OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Anem a fer bronze

Anem a fer bronze (títol original: Les Bronzés) és una pel·lícula francesa de Patrice Leconte estrenada el 1978. Posa en escena la tropa del Splendid després de la seva obra de teatre: Amour, Coquillages et Crustacés. Ha estat doblada al català.
És una paròdia dels clubs de vacances del tipus Club Mediterranée. La pel·lícula va assolir un èxit correcte en la seva estrena en sales (2,2 milions d'entrades). Però, al fil del temps, ha esdevingut un clàssic del cinema popular francès.

## Argument

1978. Gigi, Jérôme, Christiane, Jean-Claude i Bernard arriben al mateix temps al club Med d'Assinie a Costa d'Ivori. Bernard retroba la seva esposa Nathalie, instal·lada al poble des de fa una setmana. Popeye, cap d'esports, Bobo i Bourseault, presentadors, els acullen.
Immediatament, les afinitats s'instal·len en el petit grup on cadascú ha vingut amb l'esperança de fer noves conquestes.

## Personatges

* Bernard Morin (Gérard Jugnot): retroba la seva dona Nathalie (Josiane Balasko) que és en aquest club des de fa una setmana. Cadascun dels dos enganya la seva parella, però de manera oberta, en una forma de competició.
* Jean-Claude Degués (Michel Blanc): un solter maldestre que ha vingut a aquest club per conèixer gent més que per fer descansar. Li agrada el solfeig i toca l'harmonica. És cinturó taronja de karate.
* Jérôme (Christian Clavier): Metge. Sense parar és molestat però no perd mai un minut per lligar.
* Gigi (Marie-Anne Chazel) és una jove una mica ingènua que busca l'amor…
* Christiane (Dominique Lavanant): una esthéticienne arribada de províncies, que desitjaria trobar algú.
* Popeye (Thierry Lhermitte): l'únic que no ha vingut al club, ja que hi és el presentador. Lligador empedreït, enganya constantment la seva dona però no suporta que aquesta tingui una relació, també li falta de vegades de confiança en ell mateix.
* Bourseault (Michel Creton): un presentador còmic que li agrada fer riure tots els participants. És l'únic personatge que té un final tràgic (mor punxat per una ratlla).
* Bobo (Luis Rego): un altre presentador, de nom Georges Pelletier. No apareixerà en els dos següents lliuraments.
* Marcus (Guy Laporte): el cap del poble (que interpretarà el paper de codirector del magasin d'esquí en Els bronzejats fan esquí).
* Miguel Weissmuller (Martin Lamotte): un altre presentador que dona cursos de dibuix.
* Gilbert (Bruno Moynot): un estiuejant, les raons del qual per venir a aquest club són prou misterioses. No es diverteix mai i sempre està emprenyat.

## Referències

* ↑ esadir.cat. Anem a fer bronze. esadir.cat.
* ↑ « Les Bronzés'' », Cinéma, a lalibre.be, La Libre Belgique, 6 août 2002 (consulté le 24 août 2012)
# Fukaura

Fukaura (深浦町; Fukaura-machi) és un poble del Japó situat a la prefectura d'Aomori.

## Referències

* ↑ «Aomori (Japan): Prefecture, Cities, Towns and Villages - Population Statistics, Charts and Map» (en anglès).
# Fukomys anselli

Fukomys anselli és una espècie de mamífer rosegador de la família de les rates talp. És endèmica de Zàmbia. Es tracta d'un animal social de vida subterrània que viu en colònies de fins a dotze exemplars. El seu hàbitat natural són els matollars de sabana. Està amenaçada per la caça excessiva. Originalment fou descrita com a espècie del gènere Cryptomys. Aquest tàxon fou anomenat en honor del mastòleg britànic William Frank Harding Ansell.

## Referències

* ↑ Coterill, F. P. D.; Maree, S. Fukomys anselli. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 28 desembre 2014.
* ↑ Burda, H.; Zima, J.; Scharff, A.; Macholán, M.; Kawalika, M «The karyotypes of Cryptomys anselli sp. nova and Cryptomys kafuensis sp. nova: new species of the common mole-rat from Zambia (Rodentia, Bathyergidae)» (en anglès). Zeitschrift für Säugetierkunde, 64, 1999, pàg. 36-50.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 14. ISBN 978-0801893049.
# Gai Sergi Fidenat

Gai Sergi Fidenat (en llatí: Gaius Sergius Fidenas) va ser un magistrat romà del segle iv aC. Formava part de la gens Sèrgia, i era de la família dels Sergi Fidenat.
Va ser tribú amb potestat consular tres vegades, la primera l'any 387 aC, la segona dos anys després el 385 aC, i la tercera i darrera vegada el 380 aC, segons ens diu Titus Livi.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita VI, 5; 11; 27
# Gai Servili Ahala (tribú consular)

Gai Servili Ahala (en llatí: Gaius Servilius Q. f. C. n. Ahala) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Servília i era de la família dels Ahala, d'origen patrici
Va ser tribú amb potestat consolar l'any 408 aC, i magister equitum el mateix any, càrrec aquest darrer que va obtenir en donar suport al senat en contra dels seus col·legues que no volien el nomenament d'un dictador. L'any següent, el 407 aC, va ser reelegit tribú amb potestat consolar i encara va tornar a exercir el càrrec el 402 aC quant va donar suport al senat en la decisió de destituir als consols o tribuns que haguessin estat derrotats per l'enemic.

## Referències

* ↑ «C. Servilius P. f. Q. n. Ahala». Digital Prosopography of the Roman Republic. [Consulta: 18 novembre 2020].
* ↑ Gaius Servilius Q. f. C. n. Structus Ahala segons Smith.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita. IV, 56-57. V, 8-9
* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology.. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 83.
# Germantown (Nova York)

Germantown és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 862 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Germantown tenia 862 habitants, 351 habitatges, i 236 famílies. La densitat de població era de 124,7 habitants per km².
Dels 351 habitatges en un 29,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55% hi vivien parelles casades, en un 9,4% dones solteres, i en un 32,5% no eren unitats familiars. En el 25,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,44 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,5% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 28,3% entre 25 i 44, un 26,7% de 45 a 60 i un 13,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 44.141 $ i la renda mediana per família de 51.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.395 $ mentre que les dones 25.563 $. La renda per capita de la població era de 22.015 $. Entorn del 3,2% de les famílies i el 7,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Germantown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Germantown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Germantown (Ohio)

Germantown és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 4.884 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Germantown tenia 4.884 habitants. La densitat de població era de 525,6 habitants per km².
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,1% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 29,6% entre 25 i 44, un 23,4% de 45 a 60 i un 12,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 47.179 $ i la renda mediana per família de 54.617 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.156 $ mentre que les dones 28.622 $. La renda per capita de la població era de 23.287 $. Aproximadament el 4% de les famílies i el 5,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* ↑ «Geographic Comparison Table- Germantown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Fact Sheet- Germantown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
# Germanwings

Germanwings (IATA: 4U, OACI: GWI) és una aerolínia de baix cost amb base a l'Aeroport de Colònia, Alemanya, amb bases d'operacions secundàries a l'Aeroport de Stuttgart, l'Aeroport d'Hamburg i l'Aeroport de Schönefeld de Berlín.
És, des de 2009, propietat de la companyía Lufthansa, per a la qual opera les línies europees de curt radi, fora dels hubs de Frankfurt i Múnic.
Entre altres incidents, el 24 de març 2015 el vol 9525, que realitzava el trajecte entre Barcelona i Düsseldorf es va estavellar a la Provença. L'aparell, un Airbus A320, va desaparèixer dels radars i es va estavellar prop de la població de Barceloneta de Provença.

## Enllaços externs

* Germanwings - Lloc web oficial
* Mapa de rutes i informacions
# Germantown (Tennessee)

Germantown és una ciutat dels Estats Units a l'estat de Tennessee. Segons el cens del 2010 tenia 38.844 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Germantown tenia 37.348 habitants, 13.220 habitatges, i 11.065 famílies. La densitat de població era de 820,3 habitants/km².
Dels 13.220 habitatges en un 41,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 75,7% hi vivien parelles casades, en un 6,1% dones solteres, i en un 16,3% no eren unitats familiars. En el 14,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,82 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,14.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 23,5% entre 25 i 44, un 33,5% de 45 a 60 i un 9,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 94.609$ i la renda mediana per família de 103.726$. Els homes tenien una renda mediana de 77.857$ mentre que les dones 38.311$. La renda per capita de la població era de 44.021$. Entorn de l'1,6% de les famílies i el 2,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ (anglès) «Germantown (city) QuickFacts from the US Census Bureau Arxivat 2011-11-02 a Wayback Machine.». Oficina del Cens dels Estats Units. [Consulta: 13/11/2011.]
* 1 2 3 «Fact Sheet- Germantown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Germantown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Futbol Club Rànger's

El FC Rànger's és un club andorrà de futbol de la ciutat d'Andorra la Vella fundat l'any 1981 i que s'afilià a la lliga el 1999.

## Palmarès

* 2 Lliga andorrana de futbol: 2006, 2007
* 1 Supercopa andorrana de futbol: 2006

## Referències

* ↑ «Andorra List of foundation dates». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2017].
* ↑ «Andorra - List of Champions». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2017].

## Enllaços externs

* UEFA.com - FC Rànger's
# Gavina de la Patagònia

La gavina de la Patagònia (Chroicocephalus maculipennis) és un ocell marí de la família dels làrids (Laridae) que habita costes, llacs, rius i pantans des del centre de Xile, nord-est de l'Argentina i Uruguai, cap al sud fins Terra del Foc i les illes Malvines, arribant fins al nord de Xile i el sud del Brasil durant l'hivern austral.
# Gneu Corneli Lèntul Clodià (desambiguació)

Gneu Corneli Lèntul Clodià (desambiguació) és el nom dels següents personatges:
* Gneu Corneli Lèntul Clodià (cònsol), cònsol el 72 aC
* Gneu Corneli Lèntul Clodià (pretor 59 aC), fill de l'anterior
# Gneu Corneli Lèntul Getúlic

Gneu Corneli Lèntul Getúlic (en llatí: Gnaeus Cornelius Cossi g. Cn. n. Lentulus Gaetulicus) va ser un magistrat romà, fill de Cos Corneli Lèntul Getúlic. Formava part de la gens Cornèlia, i era de la família dels Cornelis Lèntuls, d'origen patrici.
Va ser cònsol l'any 26 junt amb Gai Calvisi Sabí. Tot seguit, va tenir el comandament de les legions de la Germània Superior per deu anys, i va ser molt popular entre les tropes perquè era suau amb els càstigs i misericordiós. També era apreciat per l'exèrcit de la Germània Inferior, on el seu sogre Luci Aproni era comandant.
Es diu que la seva influència entre els soldats el va salvar quan va caure Sejà, el fill del qual estava promès amb la seva filla. Va ser l'única relació familiar de Sejà que Tiberi no va eliminar amb l'execució. Tàcit diu que Lèntul havia escrit a l'emperador assegurant-li la seva lleialtat mentre el mantingués en el comandament de l'exèrcit, però advertint d'una revolta si n'era privat. Tiberi va considerar prudent no fer res, però Calígula, considerant la seva influència entre els soldats massa gran, el va fer matar l'any 39. La seva mort no va provocar cap revolta i el comandament de la Germània Superior el va assumir Galba, que més tard es va convertir en emperador.
Lèntul Getúlic va ser també historiador i poeta. Suetoni parla de les seves obres històriques, de les quals no resta ni un fragment. Dels seus poemes només en resten tres línies, que sembla que havien pertangut a un poema astronòmic, reproduïdes per Probe en els seus escolis sobre Virgili. Hi ha nou epigrames a l’Antologia grega sota el nom de Getúlic, que alguns pensen que també li corresponen.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 733.
# Geitlandsjökull

Geitlandsjökull és una glacera lateral de Langjökull, el segon casquet glacial més gran d'Islàndia (d'uns 953 km²), a l'oest de l'illa. El punt més elevat de Geitlandsjökull, que es troba dalt d'una tuya, té una altitud de 1,400 m.

## Referències

* ↑ Arxivat 14 November 2009$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ Beleg 2009 durch Untersuchungen des Isl. Wetteramtes an Erdbebenserien Arxivat 3 March 2016$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
# Gabriel Sampol Sastre "Sampol"

Gabriel Sampol Sastre "Sampol" (Montuïri, 16 d'abril de 1864 - 2 de febrer de 1944) va ser un glosador mallorquí. En la seva infància va guardar porcs a la possessió de Son Comelles, posteriorment d'adult es dedicà al comerç. Sabia llegir i escriure. Les seves composicions solen envoltar la temàtica amorosa, humorística i d'animals. Hom el considera el glosador montuïrer més famós de tots els temps. Sampol va participar en vetllades de picat amb Llorenç Capellà Garí "Batle" d'Algaida i altres glosadors. També va ser batle de Montuïri pel Partit Liberal entre 1907 i 1909.

## Bibliografia

* Miralles Monserrat, J. Onomàstica i literatura. (1996). Publicacions de l'Abadia de Monserrat, Barcelona
# Gabriel Rodrigues dos Santos

Gabriel Rodrigues dos Santos (nascut el 5 de juny de 1981 a São Paulo), és un futbolista brasiler, que ocupa la posició de migcampista.
Va iniciar la seua carrera als clubs brasilers del São Paulo i el Fluminense. El gener del 2006 dona el salt a Europa per fitxar pel Málaga CF, de primera divisió espanyola. L'equip andalús no va poder evitar el descens i el jugador va ser cedit al Cruzeiro.
Retornaria el 2007 al seu antic club, el Fluminense, i al juliol del 2009 recala al Panathinaikos grec.
Va ser internacional amb la selecció brasilera en una ocasió, un amistós davant Guatemala el 2005.

## Títols

* Torneig Rio - São Paulo: 2001
* Campionat Paulista: 2002
* Copa de Rio de Janeiro: 2005
* Campionat Carioca: 2005

## Referències

* ↑ http://www.galanissportsdata.com/football/national/season2008_09/aeteam.asp?t=02
* ↑ http://en.sambafoot.com/selecao/2005_Friendlies_match/425_Brazil_Guatemala.html

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador
# Glissando

Glissando (normalment s'empra el plural italià: glissandi) és un ornament musical que consisteix en: o bé a un desplaçament continu de to d'una nota a una altra, o bé a una escala incidental (o escala cromàtica, és a dir, apujant un mig to, p. ex.:en la tonalitat de doM;do, do#, re, re#, mi, fa, fa#, sol, sol#, la, la#, si, do) tocada molt ràpidament per a moure's d'una nota a una altra (glissando efectiu).
Els instruments musicals capaços d'efectuar canvis de to continus poden efectuar glissandi de molta extensió. Aquí s'hi inclouen instruments de corda sense trasts (com el violí o el contrabaix); instruments de corda que permeten estirar les cordes (com algunes guitarres elèctriques); instruments de vent sense vàlvules o claus (com el trombó); sintetitzadors i la veu humana. Algun instrument de percussió com les timbales també el poden generar tensant la membrana amb un pedal
Molts dels instruments restants poden produir un glissando més limitat. Per exemple, instruments de corda amb trasts (com la guitarra o la mandolina) poden efectuar glissandi de fins a una tercera menor (tres semitons), estirant la corda perpendicularment sobre el mànec. instruments de vent com la flauta o la trompeta poden efectuar glissandi limitats, tot alterant la pressió amb què s'hi bufa. Membranòfons com el tambor o la conga poden fer també petits glissandi fent pressió sobre la membrana mentre està sonant.
Altres instruments no permeten canviar el to de manera contínua (per exemple, el piano o l'arpa). En aquests, la manera d'interpretar un glissando consisteix a tocar totes o algunes de les notes situades entre els extrems del glissando a molta velocitat, de manera que el resultat audible s'apropa al so d'un glissando continu. Aquesta interpretació també és possible en instruments de vent i de corda, i igualment se l'anomena glissando, tot i que no és exactament el mateix que l'efecte imitat.
Glissando descendent d'un acord. (?·pàg.) Glissando ascendent d'una sola nota, de do3 a do4. (?·pàg.)

## Vegeu també

* Instruments musicals
* Teoria de la música
* Acústica
# GloFish

El GloFish és una marca registrada de peix zebra modificat genèticament per la introducció en el seu genoma d'una proteïna fluorescent, conferint-li llavors uns colors vermell, verd o taronja fluorescent.
Inicialment fou produït per a ajudar en el control i detecció de pol·lució, però posteriorment va trobar-se-li un ús comercial, com a peix d'aquari.
Es considera que el GloFish és la primera mascota modificada genèticament.
El prefix «Glo» fa referència al verb anglès «to glow» (brillar), i «Fish» vol dir peix.

## Situació legal i comerç

El GloFish s'introduí al mercat dels Estats Units d'Amèrica el 3 de febrer de 2002 per Yorktown Tecnologies d'Austin, Texas, després de més de dos anys de recerca sobre els efectes en el medi ambient i després de la consulta amb diversos organismes federals i estatals.
L'avaluació del risc ambiental definitiva va ser feta als EUA per la Food and Drug Administration (FDA), que té jurisdicció sobre tots els animals modificats genèticament, inclosos els peixos zebra fluorescents, perquè consideren que el gen inserit és una droga. La seva declaració oficial, realitzada el 9 de desembre de 2003, va ser la següent:
   «Atès que els peixos tropicals d'aquari no s'utilitzen amb fins alimentaris, no suposen cap amenaça per al subministrament d'aliments. No hi ha proves que l'enginyeria genètica de peixos zebra Danio pugui plantejar cap amenaça més per al medi ambient que la dels seus homòlegs no modificats que han estat àmpliament venuts als Estats Units. En absència d'un clar risc per a la salut pública, l'FDA no troba cap raó per a regular aquest tipus de peixos.»
Des de llavors, el GloFish ha continuat essent comercialitzat amb èxit als Estats Units. Fins ara no hi ha informes de riscos ecològics relacionats amb la seva venda.
Tot i l'especulació al respecte, els individus són en principi infèrtils perquè se'ls hi aplica pressió quan són en estadi d'ou. Tot i així, s'han descrit casos d'exemplars fèrtils en captivitat en certs medis.
La venda n'és prohïbida a Califòrnia, al Canadà i a la Unió Europea. Tot i així, a llocs com a Holanda, s'han detectat botigues que en venien il·legalment.

## Referències

* ↑ fda.gov
* ↑ «Greater Pittsburgh Aquarium Society». Arxivat de l'original el 2008-12-17. [Consulta: 3 gener 2009].
* ↑ «vrom.nl». Arxivat de l'original el 2007-03-09. [Consulta: 3 gener 2009].

## Enllaços externs

* Lloc web del GloFish (anglès)
# Graciela Agudelo

Graciela Agudelo (Ciutat de Mèxic, 7 de desembre de 1945 - 19 d'abril de 2018) va ser una pianista i compositora mexicana.
Graciela Josefina Eugenia Agudelo i Murguía, coneguda professionalment com Graciela Agudelo, va estudiar piano a l'Escola Nacional de Música de la Universitat Nacional Autònoma de Mèxic i composició al Conservatori Nacional de Música amb Héctor Quintanar i Mario Lavista i en el Taller de Creació Musical de l'Institut Nacional de Belles Arts (INBAL) de Mèxic. Va rebre una beca de la "Internationales Musikinstitu Darmstadt" a Alemanya.
Agudelo va ser cofundadora del grup de cambra Onix Ensamble i va ser membre fundador de la Societat Mexicana de Música Nova. Va publicar diversos articles i assajos i va dirigir la revista oficial de l'Escola Nacional de Música de la Universitat Nacional Autònoma de Mèxic. És autora del Mètode GAM d'iniciació musical per a la mainada (ENM / UNAM, 1998) i de la Lotería Musical, un joc didàctic infantil. El 2002 va rebre el "premi Xochipilli" a la creativitat destacada en el camp de la música a Mèxic.
Tot i que una part de la seva música té un caràcter didàctic (va escriure llibres d'instrucció i música per a estudiants), és coneguda sobretot per les seves "obres en solitari, de cambra i orquestrals en un estil avantguardista animat per un enfocament individualista de la identitat nacional que evita el tòpics".

## Referències

* ↑ «Nuestros socios y su obra. Graciela Agudelo» (en castellà). Sociedad de Autores y Compositores de México. [Consulta: 25 juny 2021].
* ↑ Sadie, Julie Anne; Samuel, Rhian (1994). The Norton/Grove dictionary of women composers (Digitized online by GoogleBooks). ISBN 9780393034875. Retrieved 4 October 2010.
* ↑ «Muere la compositora Graciela Agudelo a los 72 años» (en castellà). El Universal, 20-04-2018. [Consulta: 25 juny 2021].
* ↑ Michael Schell, "Women in (New) Music: Remembering Graciela Agudelo (1945–2018)". Second Inversion, 25 April 2018. Retrieved 1 May 2018
# Gai Aquil·li Florus

Gai Aquil·li Flor (en llatí: Gaius Aquillius M. f. C. n. Florus) va ser un magistrat romà del segle iii aC. Formava part de la gens Aquíl·lia, de la branca d'origen plebeu.
Va ser elegit cònsol l'any 259 aC, el sisè any de la Primera Guerra Púnica. Va rebre com a província Sicília, on va vigilar els moviments d'Hamílcar Barca durant els darrers mesos de l'any. L'any següent, va continuar a l'illa en qualitat de procònsol, i es va dedicar a blocar Mitístratum, una plaça forta de muntanya que finalment va rendir amb l'ajut del cònsol de l'any Aulus Atili Calatí, fins que al final de l'estiu va tornar a Roma. El 5 d'octubre del 258 aC va celebrar el triomf a Roma.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Boston: Little, Brown, & Comp., 1867, p. 177.