OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gai Juni Bubulc Brutus (cònsol 291 aC)

Gai Juni Brutus Bubulc (en llatí: Gaius Junius C. f. C. n. Brutus Bubulcus) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Júnia, de la branca dels Bubulc Brutus.
Va ser cònsol l'any 291 aC i novament el 277 aC. En aquest darrer any va tenir per col·lega Publi Corneli Rufí, i tots dos van anar al Sàmnium, on van patir una derrota a mans dels samnites que els van atacar a les muntanyes. Les pèrdues romanes van portar una forta discussió entre els dos cònsols, que es van separar. L'historiador medieval Joan Zonaràs diu que Bubulc es va quedar al Sàmnium mentre que Rufí se'n va anar a la Lucània i el Brútium; però, segons els fastos, va passar justament el contrari, atès que atribueixen el triomf sobre la Lucània i el Brútium a Juni.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 516.
# Tlapanaloya

El poble de Tlapanaloya, és una localitat del municipi de Tequixquiac i la segonda localitat més poblada del municipi. El nom prové del nàhuatl Tetlapanaloyan que significa "lloc de pedres trencades".
Tlapanaloya és un centre agrícola i comercial, localitzat a la Vall de Mexic i Vall del Mezquital a 87 km al nord de la ciutat de Mèxic, a 50 minuts del Pachuca de Soto. La petita ciutat té una població de 6,466 habitants.

## Enllaços externs

* Ajuntament de Tequixquiac (castellà)
# Tlatlaya

Tlatlaya és un municipi de l'estat de Mèxic. Tlatlaya és el cap de municipi i principal centre de població d'aquesta municipalitat. Aquest municipi és a la part sud-occidental de l'estat de Mèxic. Limita al nord amb el municipi de Amatepec, al sud amb Guerrero, a l'oest amb Guerrero i a l'est amb Guerrero.

## Referències

* ↑ Monografia municipal de Tlatlaya Arxivat 2017-02-06 a Wayback Machine. (castellà)

## Vegeu també

* Municipis de l'estat de Mèxic

## Enllaços externs

* Portal de l'estat de Mèxic (castellà)
# Toussidé

Toussidé (també conegut com a Tarso Toussidé) és un volcà potencialment actiu del tipus estratovolcà, situat a les muntanyes Tibesti del Txad. Té una altitud de 3.265 metres sobre el nivell del mar, amb una prominència de 1.593 m. La base del volcà fa uns 90 km de diàmetre. No es coneix la data de la darrera erupció.

## Referències

* National Aeronautics and Space Administration.
* Global Volcanism Program Arxivat 2020-11-14 a Wayback Machine..
* High-resolution NASA photograph Arxivat 2007-08-02 a Wayback Machine..
# Frans Aerenhouts

Frans Aerenhouts (Wilrijk, 4 de juliol de 1937 - Wilrijk, 30 de gener de 2022) va ser un ciclista belga que fou professional entre 1957 i 1967. Era gendre del també ciclista Edward Vissers.
Durant la seva carrera professional aconseguí 24 victòries, destacant dues edicions consecutives de la Gant-Wevelgem, el 1960 i el 1961, i una etapa de la Volta a Espanya 1963.

## Palmarès

* 1957
** 1r a la Berliner Etappenfahrt
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Limburg amateur
* 1958
** 1r a Duffel
** 1r a Hoegaarden
** 1r a Wavre
** 1r a Charleroi, amb Rik van Steenbergen
** Vencedor d'una etapa de l'Omloop van het Westen
** Vencedor d'una etapa del Tour de l'Oest
* 1959
** Campió de Bèlgica d'Interclubs, amb Rik van Steenbergen
** 1r a Hemiksem
** 1r a Stadsprijs Geraardsbergen
** 1r a l'Omloop Mandel-Leie-Schelde
** 1r a Sint-Amands
* 1960
** 1r a la Gant-Wevelgem
** 1r al Critèrium de Le Panne
** 1r a la Kessel-Lier
* 1961
** Campió de Bèlgica d'Interclubs, amb Rik van Steenbergen
** 1r a la Gant-Wevelgem
** 1r a l'Anvers-Wevelgem
** 1r a Brasschaat
** 1r a la Kessel-Lier
** 1r a Bankprijs
** 1r a Bornem
** 1r a Willebroek
* 1963
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Espanya
* 1965
** 1r a Antwerpse pijl
** 1r al Gran Premi de la vila de Zottegem
* 1966
** 1r a Lessines
** 1r de la Volta a Brabant
** 1r a Sint-Lenaerts
* 1967
** 1r a Antibes

### Resultats al Tour de França

* 1961. 17è de la classificació general
* 1963. 42è de la classificació general
* 1964. 75è de la classificació general
* 1965. 61è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1963. 12è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 1964. 31è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1963. Abandona

## Referències

* ↑ «Ex-renner Frans Aerenhouts (84), tweemaal winnaar Gent-Wevelgem en notoir helper Poulidor, overleden» (en neerlandès). HLN, 31-01-2022 [Consulta: 1r febrer 2022].
* ↑ «Oud-wielrenner Frans Aerenhouts (84) Overleden» (en neerlandès). Wielerflits, 01-02-2022 [Consulta: 1r febrer 2022].

## Enllaços externs

* Palmarès de Frans Aerenhouts (francès)
# Frans Adelaar

Frans Adelaar (nascut el 5 de desembre de 1960) és un esfutbolista professional i posteriorment entrenador de futbol neerlandès. El seu darrer equip com a entrenador va ser l'IJsselmeervogels.

## Carrera
### Carrera com a jugador

Adelaar va jugar a futbol professional a l'FC Utrecht i després va jugar als clubs amateurs DOVO i Hollandia.

### Carrera com a entrenador

Després de retirar-se com a jugador el 1993, Adelaar ha dirigit els equips GVVV, Utrecht, Akratitos, De Graafschap, ADO Den Haag i Volendam. Va ser nomenat entrenador per l'Sparta Rotterdam el maig de 2009 i destituït l'abril de 2010.
L'abril de 2012, Adelaar es va fer càrrec del MŠK Žilina, equip amb el qual va guanyar el doblet de lliga i copa nacional el 2012, però va ser acomiadat el gener de 2013. El març de 2014, va ser nomenat entrenador de l'IJsselmeervogels neerlandès d'aficionats fins al final de la temporada 2013/14. Adelaar va ser acomiadat per IJsselmeervogels el novembre de 2015.

## Palmarès
### Jugador
#### Utrecht

* Copa KNVB: 1984–85

### Entrenador
#### MŠK Žilina

* Lliga Corgoň (1): 2011-12
* Copa d'Eslovàquia (1): 2012

## Referències

* ↑ Akratitos zet Frans Adelaar buiten - Voetbal International (neerlandès)
* ↑ Adelaar voor één jaar naar De Graafschap - Voetbal International (neerlandès)
* ↑ Trainer Frans Adelaar weg bij ADO - AD (neerlandès)
* ↑ Frans Adelaar naar Volendam Arxivat 2015-06-10 a Wayback Machine. - Omroep West (neerlandès)
* ↑ Trainer Frans Adelaar voor twee jaar naar Sparta Arxivat 2015-06-10 a Wayback Machine. - NRC (neerlandès)
* ↑ Sparta ontslaat trainer Frans Adelaar - AD (neerlandès)
* ↑ Frans Adelaar vertrekt naar Slowakije Arxivat 2014-03-26 a Wayback Machine. - Metro (neerlandès)
* ↑ MSK Zilina ontslaat Frans Adelaar Arxivat 2014-03-26 a Wayback Machine. - Metro (neerlandès)
* ↑ Frans Adelaar aan de slag bij IJsselmeervogels - Elf Voetbal (neerlandès)
* ↑ Voormalig ADO-trainer Frans Adelaar ontslagen bij IJsselmeervogels - Omroep West (neerlandès)
* ↑ «1985: JOHN VAN LOEN KOPT FC UTRECHT NAAR DE EERSTE KNVB BEKER». totoknvbbekker.nl, 12-02-2018. [Consulta: 17 octubre 2020].

## Enllaços externs

* Perfil del jugador a Ronald Zwiers Arxivat 2008-10-11 a Wayback Machine. (in Dutch)
# Frontera entre Algèria i Líbia

La frontera entre Algèria i Líbia és la línia fronterera, de traçat poc sinuós, en sentit nord-sud, al Desert del Sahara, que separa l'est del Algèria (wilayes d'Illizi i Tamanrasset) de l'oest de Líbia (districtes de Ghat, Gadames i Wadi Al Shatii) a l'Àfrica Septentrional. Té 982 km de longitud Al nord comença a l'altura del paral·lel 30º Nord, al trifini Líbia-Algèria-Tunísia, a les proximitats de Gadames (Líbia), e va cap al sud a l'altre trifini entre ambdós estats i Níger, a l'altura del Tròpic de Càncer. Aquesta frontera es defineix junt a la història d'ambdues nacions en el segle xx. En 1911 el Regne d'Itàlia (1861–1946) va conquerir Líbia a l'Imperi Otomà, passant a colonitzar-la en 1934. Durant la Segona Guerra Mundial els italians foren expulsats i el país fou dividit entre França i el Regne Unit. Líbia es va independitzar en 1951. Pel que fa Algèria, fou una colònia francesa des de la segona meitat del segle xix. Després de la Segona Guerra Mundial començaren els conflictes per la independència, que duraren fins 1962, quan el país es va independitzar de França.

## Referències

* ↑ «Algeria». The World Factbook. Central Intelligence Agency.
* ↑ «Lybia». The World Factbook. Central Intelligence Agency.
* ↑ S. Hamam Ghania «Préservation de l'intégrité territoriale : une œuvre de longue haleine» (en francès). El Djeich, Hors-série 2/4, 01-11-2012, pàg. 48-51. Arxivat de l'original el 2016-11-10 [Consulta: 20 febrer 2018].
# Francesc Xavier de Bolòs i Germà

Francesc Xavier de Bolòs i Germà (Olot, 1773 - Olot, 1844) fou un farmacèutic i naturalista català.

## Biografia

Francesc Xavier de Bolòs i Germà nasqué el 26 de maig de 1773. Va cursar estudis de farmacèutic a Barcelona, i es doctorà el 1805. Va tenir una participació important en el descobriment de la zona volcànica de la Garrotxa i del Gironès, publicant-ne la descripció, el 1820, en el llibre "Noticia de los extinguidos volcanes de la villa de Olot", que fou reeditat i ampliat el 1841.
Va fer durant molts anys observacions meteorològiques a Olot i, juntament amb Pierre André Pourret, realitzà un seguit d'exploracions de la flora, constituint un herbari que es troba actualment a l'Institut Botànic de Barcelona. Va escriure també un catàleg d'animals d'Olot, el "Plantarum Olotensium Catalogues" i la "Libreta en que se notan todos los fenómenos, casos raros y curiosidades que acaecen en ésta de Olot en el año 1798", entre altres treballs que deixà inèdits.
Va mostrar interès per la numismàtica, i es mostrà molt interessat també pel moviment artístic olotí del seu temps, ajudant i estimulant artistes, com l'escultor Ramon Amadeu i el pintor Joan-Carles Panyó i Figaró.
Fou membre corresponent de les Acadèmies de Ciències i Arts, de Bones Lletres i de Medicina i Cirurgia, de Barcelona, així com de la de Ciències Naturals i Història de Madrid. Va morir a Olot el 25 de setembre de 1844.

## Referències

* ↑ «Francesc Xavier de Bolòs i Germà». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* Neutralist evolution and strict monophyly
# Dirk Kaftan

Dirk Kaftan (Marburg, 1971) és un director d'orquestra alemany. És el director titular de l'Òpera de Graz i de l'Orquestra Filharmònica de Graz. El 2015 va rebre el Premi d'Interpretació Karl Böhm per la seva contribució al desenvolupament de la Filharmònica de Graz.

## Referències

* ↑ Dades del premi
# Dirk Jan de Geer

Dirk Jan de Geer, nascut el 14 de desembre de 1870 a Groningen i mort el 28 de novembre de 1960 a Soest, va ser un noble néerlandais, advocat, polític conservador i president del Consell dels Ministres dels Països-Baixos en dues ocasions: de 1926 fins a 1929, a continuació de 1939 a 1940, Més tard él va ser deshonrat per haver-hi recomanat un tractat de pau entra els Països Baixos i el Tercer Reich, el 1940.

## Referències

* 1 2 «Dirk Jan de Geer - prime minister of the Netherlands» (en (anglès)). Britannica.com. [Consulta: 29 octubre 2017].
# Dirk Krikilion

Dirk Krikilion o Krikillion (Geraardsbergen, 16 de juny de 1960) va ser un ciclista belga, que fou professional entre 1983 i 1987. No va aconseguir cap victòria durant la seva carrera esportiva.

## Palmarès

* 1982
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Bèlgica amateur
* 1983
** 1r a la Classificació de Metes Volants a la Setmana Catalana

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Dirk Johannes Opperman

Dirk Johannes Opperman (Dundee, Província de Natal, 1914-1985) fou un dels més coneguts poetes sud-africans en llengua afrikaans. Fou professor a Pietermaritzburg i Johannesburg, i més tard a la universitat de Stellenbosch del 1960 al 1985. Col·laborà a les revistes Die Huisgenoot i Standpunte. Autor dels drames i poesia guanyadora de diversos premis.

## Obres

* Negester oor Ninevé (Nou estrelles sobre Niniveh, 1947)
* Joernaal van Jorik (El viatge de Jorik, 1949)
* Engel uit die klip (L'Àngel de la pedra, 1948)
* Blom en baaierd (Flor i caos, 1948)
* Periandros van Korinthe (1956)
* Groot verseboke (Gran llibre de versos, 1951)
* Heilige beeste (Bèsties sagrades, 1943)
* Komas uitin bamboesstok (1949)
* Drie-Eeue Stigting (Fundació Tres Segles, 1956)
* Voëlvry (Foragitat, 1968)
# Torre Blanca (Argentona)

La Torre Blanca és una obra d'Argentona (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Xalet de planta rectangular als quatre vents, de planta baixa i pis.
La planta baixa destaca per una gran entrada que dona pas a un bell vestíbul amb arc apuntat, on a cada banda hi ha un saló. El de la banda de ponent té una llar de foc i una tribuna que s'obre a la façana que dona al carrer. El saló de llevant, que mira al pati, té també una tribuna. Els terres de la planta baixa mantenen les rajoles originals d'inicis del segle xx. En el pati hi ha una capella petita obra del 1929 de l'arquitecte Lluís Bonet i Garí, amb l'abis decorat amb pintures d'Antoni Vila Arrufat.

## Referències

* 1 2 «Torre Blanca». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 31 maig 2020].
# Torre Blanca

«Torre Blanca o la Torre Blanca» té aquests significats:

## Als Països Catalans

* Torre Blanca (Barcelona), torre a les Corts
* La Torre Blanca (Olèrdola), masia al municipi d'Olèrdola (Alt Penedès)
* La Torre Blanca (Sant Cugat del Vallès), edifici del municipi de Sant Cugat del Vallès (Vallès Occidental)
* Passeig de la Torre Blanca a Sant Cugat del Vallès (Vallès Occidental)
* Torre Blanca (Sant Joan les Fonts), edifici a la Garrotxa
* Torre Blanca (Sitges), casa al Garraf
* Torre Blanca, torre de la Ciutadella de Castellciutat, vegeu la Ciutadella (Castellciutat)#La torre blanca
* Torre Blanca (Súria), masia al Bages
* la Torre Blanca o Torre de la Casa Blanca, xalet al terme de Fogars de la Selva
* Molí de la Torre Blanca, casa molí a Sant Martí de Riucorb (Urgell)

## A altres indrets

* Torre Blanca (Cantàbria), muntanya més alta de Cantàbria
* Torre Blanca (Tessalònica), torre icònica de la ciutat grega de Tessalònica.
# Districte de Down

El Districte de Down és un districte situat al comtat de Down a Irlanda del Nord. La seu és a Downpatrick. Altres ciutats del districte són Ardglass, Ballynahinch, Castlewellan, Clough, Crossgar, Dundrum, Killough, Killyleagh, Newcastle, Saintfield, Seaforde i Strangford. Té una població propera als 64.000 habitants.
El districte de Down comprèn quatre àrees electorals: Ballynahinch, Downpatrick, Newcastle i Rowallane. A les eleccions locals de 2011, els 23 consellers foren escollits entre els següents partits polítics: 9 SDLP, 5 Sinn Féin, 3 DUP, 3 UUP, 1 Alliance Party, 1 Green Party, 1 Independent. El cap del consell de districte per a 2011/2012 és Dermot Curran (SDLP) i el vicepresident Liam Johnston (Sinn Féin).
A les eleccions al Parlament del Regne Unit es divideix entre les circumscripcions de Strangford i South Down.

## Tasques del consell

El consell ha de proveir periòdicament de diners per a assegurar que el Centre de Visitants de Sant Patrici a Downpatrick es mantingui operatiu. També ha finançat un passeig marítim regenerant les infraestructures a Newcastle. El nou passeig ha obtingut diversos guardons.

## Revisió de l'Administració Pública

En la revisió de l'Administració Pública (RPA), el consell s'ha d'unificar amb el districte de Newry i Mourne el 2011 amb una àrea ampliada de 1.539 km² i una població de 150.886 habitants. Les següents eleccions tindran lloc en maig de 2009, però el 25 d'abril de 2008, Shaun Woodward, Secretari d'Estat per a Irlanda del Nord anuncià que les eleccions de districte programades per a 2009 serien posposades fins a la introducció dels 11 nous consells en 2011. Els canvis planejats foren abandonats en 2010 i les eleccions finalment es van dur a terme en 2011 en el marc de les fronteres existents.

## Referències

* ↑ «Minister Foster announces decisions on Local Government Reform». DoE. Arxivat de l'original el 2011-02-18. [Consulta: 13 juny 2013].
* ↑ Northern Ireland elections are postponed, BBC News, April 25, 2008, consultat el 27 d'abril de 2008

## Enllaços externs

* Consell del Districte de Down Arxivat 2009-07-13 a Wayback Machine.
* Turisme d'Armagh i Down
* Museu del comtat de Down
* Centre d'Arts de Down
# Torrent Mitger

El torrent Mitger, també anomenat torrent de la Penitenta, és un curs d'aigua del terme de Castellar del Vallès. Neix als vessant orientals de la Carena del Sabater, a prop del Girbau. El seu curs és interromput per la pedrera de Can Sallent i desemboca al riu Ripoll a l'alçada del barri de Can Carner.

## Referències

* Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Torrent Moixí

El Torrent Moixí és un afluent per la dreta de l'Aigua d'Ora que transcorre íntegrament pel terme municipal de Navès.
Neix al Pla de Busa i desguassa 200 metres aigües avall del pont de la Valldora.

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica del Torrent Moixí està integrada per un total de 4 cursos fluvials, dels quals 3 són tributaris de 1r nivell. La totalitat de la xarxa suma una longitud de 3.534 m. que transcorre íntegrament pel terme municipal de Navès.

## Referències

* 1 2 3 Mapa de l'ICC
* ↑ Aquest topònim no figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, però sí a l'edició digital del mapa de Catalunya de l'ICC (escales 1:10.000 i 1:5.000).
* 1 2 «Xarxa de rius de les conques principals de Catalunya». Arxivat de l'original el 2010-09-22. [Consulta: 30 maig 2010].
* ↑ Aquest curs fluvial apareix al web de la XRCC. Per contra, no apareix al mapa de l'ICC en cap de les seves escales per bé que la configuració de les corbes de nivell permet endevinar el seu curs.
# Tres Korales

Tres Korales fou el nom donat pels portuguesos al territori a l'est de Colombo, format per tres districtes natius (Korales). Limitava al nord amb Quatre Korales, a l'est amb Udayalata, al sud amb Sabaragamuwa i a l'oest amb el korale de Siyane que era domini directe holandès.

## Referències

* Mapa Arxivat 2007-10-28 a Wayback Machine.
# Tres Joies

Les Tres Joies (sànscrit: triratna ; pâli: tiratana ; xinès: sānbǎo 三宝) fa referència a tres conceptes que una persona budista pren com a referent, com a refugi, com a seguidor dels ensenyaments de Siddharta Gautama. És una expressió comuna en el jainisme,. l'hinduisme i el budisme.
Les Tres Joies són:
* Buda: éssers il·luminats, nirvana o il·luminació.
* Dharma: l'ensenyament del budisme, l'enteniment correcte.
* Sangha: la comunitat de budistes, la puresa fonamental.
Aquesta acció ve a significar que una vegada la persona ha comprès el sentit d'alliberament que subjeu en aquest camí, assumirà que mentre duri la seva existència –o fins i tot, en altres existències– voldrà romandre vinculat per sempre al que són les Tres Joies.
En moltes escoles budistes existeix algun tipus de cerimònia oficiada per un monjo o mestre que ofereix la presa de preceptes. Això és una manifestació pública del compromís però no és alguna cosa indispensable. La persona pot per ella mateixa prendre refugi amb sinceritat i és del tot suficient.

## Referències

* ↑ Jainism The World of Conquerors, par Natubhai Shah, volume II, page 44, ISBN 812081939X
* ↑ (anglès) The Princeton dictionary of buddhism par Robert E. Buswell Jr et Donald S. Lopez Jr aux éditions Princeton University Press, ISBN 0691157863, p. 704.

## Vegeu també

* Tres Tresors

## Enllaços externs

* (anglès)Refuge Tree Thangkas, pel Dharmapala Thangka Centre
# Districte de Blansko

El districte de Blansko (en txec Okres Blansko) és un districte de la regió de Moràvia Meridional, a la República Txeca. La capital és Blansko.

## Llista de municipis

Adamov - Bedřichov - Benešov - Blansko - Borotín - Bořitov - Boskovice - Brťov-Jeneč - Bukovina - Bukovinka - Býkovice - Cetkovice - Crhov - Černá Hora - Černovice - Deštná - Dlouhá Lhota - Doubravice nad Svitavou - Drnovice - Habrůvka - Hodonín - Holštejn - Horní Poříčí - Horní Smržov - Chrudichromy - Jabloňany - Jedovnice - Kněževes - Knínice u Boskovic - Kořenec - Kotvrdovice - Kozárov - Krasová - Krhov - Křetín - Křtěnov - Křtiny - Kulířov - Kunčina Ves - Kunice - Kuničky - Kunštát - Lazinov - Lažany - Letovice - Lhota Rapotina - Lhota u Lysic - Lhota u Olešnice - Lipovec - Lipůvka - Louka - Lubě - Ludíkov - Lysice - Makov - Malá Lhota - Malá Roudka - Míchov - Milonice - Němčice - Nýrov - Obora - Okrouhlá - Olešnice - Olomučany - Ostrov u Macochy - Pamětice - Petrov - Petrovice - Prostřední Poříčí - Rájec-Jestřebí - Ráječko - Roubanina - Rozseč nad Kunštátem - Rozsíčka - Rudice - Sebranice - Senetářov - Skalice nad Svitavou - Skrchov - Sloup - Spešov - Stvolová - Sudice - Suchý - Sulíkov - Světlá - Svinošice - Svitávka - Šebetov - Šebrov-Kateřina - Šošůvka - Štěchov - Tasovice - Uhřice - Újezd u Boskovic - Újezd u Černé Hory - Úsobrno - Ústup - Valchov - Vanovice - Vavřinec - Vážany - Velenov - Velké Opatovice - Vilémovice - Vísky - Voděrady - Vranová - Vysočany - Závist - Zbraslavec - Žďár - Žďárná - Žernovník - Žerůtky

## Referències

* ↑ «Okres Blansko» (en txec). Územně identifikační registr ČR [Registre d'identificació territorial]. República Txeca. [Consulta: 30 desembre 2021].
# Frontera entre l'Índia i Indonèsia

La frontera entre l'Índia i Indonèsia és totalment marítima i es troba al Mar d'Andaman a l'oceà Índic. En 1974 un primer tractat va definir la frontera entre Gran Nicobar i la punta d'Aceh a l'illa de Sumatra:
* Punt 1: 06° 38'.5 N, 94° 38'.0 E (equidistant entre Rondo i Boat Rock)
* Punt 2: 06° 30'.0 N, 94° 32'.4 E (equidistant entre Rondo i un cap sense nom al Nord-Est de la Punta Hayward)
* Punt 3: 06° 16'.2 N, 94° 24'.2 E (equidistant entre Northwest Island i Punt Pygmalion)
* Punt 4: 06° 00'.0 N, 94° 10'.3 E (situat a 50 milles nàutiques de les extremitats)
En 1977, un tractat amplia aquesta frontera a banda i banda:
* Del costat de la Mar d'Andaman
** Punt 1: 06° 38' .5 N 94° 38' .0 E
** Punt K: 07° 02' 24" N 94° 55' 37" E
** Punt N: 07° 40' 06" N 95° 25' 45" E
** Punt O: 07° 46' 06" N 95° 31' 12" E
* Del costat de l'oceà Índic
** Punt 4: 06° 00' .0 N 94° 10' .3 E
** Punt R: 05° 25' 20" N 93° 41' 12" E
** Punt S: 04° 27' 34" N 92° 51' 17" E
** Punt T: 04° 18' 31" N 92° 43' 31" E
** Punt U: 04° 01' 40" N 92° 23' 55"

## Referències

* 1 2 PDF Agreement between the Government of the Republic of India and the Government of the Republic of Indonesia relating to the Delimitation of the Continental Shelf Boundary between the two Countries
* 1 2 PDF Agreement between the Government of the Republic of India and the Government of the Republic of Indonesia on the Extension of the 1974 Continental Shelf Boundary between the two Countries in the Andaman Sea and the Indian Ocean
* ↑ Limits in the Seas n°62 - Continental shelf boundary India-Indonesia
# Frontera entre l'Iraq i Kuwait

La frontera entre l'Iraq i Kuwait és la frontera de 240 kilòmetres que separa el sud de l'Iraq de Kuwait. Té forma corba i va de l'oest al nord de Kuwait (governació de Jahra), separant el país del territori de l'Iraq (Bàssora). A l'est comença al litoral, al nord del Golf Pèrsic, pròxim a les illes de Bubyian i Warbah (Kuwait) i d'Umm Qasr (Iraq). Acaba al trifini Kuwait-Iraq-Aràbia Saudita, prop d'Abdaly (Kuwait).

## Història

El traçat ha estat definit pels Son tracé est défini par les acords d'Akir de 1922-1923. Va estar qüestionada per l'Iraq des del govern de Saddam Hussein qui va invadir Kuwait l'agost de 1990, provocant la Guerra del Golf. Després de l'alliberament del país en febrer de 1991 la frontera va ser restaurada.
Entre maig de 1991 i setembre de 2003, la Missió d'Observació de les Nacions Unides per a l'Iraq i Kuwait (UNIKOM) es va establir una zona de seguretat a la frontera així com una tanca electrificada de tres metre d'alt, de 4,5 de fondària i 4,6 metres de llarg (Mur Kuwait-Iraq).

## Referències

* ↑ (francès) Les relations entre l'Irak et le Koweït, Politique étrangère, année 1968, volume 33

## Bibliografia

* PDF The Iraq-Kuwait Boundary Dispute: Historical Background and the UN Decisions of 1992 and 1993 per Harry Brown
* PDF The United Nations' Settlement Of The Iraq-Kuwait Border, 1991-1993 per Richard Schofield