OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Necesser

Un necesser (del francès nécessaire, 'necessari') és una maleta petita, o un estoig, que serveix per contenir i transportar articles d'higiene personal.
El necesser és un recipient utilitzat per introduir-hi petits flascons, pots, tisores, brotxes i altres estris utilitzats per a les operacions de bellesa i higiene. S'utilitzen per a desar-los o transportar-los, sobretot amb motiu d'un trasllat o viatges.
En els necessers s'hi introdueixen tant els articles necessaris per a la cura i la neteja diària com alguns medicaments o articles de farmàcia: gases, tiretes, etc.
La majoria dels necessers s'utilitzen per introduir-hi productes diversos. No obstant això, alguns contenen articles específics per a l'usuari a qui van destinats o per a la seva funció. Així passa amb aquells destinats exclusivament a articles de maquillatge o els necessers de nadó, on es guarden colònia, sabó i tovalloletes particulars per a la seva neteja.
Hi ha necessers de formes i capacitats variades, des dels més senzills en forma d'una simple bossa amb cremallera fins als més complets consistents en un maletí amb diversos compartiments i receptacles en què s'introdueixen els objectes perquè no es moguin.
Els maletins tenen una nansa exterior independent i es traslladen com una maleta més, i fins i tot es poden arribar a facturar en els vols.
Els necessers d'higiene consistents en una bossa es transporten dins de les maletes, juntament amb la resta de peces i complements.

## Nota

* ↑ Salvador Ruiz Céspedes. Para No Olvidar. Bubok, p. 107–. ISBN 9788492662500 [Consulta: 1r juny 2011].
* ↑ Autocoaching: Com aconseguir el millor d'un mateix (CAT). Lulu.com, p. 31–. ISBN 9781409204039 [Consulta: 1r juny 2011].

## Enllaços externs

* Com preparar un necesser de viatge Arxivat 2010-08-14 a Wayback Machine.
* Què cal incloure en un necesser
* Necesser de maquillatge
# Napakiak

Napakiak és una població dels Estats Units a l'estat d'Alaska. Segons el cens del 2007 tenia 354 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Napakiak tenia 353 habitants, 90 habitatges, i 71 famílies La densitat de població era de 29,1 habitants/km².
Dels 90 habitatges en un 48,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,3% hi vivien parelles casades, en un 18,9% dones solteres, i en un 21,1% no eren unitats familiars. En el 16,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,92 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,52.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 38,8% tenia menys de 18 anys, un 9,1% entre 18 i 24, un 27,8% entre 25 i 44, un 17% de 45 a 60 i un 7,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 26 anys. Per cada 100 dones hi havia 130,7 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 109,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.750 $ i la renda mediana per família de 29.167 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.250 $ mentre que les dones 43.750 $. La renda per capita de la població era de 7.319 $. Aproximadament el 16,2% de les famílies i el 20,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Napakiak». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 16 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Napakiak». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 16 juliol 2010].
# Natàlia Mas

Natàlia Mas és el nom dels següents personatges:
* Natàlia Mas i Masdefiol, ex nedadora català de les dècades de 1970 i 1980.
* Natàlia Mas Guix (1979) economista i política catalana.
# Neoarisemus satchelli

Neoarisemus satchelli és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Àfrica: Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Duckhouse, D. A., 1978. Non-phlebotomine Psychodidae (Diptera, Nematocera) of southern Africa. II. Subfamily Psychodinae: Neoarisemus and the brunettoid and telmatoscopoid genera. Annals of the Natal Museum. 23 (2):305-359.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Nelson (grup musical)

Nelson és una banda de rock nord-americà formada pels germans Matthew i Gunnar Nelson (fills bessons del músic Ricky Nelson). La banda va aconseguir èxit al començament dels anys noranta amb el seu àlbum debut, After the Rain, el qual contenia la seva cançó més reconeguda i reeixida, "(Can't Live Without Your) Love and Affection".
Després de l'èxit aconseguit amb el seu primer àlbum, la banda es va veure embolicada en disputes amb el seu segell discogràfic, a més del decaïment del gènere glam metall per donar pas al so grunge. Això els va portar a trencar relacions amb el segell Geffen Records el 1995. Malgrat això, la banda va continuar produint els seus discos a través del seu segell independent, "Stone Canyon Records".

## Discografia
### Àlbums d'estudi

* After the Rain (Geffen 1990)
* Because They Ca (Geffen 1995)
* Imaginator (Stone Canyon 1996)
* The Silence Is Broken (Stone Canyon 1997)
* Brother Harmony (Stone Canyon 1998)
* Life (Stone Canyon 1999)
* Like Father, Like Sons (Stone Canyon 2000)
* Lightning Strikes Twice (Frontiers-Stone Canyon Records 2010)
* Before the Rain (Frontiers-Stone Canyon Records 2010)
* Peace Out (Frontiers Records 2015)

### Recopilacions

* 20th Century Masters – The Millennium Collection: The Best of Nelson (Geffen 2004)

### Àlbums en rirecte

* Perfect Storm – After the Rain World Tour 1991 (Frontiers Records 2010)

## Nelson a la cultura popular

Nelson va inspirar uns dibuixos animats anomenats Nelson: Rock & Roll Detectives.

## Referències

* ↑ RIAA certification Searchable Database
* ↑ «The Popdose Interview: Gunnar Nelson». Popdose, 2011.
* ↑ Nelson: Rock & Roll Detectives on YouTube
* ↑ «Nelson Detective Agency». Arxivat de l'original el 18 de desembre de 2014. [Consulta: 1r febrer 2016].

## Enllaços externs

* «Nelson Brothers Lloc Oficial» (en anglès).
# Nelson Saúte

Nelson Saúte (Lourenço Marques, 26 de febrer de 1967) és un escriptor i professor de ciències de la comunicació moçambiquès.

## Biografia

Al començament de la seva vida professional, a Moçambic, va treballar a la revista Tempo, al diari Notícias, a Rádio Moçambique i a Televisão de Moçambique.
Després va marxar a Portugal, o es va llicencià en Ciències de la Comunicació, a la Facultat de Ciències Socials i Humanes de la Universitat Nova de Lisboa, fou redactor del Jornal de Letras i de Público.

## Obres
### Personals

* O apóstolo da desgraça. Lisboa, Publicações Dom Quixote, 1996
* Os Narradores da Sobrevivência. Lisboa, Publicações Dom Quixote, 2000
* Rio dos bons sinais. Lisboa, Publicações Dom Quixote, 2008.

### Antologies

* Antologia da Nova Poesia Moçambicana: 1975-1988. Amb Fátima Mendonça. Maputo, Associação dos Escritores Moçambicanos, 1989
* A Ilha e Moçambique pela voz dos poetas. Amb António Sopa. Lisboa, Edições 70, 1992.
* As Mãos dos Pretos. Lisboa, Publicações Dom Quixote, 2001 Antologia de contes moçambiquesos, que pren el títol de dos texts de Luís Bernardo Honwana seleccionat per l'obra.

## Referències

* ↑ Biografia Arxivat 2017-02-22 a Wayback Machine. a pluraleditores.co
* ↑ Nelson Saúte a portal da literatura
* ↑ «Câmara de Comércio Portugal-Moçambique - As Mãos dos Pretos». Arxivat de l'original el 2010-06-04. [Consulta: 21 febrer 2017].
# Can Gibert de Dalt

Can Gibert de Dalt és una masia del municipi de Rellinars (Vallès Occidental) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una masia situada sobre una elevació de terreny que domina la panoràmica de la vall i conreus de la pròpia finca. Edifici de planta rectangular distribuït simètricament que consta de planta baixa, pis i golfes. La coberta és de teules àrabs a dues vessants, prolongades en sengles galeries obertes amb teulada a una sola vessant. El carener és perpendicular a la façana principal.
A la planta baixa, hi ha una porta rectangular d'entrada i arc rebaixat i a cada costat, finestres protegides amb reixa. Sota la galeria de l'esquerre hi ha l'entrada a una capella dedicada a Sant Isidre. Al pis, un balcó centralitza el repartiment simètric de les obertures, dues finestres rectangulars a cada costat i l'obertura de les galeries.
A les golfes, hi ha una finestra central bipartida d'arcs apuntats i sense columna al mig, a cada extrem hi ha un òcul.
A la façana principal hi ha un esgrafiat que emfatitza, encara més, el repartiment simètric dels elements. Els dibuixos, a més d'emmarcar l'element que volen destacar, ofereixen un excel·lent resultat i suport visual. Destaquen balustrades dibuixades al mur que corresponen al principi de les galeries.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Can Gibert de Dalt». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 21 novembre 2015].
# Ments meravelloses

Ments meravelloses (títol original en francès, Presque) és una pel·lícula francosuïssa de 2021 dirigida per Bernard Campan i Alexandre Jollien. S'ha doblat i subtitulat al català.
Es va projectar en festivals l'any 2021 abans de la seva estrena als cinemes de França el 19 de gener de 2022.

## Sinopsi

En Louis és un home solter que viu lliurat al seu treball, la direcció d'una funerària. L'Igor és una ment privilegiada atrapada en un cos discapacitat, perquè va néixer amb paràlisi cerebral. En una coincidència, els seus camins es creuen i tots dos s'embarquen en un viatge per carretera tant graciós com complicat.

## Repartiment

* Bernard Campan: Louis Caretti
* Alexandre Jollien: Igor
* Marie Benati: la prostituta
* Marilyne Canto: Judith
* La Castou: la mare de l'gor
* Julie-Anne Roth: Nicole
* Tiphaine Daviot: Cathy
* Laëtitia Eïdo: Patricia
* Sofiia Manousha: Natasha
* Marie Petiot: Bérangère

## Producció

En la una entrevista promocional, Bernard Campan va suggerir que la idea de fer una pel·lícula va sorgir de Philippe Godeau. Va ser només uns anys més tard que Alexandre Jollien va presentar la sinopsi del guió a Campan. Part del guió recull trets de l'existència, de l'amistat entre els dos actors i directors.
El rodatge va començar el 3 de febrer de 2020 abans de ser interromput el mes següent a causa de la pandèmia de la COVID-19, i es va reprendre el mes de juny. Es va dur a terme en part al departament d'Erau, sobretot a la vora del llac de Salagon, a Pesenàs i a Montpeller. Una altra part del rodatge va tenir lloc a Suïssa, sobretot al cantó de Vaud, en particular a Lausana i a l'hospital de Morges.

## Premis i reconeixements

* Festival de Cinema de Les Arcs: premi Déplacer Les Montagnes

## Referències

* ↑ «Ments meravelloses». Goita què fan, ara!. [Consulta: 16 agost 2024].
* ↑ Emma Roposo. «Presque». [Consulta: 10 février 2022].
* ↑ ; Allociné«Presque». www.allocine.fr. [Consulta: 8 març 2022].
* ↑ ; Bandes Annonces Cinéma | Allociné«PRESQUE Bande Annonce (2021) Bernard Campan, Alexandre Jollien, Film Français». [Consulta: 6 desembre 2021]..
* ↑ médias - UniFrance. «Dossier presse - Presque (2022)» (pdf). medias.unifrance.org. [Consulta: 10 février 2022].
* ↑ «Pézenas : Bernard Campan et Alexandre Jollien tournent un film dans le centre-ancien». www.midilibre.fr, 18 juin 2020 [Consulta: 8 març 2022]..
* ↑ «Immanquable dans l'Hérault - Trop de figurants». France Bleu, 26 février 2020. [Consulta: 26 gener 2022].
* ↑ «Visite politique sur le tournage de PRESQUE». Aropa. [Consulta: 27 gener 2022].
* ↑ «Palmarès 2021». lesarcs-filmfest.com. Arxivat de l'original el 2022-12-09. [Consulta: 21 gener 2021].
# Bogdó

Bogdó (en rus: Богдо) és un poble (un possiólok) de l'óblast d'Astracan, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 44 habitants.

## Referències

* ↑ «Карты Генштаба L-38 (Б) 1:100000. Астраханская область и Калмыкия». Arxivat de l'original el 2016-10-03. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Akhtubinka». GeoNames. Arxivat de l'original el 2019-02-24. [Consulta: 23 febrer 2019].
* ↑ «Регионы России → Астраханская обл. → Харабалинский р-н → Ахтубинка с.». Arxivat de l'original el 2015-03-24. [Consulta: 10 setembre 2020].
# Assumpte dels pasquins

L'assumpte dels pasquins (l'affaire des placards) va ser un esdeveniment que es va produir a França la nit del 17 al 18 d'octubre de 1534 i que va precipitar els esdeveniments que van acabar en les Guerres de Religió. L'assumpte va suposar la fi de les polítiques de conciliació de Francesc I, que anteriorment havien intentat protegir els protestants de les més extremes mesures del Parlament de París, i va generar també els precs públics de Philipp Melanchthon convidant a la moderació.
Els placards van ser uns escrits que es van pegar pels carrers de París i d'altres ciutats de França com a Tours i Orleans aquesta nit. Aquests pasquins van ser fixats fins i tot en la porta del dormitori del rei Francesc I de França en el palau de Amboise. Els pasquins estaven titulats "Articles veritables sobre els horribles, grans i insuportables abusos de la missa papal, inventada directament contra el Sant Sopar del nostre Senyor, únic mediador i únic Salvador Jesucrist". Els escrits sostenien la posició de Huldrych Zwingli, qui defensava que la presència de Crist en l'Eucaristia és simbòlica. Com l'evocador títol suggereix, van atacar la doctrina de la transubstanciació.
El seu autor era Antoine Marcourt, pastor d'origen picard de Neuchâtel, i van ser impresos per Pierre de Vingle.
Com a resposta, Francesc I va fer professió de fe catòlica i va iniciar la repressió dels protestants, obligant-los a exiliar-se i desencadenant una època turbulenta que no cessaria fins a la promulgació de l'Edicte de Nantes per part del rei Enric IV de França en 1598.

## Referències

* ↑ Historia moderna. Torrejón de Ardoz (Madrid): Akal, 1991. ISBN 9788476009901.
* ↑ «Iglesia Evangélica Pueblo Nuevo» (en castellà). [Consulta: 5 juliol 2017].
* ↑ 1946-, Cantón Rodríguez, José,. La religión ante la tercera república española : reflexiones sobre la violencia, religión y monarquía. San Vicente, Alicante: EditorialClub Universitario, 2008. ISBN 9788484547006.
* ↑ 50Minutos.es., ,. La Reforma protestante : La respuesta a los abusos del catolicismo. ISBN 9782806277558.
* ↑ Diccionario de espiritualidad ignaciana. Santander: Sal Terrae, 2007. ISBN 9788429317091.
* ↑ Bernard., Cottret,. Calvino la fuerza y la fragilidad : biografía. Madrid: Complutense, 2002. ISBN 9788474916713.
* ↑ 1878-1956., Febvre, Lucien. La aparición del libro. 3a. ed. México, D.F: FCE, 2005. ISBN 9789685374095.
* 1 2 Aude,, Cirier,. Juan Calvino : la Reforma Protestante. ISBN 9782806278463.

## Enllaços externs

* Guerres de religió a França
* Jean Cauvin
# Velabre

El Velabre (en llatí: Velabrum) era una vall poc profunda a la ciutat de Roma que connectava el Fòrum Romà amb el Fòrum Boari, i el turó Capitolí amb el vessant occidental del Palatí. A la vora discorria el vicus Tuscus.
Es creia que abans de la construcció de la Cloaca Màxima, que probablement segueix el curs d'un antic rierol, la zona era un pantà. Els autors antics diuen que en aquesta zona pantanosa les arrels d'una figuera (el Ficus Ruminalis) van aturar la cistella que transportava Ròmul i Rem que anava flotant pel corrent del riu Tíber. El lloc tenia un gran significat simbòlic. També hi havia un mercat i era un centre de comerç.
Fins i tot després de la construcció de la Cloaca Màxima, a la zona encara eren freqüents les inundacions del Tíber, fins que el nivell del sòl es va elevar a conseqüència de l'incendi de Roma provocat per Neró.
Al Velabre s'hi troben l'Arc de Janus, l'Arc dels Argentaris i l'església de San Giorgio al Velabro.

## Referències

* ↑ Platner, S. B. A topographical dictionary of ancient Rome. Roma: "L'Erma" di Bretschneider, 1965, p. 63, 549-550.

## Bibliografia

* Richmond, Ian Archibald; John Patterson. «Velabrum». A: Oxford Classical Dictionary [Consulta 20 de febrer de 2023]
# Valencià castellonenc

El valencià castellonenc, de la Plana o septentrional és un subdialecte del valencià situat entre el valencià central i el valencià de transició.
Comprén la comarca antiga de la Plana (la Plana Baixa i la Plana Alta fins a Orpesa) el Pla de l'Arc (Torreblanca, Cabanes, Bell-lloc del Pla, Vall d'Alba, La Serra d'en Galceran, Vilafamés i Sant Joan de Moró) i l'Alcalatén històric excepte Xodos. Hi ha autors que consideren estrictament valencià septentrional al parlat a la Plana Baixa, Castelló, Almassora, Benicàssim, Orpesa i Borriol.

## Característiques lingüístiques

* Articulació de la -r final a la zona costanera des d'Alcalà de Xivert, elisió a la zona interior
* Elisió de la /d/ intervocàlica típica del valencià meridional i del valencià central (en sufixos -ada, -ador)
* Presència de la /v/ labiodental a la comarca de la Plana, fusió amb /b/ a la zona nord i interior
* Desinència -e a la 1a persona del present d'indicatiu dels verbs de la 1a conjugació: jo pense, jo parle.
* Els pronoms febles són plens en qualsevol posició, com en el valencià central, valencià de transició, català nord-occidental i a l'alacantí: em, te, es > me, te, se.
* El diftong [uj] (cuina, buit) té l'articulació creixent del valencià general [wi]
* Vacil·lació entre [a] i [e] en la pronunciació de la -a final en verbs
* Els articles definits són com al valencià general: el, els
* Elisió de les -r dels infinitius quan hi ha pronoms febles: donà(r)-la, fe(r)-te
* Progressiva palatalització dels fonemes africats alveolars: dotze > [dodʒe], pots > [pɔtʃ]
* Fusió progressiva dels fonemes [s] i [ʃ]: caixa > [kajsa]

## Lèxic

A cada ciutat es destaquen les següents paraules:

### Vilafranca

* Artiga: Fragment de terra, abans cobert de herbes el qual està preparat per al conreu. Per un mètode de eliminació dels arbres i cremant el sotabosc amb la finalitat de que les cendres servisquen d'adob per a la terra.
* Faltriquera: Forat que te la funció de portar objectes, que s'usen cada dia i de manera freqüent.
* Perxi: Continuació de la paret a l'altura del sól del pis, que normalment es una plataforma que ix cap al carrer i té una barana per a protegir.
* Farda: Mamífer rosegador de pelatge roig en el llom i blanc en el ventre, de cua llarga i cames de darrere molt fortes, així els permeten botar d'arbre en arbre.
* Petxerull: Recipient que s'utilitza per a mantindre l'aigua fresca, que normalment té una ansa en la part de dalt del recipient i que té dos forats un que serveix per a omplir -lo i l'altre que serveix per a beure.

## Vegeu també

* Valencià
* Dialectes del català

## Referències

* ↑ Beltran i Calvo i Segura i Llopes, 2018, p. 339.
* ↑ Beltran i Calvo i Segura i Llopes, 2018, p. 95.
* 1 2 3 4 5 «Diccionari normatiu valencià». [Consulta: 16 abril 2019].

## Bibliografia

* Beltran i Calvo, Vicent; Segura i Llopes, Carles. Els parlars valencians. 2a ed.. València: Publicacions Universitat de València, 2018. ISBN 978-84-9134-240-3.

## Enllaços externs

* Lèxic castellonenc
# Vieira da Silva (cràter)

Vieira da Silva és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 274 km de diàmetre. Porta el nom de la pintora portuguesa-francesa Maria Helena Vieira da Silva (1908-1992), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 2013.

## Referències

* ↑ «Vieira da Silva». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 14-10-2016. [Consulta: 17 juny 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Volta al País Basc 1935

La Volta al País Basc 1935 és la 8a edició de la Volta al País Basc. La cursa es disputà en cinc etapes, entre el 7 i l'11 d'agost de 1935, per a un total de 873 km.
En aquesta edició es van inscriure un total de 81 ciclistes, dels quals finalment en van prendre part 67 i l'acabaren 32 d'ells. El vencedor final fou l'italià Gino Bartali, que s'imposà a Dante Gianello i Julián Berrendero.
Per primera vegada es crea el premi de la muntanya, que en aquesta edició és guanyat per Federico Ezquerra.

## Etapes

| Etapa | Data | Recorregut | Km | Vencedor de l'Etapa | Líder de la general |
| 1a etapa | 7 d'agost | Bilbao - Vitòria | 152 | Paul Egli (SUI) | Paul Egli (SUI) |
| 2a etapa | 8 d'agost | Vitòria - Pamplona | 150 | Gino Bartali (ITA) | Gino Bartali (ITA) |
| 3a etapa | 9 d'agost | Pamplona - Baiona | 213 | Gino Bartali (ITA) | Gino Bartali (ITA) |
| 4a etapa | 10 d'agost | Baiona - Sant Sebastià | 135 | Sauveur Ducazeaux (FRA) | Gino Bartali (ITA) |
| 5a etapa | 11 d'agost | Sant Sebastià - Bilbao | 223 | Gino Bartali (ITA) | Gino Bartali (ITA) |

## Classificació general

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Gino Bartali (ITA) | Frejus | 30h 09' 28" |
| 2 | Dante Gianello (FRA) | Peugeot | + 47" |
| 3 | Julián Berrendero (ESP) | BH | + 3' 31" |
| 4 | Federico Ezquerra (ESP) | Orbea | + 5' 34" |
| 5 | Emiliano Álvarez (ESP) | | + 6' 30" |
| 6 | Joseph Neri (FRA) | | + 7' 23" |
| 7 | Fermín Trueba (ESP) | BH | + 7' 35" |
| 8 | Antonio Negrini (ITA) | Frejus | + 10' 13" |
| 9 | Cipriano Elys (ESP) | | + 15' 19" |
| 10 | Alfredo Bovet (ITA) | Bianchi | + 16' 39" |

## Referències

* Resultats a urtekaria.com Arxivat 2007-05-29 a Wayback Machine.
* Resultats a cyclebase.nl

## Enllaços externs

* Web oficial
# Viquipèdia en suec

La Viquipèdia en suec és l'edició en idioma suec de Viquipèdia. Va ser la tercera edició de Wikipedia, iniciada el maig de 2001 junt amb la Viquipèdia en alemany, i per darrere de Viquipèdia en anglès i Viquipèdia en català. A gener de 2019 va ser la tercera major Viquipèdia per nombre d'articles, superant els 3.700.000 articles.
Molts articles d'aquesta Viquipèdia són esbossos iniciats per programaris automàtics. Entre 2012 i 2016 el nombre d'articles es va incrementar de sota 500.000 fins a més de 3,7 milions, amb l'ajuda d'aquests projectes. Els projectes de creació automàtica, que es van centrar principalment en la creació d'articles sobre espècies i entitats geogràfiques, van acabar en aquest any. Després, el augment ha estat molt menys ràpid.
Ja que el suec és mútuament intel·ligible amb el danès i el noruec, els administradors d'aquestes edicions van prèviament col·laborar amb les seves respectives Viquipèdies a través de la secció Skanwiki de Meta-Wiki.
Actualment la Viquipèdia en suec té 6.741.432 pàgines, dels quals 2.909.677 articles. La quantitat d'usuaris són 793.787, dels quals 2.286 van ser actius durant l'últim mes. El nombre total d'edicions a l'enciclopèdia són 49.682.217.

## Vegeu també

* Viquipèdia en danès
* Viquipèdia en noruec

## Referències

* ↑ «Statistik» (en suec). sv.wikipedia.org, 10-01-2019.
* ↑ «Wikipedia Statistics - Tables - Swedish». stats.wikimedia.org. [Consulta: 16 gener 2019].
* ↑ Bagshaw, Eryk. «This is how Sverker Johansson wrote 8.5 per cent of everything published on Wikipedia» (en anglès). smh.com.au, 16-07-2014. [Consulta: 16 gener 2019].
* ↑ Lsj «Användardiskussion:Lsjbot/Projekt alla arter» (en suec). sv.wikipedia.org, 14-11-2016.

## Enllaços externs

* Skanwiki