (Gardenia jasminoides) és un arbust de fulla perenne inclòs en la família Rubiaceae. Té l'origen a Àsia i es troba en estat salvatge a Vietnam, sud de la Xina, Taiwan, Japó, Myanmar i l'Índia. Amb les seues brillants fulles verdes i flors blanques molt fragants, d'estiu, és àmpliament utilitzada en els jardins de climes temperats i subtropicals càlids, i com a planta d'interior en les regions temperades. Ha estat conreada a la Xina durant almenys mil anys, i s'introduí als jardins anglesos a mitjan segle xviii. Moltes varietats se n'han criat per a l'horticultura.

## Descripció

Gardenia jasminoides és un arbust que arriba a una grandària de fins a 2(-8) m; amb rametes escabriusculopubèrules. Fulles (2-)5-11 × (1-)2-5,5 cm, amplament el·líptiques o arcaques i el·líptiques, cartàcies a subcoriàcies en assecar-se, glabres en ambdues superfícies o pubèrules en la vena mitjana; la base aguda i sovint decurrent, l'àpex curtament acuminat amb l'acumen fins a 10 mm, els marges lleugerament revoluts; nervadures secundàries de 6-10 parells, broquidòdromes a eucamptòdromes, les aixelles sovint barbades; pecíols: 2–4 mm, pubèruls, alats; estípules: 6–12 mm, unides al voltant de la tija, s'obrin d'una banda formant una estructura espatàcia, glabra. Flors solitàries, terminals; pedicels: 15–20 mm, pubèruls; hipant: 6–15 mm, obcònic, glabre, longitudinalment 5-7-acostellat a 5-7-alat, les costelles s'estenen per formar la vena mitjana dels llops calicins; limb calicí hírtul en l'exterior, el tub 4–5 mm, els llops 5-7, 15–30 mm, oblanceolats, induplicats, aguts; corol·la espargidament pubèrula a l'exterior, el tub 20-50 mm, infundibuliforme, els llops en les formes conreades arreglats en 2-10, cicles de 6, 15–35 mm, arcats i oblongs, obtusos a arredonits; anteres 12–18 mm o sovint malformades o absents en les formes conreades; estigmes: 8–10 mm, 4-lobats. Fruits no produïts en les formes cultivades.

## Història

Tenim l'evidència que Gardenia jasminoides es cultiva a la Xina des de la dinastia Song (960-1279 de): les formes salvatges i de flor doble s'han representat en pintura, com les del Song Huizong, i al s. X l'artista Xu Xi. La dinastia Yuan (1271-1368) la va presentar en laca, i la dinastia Ming en porcellana (1368-1644).
L'estadista anglès sir John Barrow va veure gardènies als vivers de Cantó (Xina) el 1794.

## Usos

La fruita s'utilitza com a colorant groc, per a la roba i el menjar.
Els polinesis de les illes del Pacífic utilitzen aquestes flors fragants per als seus collarets de flors, que es diuen Ei a les Illes Cook, Hei en la Polinèsia Francesa i Lei a Hawaiï.
Els fruits de Gardenia jasminoides fructus s'utilitzen en la medicina tradicional xinesa per "drenar foc", és a dir, en el tractament de certes condicions febrils.
En l'estat de Veracruz s'aplica com a analgèsic quan se sofreix de dolor d'oïdes. A Tlaxcala s'usa contra la tos. A Pobla, per al tractament de la tos ferina, se solen bullir les flors de la gardènia amb les de tulipa (<i id="mwOg">Hibiscus rosa-sinensis</i>) i les de rosa blanca (Rosa gallica) juntament amb fulles de noguera (Juglans règia), Tillandsia imperialis, tomata (sp. n/r) i una mena de tomata de fulla (Physalis pubescens), i en prenen el te com a aigua de temps.

## Taxonomia

Gardenia jasminoides va ser descrita i publicada per John Ellis en Philosophical Transactions of the Royal Society of London 51(2): 935, pl. 23, 1761.

### Etimologia

Gardenia: nom genèric donat per Carl Linné en honor d'Alexander Garden (1730-1791), un naturalista escocés.
jasminoides: epítet llatí que significa 'semblant al gesmil".

### Sinonímia

* Gardenia angusta (L.) Merr.
* Gardenia angustifolia Lodd.
* Gardenia augusta Merr.
* Gardenia florida L.
* Gardenia grandiflora Lour.
* Gardenia grandiflora Siebold exZucc.
* Gardenia longisepala (Masam.) Masam.
* Gardenia maruba Siebold exBlume
* Gardenia pictorum Hassk.
* Gardenia radicans Thunb.
* Genipa florida (L.) Baill.
* Genipa grandiflora (Lour.) Baill.
* Genipa radicans (Thunb.) Baill.
* Jasminum capense Mill.
* Varneria augusta L.
* Warneria augusta L.

## Vegeu també

* Planta medicinal
* Fitoteràpia
* Medicina tradicional xinesa
* Història de la botànica

## Referències

* 1 2 Colmeiro, Miguel: «Diccionari dels diversos noms vulgars de moltes plantes usuals o notables de l'antic i nou món», Madrid, 1871.
* 1 2 «Gardenia jasminoides». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 4 abril 2014].
* ↑ Gilman, Edward F. «Fact Sheet FPS-222: Gardenia jasminoides». Universidad de Florida: Institute of food and agricultural sciences, 01-10-1999. [Consulta: 22 octubre 2011].
* ↑ Keswick, Maggie. The Chinese Garden. Londres: Frances Lincoln, 2003, p. 63. ISBN 0-7112-2031-X.
* ↑ Keswick, p. 204
* 1 2 3 Valder, Peter. Garden Plants of China. Glebe, NSW: Florilegium, 1999, p. 289. ISBN 1-876314-02-8.
* ↑ Bensky, Donen et al. Chinese Herbal Medicine Matèria Medica 3ª ed. Eastland Press, Inc, Seattle 2004 p. 95|dona't= novembre 2010
* ↑ «En Medicina tradicional mexicana». Arxivat de l'original el 2014-04-07. [Consulta: 19 abril 2019].
* ↑ Foster, Steven. Herbal emissaries: bringing Chinese herbs to the West : a Guide to Gardening, Herbal Wisdom, and Well-Being. Healing Arts Press, 1992, p. 185. ISBN 0-89281-349-0.
* ↑ Gardenia jasminoides en PlantList

## Bibliografia

* Anònim. 1986. List-Based Rec., Soil Conserv. Serv., Base de dades del Departament d'Agricultura dels EUA, Beltsville.
* Davidse, G., M. Sousa Sánchez, S. Knapp i F. Chiang Cabrera. 2012. Rubiaceae a Verbenaceae. 4(2): i–xvi, 1–533. En G. Davidse, M. Sousa Sánchez, S. Knapp i F. Chiang Cabrera (editors) Fl. Mesoamer.. Missouri Botanical Garden Press, S. Louis.
* Comitè editorial de Flora of Xina. 2011. Flora of Xina (Curcurbitaceae through Valerianaceae with Annonaceae and Berberidaceae). 19: 1–884. En C. I. Wu, P. H. Raven i D. I. Hong (editors) Fl. Xina. Science Press & Missouri Botanical Garden Press, Pequín i S. Louis.
* Idárraga-Piedrahita, A., R. D. C. Ortiz, R. Carrerons Posada i M. Merello. (editors) 2011. Fl. Antioquia: Cat. 2: 9–939. Universitat d'Antioquia, Medellín.

## Enllaços externs

* World Checklist of Rubiaceae
* Gardenia jasminoides en Flora of China
* Intoxicating Fragrance: Jasmine as Valium Substitute