OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cheng Yi

Cheng Yi (xinès tradicional 程頤, simplificat 程颐, pinyin Chéng Yí Wade-Giles Ch'eng I, 1033–1107), nom de cortesia Zhengshu (正叔), conegut també amb el nom de Mr. Yinchuan (伊川先生), fou un filòsof xinès nascut a Luoyang sota la Dinastia Song. Va treballar amb el seu germà Cheng Hao (程灏). Com el seu germà, fou alumne de Zhou Dunyi, amic de Shao Yong i nebot de Zhang Zai. Aquestes cinc persones, junt amb Sima Guang foren anomenats els Sis Grans Mestres del segle xi per Zhu Xi.
Cheng va entrar a la universitat nacional en 1056, i va rebre el grau de "jinshi" el 1059. Viure i va ensenyar a Luoyang, i va declinar nombrosos nomenaments per a alts càrrecs. En 1086, va ser nomenat shijiang xueshi (traduïble per "professor honorífic") i va donar moltes conferències a l'emperador sobre confucianisme. Fou més agressiu i obstinat que el seu germà, i va fer diversos enemics, incloent Su Shi, líder del grup de Sichuan. El 1097, els seus enemics van poder prohibir els seus ensenyaments, confiscar les seves propietats, i exiliar-lo. Va ser indultat tres anys més tard, però tornà a la llista negra i la seva obra va ser prohibida altre cop el 1103. Finalment, va ser indultat en 1106, un any abans de la seva mort.

## Referències

* James D. Sellman, "Cheng Hao and Cheng Yi," a Great Thinkers of the Eastern World, Ian McGreal, ed., Nova York: Harper Collins, 1995, p. 111-115.
* Tang, Yuyan, "Cheng Yi" Arxivat 2007-09-29 a Wayback Machine.. Gran Enciclopèdia Xinesa (Edició de filosofia), 1a ed.
# Buco Zau

Buco Zau (kikongo Mbuku-Nzau) és un municipi de la província de Cabinda. Té una extensió de 2.115 km² i 33.843 habitants segons el cens de 2014. Comprèn les comunes de Luali i Miconje. Limita al nord amb la República del Congo, a l'est amb el municipi de Belize, al sud amb la República Democràtica del Congo, i a l'oest amb el municipi de Cacongo. Assolí estatut de vila el 15 de març de 1957

## Etimologia

En ibinda buco significa "centre, lloc" i zau significa "elefant". Encara que la llarga guerra civil a Angola ha disminuït el nombre d'aquests animals, encara és possible albirar-los esporàdicament.

## Referències

* ↑ Buco Zau al cens d'Angola
* ↑ Cabinda: Inaugurações marcam 57º aniversário da vila de Buco-Zau Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine., ANGOP, 3 de juny de 2014
* ↑ Llista de paraules Kikongo-Kituba - English
# Chartrettes

Chartrettes és un municipi francès, situat al departament del Sena i Marne i a la regió d'Illa de França. L'any 2018 tenia 2.544 habitants.
Forma part del cantó de Nangis, del districte de Fontainebleau i de la Comunitat d'aglomeració del Pays de Fontainebleau.

## Demografia

La població ha evolucionat segons el següent gràfic: El 2007 hi havia 1.086 habitatges: 962 habitatges principals, 78 segones residències i 46 estaven desocupats. Hi havia 964 cases i 112 apartaments.

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 1.632 persones de les quals 1.224 eren actives.
Dels 138 establiments que hi havia el 2007, dues empreses alimentàries, dues de fabricació de material elèctric, 8 de fabricació d'altres productes industrials, 17 de construcció, 30 de comerç i reparació d'automòbils, una de transport, 9 d'hostatgeria i restauració, 4 d'informació i comunicació, 6 financeres, 10 immobiliàries, 24 de serveis, 14 entitats de l'administració pública i unes altres no especificades.
El 2009 hi havia una farmàcia, una escola maternal i una escola elemental.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Arxivat 2012-03-02 a Wayback Machine. Fitxa resum de dades estadístiques de Chartrettes a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Arxivat 2012-03-02 a Wayback Machine. Fitxa amb el detall de dades de Chartrettes a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Chilocorsia

Chilocorsia és un gènere d'arnes de la família Crambidae. Conté només una espècie, Chilocorsia punctinotalis, que es troba a l'Equador (província de Loja).

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». [Consulta: 23 desembre 2018].
# Ciència cognitiva

La ciència cognitiva és un conjunt de disciplines unides per estudiar la cognició i els processos de pensament associats. Tot i que l'interès per la ment i el seu ús data de l'inici de la història de l'ésser humà, les ciències cognitives van néixer com a tals a la dècada del 1950 i el seu nom és del 1973, amb el treball de Christopher Longuet-Higgins.

## Disciplines

Algunes de les disciplines que usualment conformen la ciència cognitiva ja tenien contacte entre si en altres camps de la recerca; d'altres es van unir per primer cop en adoptar un enfocament comú per entendre el cervell.
La psicologia és la branca principal d'aquesta ciència. Tradicionalment, s'havia unit amb la filosofia per intentar conceptualitzar termes com pensament, esperit i emoció. Igualment, treballava amb la lingüística per entendre el llenguatge, ja que el pensament s'estructura i es comunica mitjançant la llengua i l'adquisició de l'idioma matern és clau en psicologia del desenvolupament. D'altra banda, incorporava les troballes de la neurologia per explicar els trets físics del cervell.
La filosofia encabia l'estudi de la ment dins les grans preguntes sobre l'ésser humà, camp on l'antropologia aportava els estudis sobre cada cultura particular. A aquestes, es va unir la informàtica, amb el concepte d'intel·ligència artificial, que obligava a replantejar-se molts conceptes sobre la humanitat específics de l'acte de pensar. La informàtica, per la seva banda, feia anys que treballava en comú amb la lingüística aplicada per fer que les màquines entenguessin ordres verbals i poguessin interaccionar amb les persones. El generativisme i la metàfora del cervell com un ordinador van fer més estrets aquests lligams, formant el tot de la ciència cognitiva.

## Àmbits d'estudi

La cognició comprèn un conjunt d'operacions que constitueixen el nucli dels camps d'estudi d'aquestes disciplines:
* memòria
* atenció
* intel·ligència
* percepció
* emoció (és l'anomenada cognició calenta, la que té en compte el sentiment i el context cultural, enfront de la freda o racionalista)
* aprenentatge

## Mètodes de recerca

Els mètodes de recerca provenen de les disciplines que formen la ciència cognitiva. Per tant, conviuen els experiments d'estimulació neuronal i d'imatges sobre l'activitat cerebral amb tests de conducta i autoconcepte, anàlisi del temps de reacció a estímuls, tasques-prova per a veure el raonament usat per resoldre-les o modelació amb ordinadors.
Els principals èxits es troben en la descripció del biaix cognitiu en totes les seves variants, l'estudi sobre les decisions i la persuasió de l'altre, o en la redefinició del concepte de capacitats mentals.

## Vegeu també

* Donald Norman
* Timologia
Viccionari
# Christiaen van Couwenbergh

Christiaen van Couwenbergh (Delft, 8 de juliol de 1604- Köln, 4 de juliol de 1667) fou un artista holandès nascut el 1604, originari de la ciutat de Delft.
Fill d'un orfebre de Mechelen i nebot del pintor Jacob Vosmaer. Va ser deixeble de Jan Dircksz van Nes. També va passar un temps formant-se a la ciutat d'Utrech, entre els anys 1624 i 1626, on va rebre influències d'altres pintors de gènere com ara Gerard van Honthorst.
No es va unir al gremi de Delft fins al 1627. Poc després, es va casar amb Elisabeth van der Dussen, filla d'un prominent fabricant de cerveses i oficial de la Companyia de les Indies Orientals, que va exercir d'alcalde de Delft.
El seu estil era internacional en la mesura que es va inspirar en pintors com Rubens o el cosmopolita Van Honthorst, cosa que li va servir per treballar per als palaus principescos de La Haia i els edificis públics del sud d'Països Baixos.
A més de quadres mitològics pels palaus de Honselaardsdijk i Rijswijk, entre els anys 1650 i 1651, Van Couwenbergh va pintar els frisos amb motius de caça i trofeus militars del port d'Oranjezaal, a Huis ten Bosch. Es creu que va ser aquest projecte el que va motivar que el pintor es traslladés amb tota la seva família a l'Haia, entre 1647 i 1648. També va pintar cartrons per a tapissos de moda i retrats de família. El seu domini de l'anatomia, però, era més aviat escàs. En canvi, tenia un do per als efectes i l'erotisme, de línies suaus, ja fos en escenes bíbliques o temes de gènere.
El 1654, un any després que morís la seva esposa, es va retirar a Colònia, on va continuar pintant fins a la seva mort, el 1667.
Entre els seus clients més il·lustres destaquen Federic Enric, príncep d'Orange, i la princesa Cristina de Suècia.

## Etimologia

L'Institut Holandès d'Història de l'Art ha identificat les següents variants del nom d'aquest artista:
* Chritiaen van Couwenbergh
* Christiaen van Couwenberg
* Christiaen van Couwenberch
* Christyan Couwenbergh
* Corstiaen van Couwenbergh
* Corstijaen Couwenbergh
* Christiaen van Coubergen
* Christiaen Couberghe
* Christijan Couwenbergh
* Korstinen Couwenbergh
* Christiaen Couwenburch
* Christiaen Couwenburgh
* Christiaen Kouwenberg
* Christian Cawenbergh
* Monograma: C B.

## Vegeu també

* La captura de Samsó

## Referències

* ↑ Couwenbergh, Christiaen Gillisz. van a la base de dades de RKD
* ↑ Kristiaen van Kouwenberch biogradia a De groote schouburgh der Nederlantsche konstschilders en schilderessen (1718) d'Arnold Houbraken, cortesia de la Digital library for Dutch literature
* ↑ Rijksbureau voor Kunsthistorische Documentatie. URL: http://www.rkd.nl/rkddb/%28gx5ba155unkpl2451gn4pz55%29/detail.aspx Arxivat 2011-08-17 a Wayback Machine. [consulta: 22/05/2010].
# Clo

El clo és una unitat de mesura emprada per a l'índex d'indument, que procedeix de l'anglès cloth, vestimenta.
La unitat es defineix com l'aïllament tèrmic que proporciona la indumentària normal d'un home. Es determina entre zero (0) clo que és la falta total d'aïllament, és a dir, la nuesa i un (1) clo que és l'indumento normal d'un home (quan es va definir), és a dir, vestit amb jaqueta de cotó, camisa de cotó, roba interior normal, també de cotó, mitjons i sabates. Una indumentària molt abrigada per a un home occidental (amb roba de llana, barret, abric, bufanda, etc.) té un valor entre 3 i 4 clo.
La unitat equival a un aïllament tèrmic de:
    1 clo = 0,155 m²;×K/W (metre quadrat i kelvin per watt)

## Enllaços externs

* Diccionari d'unitats de mesura Arxivat 2013-08-16 a Wayback Machine. (anglès)
# Cicle biològic

Un cicle biològic de vida es considera al període que inclou una generació completa d'un organisme viu incloent la reproducció, ja siga sexual o asexual. En funció de la ploidia poden diferenciar-se tres tipus de cicles biològics:
* Cicle biològic haploide o haplont
* Cicle biològic diploide o diplont
* Cicle biològic diplobiòtic, diplohaploide o diplohaplont.
A més, en un mateix cicle es poden donar altres alternances:
* Alternança morfològica: la forma de l'individu canvia però segueix sent la mateixa generació. Exemple: el cuc de seda.
* Alternança de formes de reproducció: en un mateix cicle es pot donar una alternança entre la reproducció sexual i l'asexual. Exemple: en els celenterats, algunes meduses es reprodueixen sexualment i formen pòlips que podran formar altres pòlips per reproducció asexual i alhora podran formar altres meduses, completant el cicle.

## Cicle haplont

Una meiosis zigòtica és una meiosi d'un zigot immediatament posterior a la cariogàmia, que és la fusió de dos nuclis cel·lulars. D'aquesta manera l'organisme acaba la fase diploide i produeix diverses cèl·lules haploides. Posteriorment, aquestes cèl·lules es divideixen mitòticament produint organismes multicel·lulars ó més cèl·lules haploides. Dues gàmetes contraris (per exemple mascle i femella) formen es fusionen per a fer una sola cèl·lula.
Els individus o cèl·lules que resulten són haploides. Són haploides:
* La majoria de fongs.
* Algunes algues verdes.
* Alguns protozous.

## Cicle diplont

Cicle on predomina la fase diploide sobre l'haploide. Es realitza la meiosi gamètica únicament per a crear cèl·lules sexuals o gàmetes que tinguin una dotació cromosòmica amb l'objectiu que el zigot tingui dues dotacions: una provinent de l'espermatozou i una altra provinent de l'òvul.
Són diploides:
* Els animals.
* Algunes algues verdes, com ara el gènere Codium.
* Algunes algues brunes, com ara el gènere Fucus i Cistoseyra
* Alguns fongs.

## Cicle haplodiplont

Aquell cicle en què meiosi i fecundació estan molt separades en el temps. Presenta dues formes: Diplode (l'esporòfit) i haploide (gametòfit). L'esporòfit, mitjançant una esporogènesi meiòtica, forma espores haploides. Per altra banda, el gametòfit, a través d'una mitosi, origina espores, també haploides, que en fusionar-se donen lloc a un ou o zigot diploide, que sotmès a una última divisió mitòtica origina un nou esporòfit que tanca el cicle.
Típic de les plantes vasculars i alguns protoctists.
# Muntanyes Baviaanskloof

Les muntanyes Baviaanskloof (en afrikaans: Baviaanskloofberge) és una serralada que es troba al nord del Baviaanskloof i formen part del Cinturó de Plecs del Cap. La muntanya s'estén de l'est a l'oest, es troba a l'est d'Antoniesberg i s'estén fins a Groot-Winterhoekberge. El punt més alt és Scholtzberg (1625 m). Al sud de Baviaanskloof hi ha les muntanyes de Kouga. Studtis es troba al sud de les muntanyes Baviaanskloof al llarg del riu Baviaanskloof.

## Font

* https://www.baviaans.co.za/page/geology
# Narcissus broussonetii

Narcissus broussonetii floreix cap a la tardor, amb unes 10 o més flors blanques en cada umbel·la; gairebé sense corona. Presenta de dos a quatre fulles de color verd grisós d'uns 28cm de llarg en el temps de floració i de 9 mm d'ample, glauques, estriades però sense quilla, dretes. La tija està comprimida i pot arribar fins a uns 40 cm d'alçada. Els pedicels, aquells que uneixen cada flor a la inflorescència, fan 1 cm de llarg aproximadament. Les flors poden fer fins a 3,5 cm de diàmetre, tub blanc, en forma d'embut en expansió de 6 mm de diàmetre, tèpals patents o corbats cap a dins, imbricats a la base, corona gairebé absent. Els filaments de les anteres estan units al tub just sota dels pètals, l'estil inclosos en el tub, floreixen a principis de tardor. Poden créixer en sòls calcaris pedregosos i entre les roques al bosc esclarissat. Restringits a la franja costanera de l'oest del Marroc i de fins a 50 km terra endins.

## Referències

* ↑ «Narcissus broussonetii a EOL» (en anglès). [Consulta: 17 març 2015].
* ↑ «Narcissus broussonetii a The Plant List» (en anglès). [Consulta: 17 març 2015].
* ↑ http://www.pacificbulbsociety.org/pbswiki/index.php/NarcissusSpeciesOne
* ↑ http://encyclopaedia.alpinegardensociety.net/plants/Narcissus/broussonetii

## Bibliografia

* «Narcissus assoanus». Germplasm Resources Information Network.
* «Rushleaf jonquil». uBio.
* Brickell, Christopher. Gardener's Encyclopedia of Plants & Flowers. Colour Library Books, 1996, p. 518. ISBN 1-85833-472-1.
# Moviment harmònic

«Moviment harmònic» té aquests significats:
# Musei

«Musei» té aquests significats:
* Mussei, una llengua txadiana pertanyent a la subdivisió de les llengües masses.
* Musei (Sardenya), un municipi italià, dins de la Província de Sardenya del Sud, regió de Sardenya.
# Museo (pel·lícula)

Museo és una pel·lícula mexicana de 2018, dirigida per Alonso Ruizpalacios. Va obtenir l' Ós de plata al Millor Guió en el 68è Festival Internacional de Cinema de Berlín. La pel·lícula està basada en un fet real ocorregut al desembre de 1985.

## Sinopsi

Dos estudiants de veterinària Juan Nuñez (Gael García Bernal) i Benjamín Wilson (Leonardo Ortizgris), planegen un atrevit cop: penetrar en el Museu Nacional d'Antropologia a la Ciutat de Mèxic i robar peces maies, mixteques i zapoteques, en particular la màscara funerària de Pakal. Mentre les seves famílies celebren el Nadal de 1985, realitzen el robatori, tot es desenvolupa sense problemes i tornen a casa amb el botí, miren les notícies i com narra el robatori com un atac a tot el país s'adonen de la gravetat de l'acte.

## Repartiment

* Gael García Bernal com Juan Núñez.
* Leonardo Ortizgris com Benjamín Wilson.
* Simon Russell Beale com Frank Graves.
* Lynn Gilmartin com Gemma.
* Alfredo Castro com Dr. Núñez
* Leticia Brédice com Sherezada Ríos.

## Recepció crítica

A Metacritic, la pel·lícula té una puntuació de 87 sobre 100, basada en opinions de 6 crítics. En la LXI edició dels Premis Ariel va tenir 14 nominacions però només va guanyar el premi a la millor coactuació masculina.

## Referències

* ↑ «La película Museo gana Oso de Plata en Berlín» (en castellà). , 25-02-2018 [Consulta: 29 octubre 2018].
* ↑ «Berlin Festival Awards: ‘Touch Me Not’ Wins Golden Bear for Best Film». [Consulta: 24 febrer 2018].
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«» (en castellà). Cine PREMIERE, 24-02-2018. [Consulta: 29 octubre 2018].
* ↑ «Cinta mexicana 'Museo' gana el Oso de Plata en la Berlinale» (en castellà). , 24-02-2018 [Consulta: 29 octubre 2018].
* ↑ Sulbarán Lovera, Patricia. «El “robo del siglo” en México: cómo dos estudiantes universitarios robaron un tesoro arqueológico del Museo Nacional de Antropología» (en castellà), 26-09-2018. [Consulta: 19 octubre 2021].
* ↑ «Museo | Museum». [Consulta: 29 octubre 2018].
* ↑ «Museum Reviews». [Consulta: 26 febrer 2018].
* ↑ Fernanda Castillo anuncia los nominados a los Premios Ariel, Diez Minutos, 25 d'abril de 2019
* ↑ Leonardo Ortizgris recibe el Premio Ariel a Mejor Coactuación Masculina por ‘Museo’, lanajafactory.com
# Musei (Sardenya)

Musei (en sard, Musei) és un municipi italià, dins de la Província de Sardenya del Sud. L'any 2007 tenia 2.093 habitants. Es troba a la regió de Sulcis-Iglesiente. Limita amb el municipi de Domusnovas, Iglesias, Siliqua i Villamassargia.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Francesco Loi | Llista Cívica |
# Concili de Girona

«Concili de Girona» té aquests significats:
* Concili de Girona (517), concili provincial presidit pel bisbe metropolità de Tarragona, Joan
* Concili de Girona (1077), concili convocat pel legat papal Amat d'Oloró, per combatre el relaxament de la vida monàstica i la simonia
* Concili de Girona (1101), concili presidit pel cardenal Ricard
# Concili de Clarmont

«Concili de Clarmont» té aquests significats:
* Concili de Clarmont (535)
* Concili de Clarmont (1095)
# Bruc d'hivern

* No s'ha de confondre amb Bruc boal.
El bruc d'hivern (Erica multiflora) és un arbust pertanyent al gènere Erica i de la família de les ericàcies. L'epítet específic multiflora, en llatí, significa 'de moltes flors'.

## Noms populars

També reps els noms de bruguera, petarrell, petorro, cepell/cipell, ciprell, xipell, xiprell o ciprelló.

## Descripció

És un arbust petit, de fins a 1,5 m d'alçada. Es diferencia del bruc boal perquè floreix durant la tardor i l'hivern (d'octubre a gener) i les flors són més grans i tenen un to rosat.
Les fulles són lineals i estretes, de 8 a 14 mm de llargada, que cobreixen pràcticament totes les branques. Les flors són petites i de color rosa, en forma d'olleta; surten totes als extrems de les tiges en agrupacions característiques, sostingudes per pedicels rogencs. El fruit és una càpsula molt petita.

## Distribució i hàbitat

Es troba a la terra baixa i, a diferència de la resta de brucs, que són propis de sòls silicis o descalcificats, es troba sobre terreny calcari, sobretot acompanyat de romaní. Es fa als carrascars, pinars i alzinars esclarissats. Es pot trobar habitualment entre els 0 i els 1.000 metres d'altitud. Molt rarament entre els 1.000 i els 1.200 metres.

## Referències

* ↑ «Erica multiflora» a The Plant List. Data consulta: 20 de febrer de 2014.
* ↑ Pascual, Ramon. Guia dels arbustos dels Països Catalans. Barcelona: Pòrtic, 1990, p. 173-174. ISBN 84-7306-407-0.
* ↑ «Banc de dades de biodiversitat de Catalunya». [Consulta: 4 gener 2016].
# Rivulus torrenticola

Rivulus torrenticola és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden arribar als 3,2 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Guaiana.

## Referències

* ↑ «Rivulus torrenticola». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Costa, W.J.E.M.: Rivulidae (South American Annual Fishes). planes 526-548. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil, any 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Clariallabes uelensis

Clariallabes uelensis és una espècie de peix de la família dels clàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 9,8 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: República Democràtica del Congo.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Boulenger G. A. 1900. Matériaux pour la faune du Congo. Poissons nouveaux du Congo. Sixième Partie. Mormyres, Characins, Cyprins, Silures, Acanthoptérygiens, Dipneustes. Ann. Mus. Congo (Ser. Zool.) v. 1 (fasc. 5). 129-164.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Teugels, G.G. 1992. Clariidae, p. 468-495. A C. Levêque, D. Paugy, i G.G. Teugels (eds.) Faune des poissons d'eaux douces et saumâtres d'Afrique de l'Ouest Tom 2. Coll. Faune Tropicale núm 28. Musée Royal de l'Afrique Centrale, Tervuren, Bèlgica i O.R.S.T.O.M., París, França.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Leatherman

Leatherman és una marca sota la qual es comercialitzen eines multiusos i ganivets fets per 'Leatherman Tool Group' , empresa amb seu a Portland, Oregon, EUA.

## Història

L'empresa va ser fundada el juliol de 1983 per Timothy S. Leatherman i Steve Berliner per tal de comercialitzar la seva idea d'una eina de mà portàtil equipada amb múltiples funcions. Aquell mateix any Leatherman va vendre la primera multieina, que va ser anomenada PST (Eina de sobrevivença de butxaca). La companyia orienta els seus esforços a entrar a mercats especialitzats, com les aplicacions mèdiques, militars i d'urgència, a més d'investigar en la creació de noves versions de les seves eines comercialitzades. El model més venut de la companyia és fins ara el Leatherman Wave.

## Vegeu també

* Victorinox
* Navalla suïssa

## Referències

* ↑ Leatherman. «Leatherman Tool Group» (en anglès), 2015. Arxivat de l'original el 2013-09-12. [Consulta: 14 desembre 2015].