OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Northwood (Ohio)

Northwood és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 5.471 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Northwood tenia 5.471 habitants, 2.024 habitatges, i 1.493 famílies. La densitat de població era de 251,5 habitants per km².
Dels 2.024 habitatges en un 36,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,5% hi vivien parelles casades, en un 10,5% dones solteres, i en un 26,2% no eren unitats familiars. En el 21,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,68 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,13.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,8% tenia menys de 18 anys, un 8,7% entre 18 i 24, un 29,9% entre 25 i 44, un 23,8% de 45 a 60 i un 10,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 51.071 $ i la renda mediana per família de 55.642 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.004 $ mentre que les dones 27.025 $. La renda per capita de la població era de 20.967 $. Aproximadament el 6,5% de les famílies i el 10,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Northwood». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Northwood». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Marion (Massachusetts)

Marion és una població dels Estats Units a l'estat de Massachusetts. Segons el cens del 2000 tenia 5.123 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Marion tenia 5.123 habitants, 1.996 habitatges, i 1.441 famílies. La densitat de població era de 135,2 habitants/km².
Dels 1.996 habitatges en un 0% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,4% hi vivien parelles casades, en un 8,4% dones solteres, i en un 27,8% no eren unitats familiars. En el 24,1% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,51 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,1% tenia menys de 18 anys, un 4,2% entre 18 i 24, un 24,7% entre 25 i 44, un 28,3% de 45 a 60 i un 17,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 61.250 $ i la renda mediana per família de 74.265$. Els homes tenien una renda mediana de 46.711 $ mentre que les dones 35.911$. La renda per capita de la població era de 37.265$. Entorn del 3,5% de les famílies i el 4,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Marion». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Marion». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Ciclina

Les ciclines són una família de proteïnes involucrades en la regulació del cicle cel·lular. Les ciclines formen complexes amb enzims cinases dependents de ciclines (Cdks) activant en aquestes últimes la seva funció cinasa. La concentració de les ciclines varia durant el cicle cel·lular; quan la seva concentració és baixa la funció de la seva corresponent cinasa dependent de ciclina és inhibida. En els herpesvírid s'han trobat proteïnes homòlogues a les ciclines.

## Principals tipus de ciclines

Existeixen diferents tipus de ciclines que són actives en diferents fases del cicle cel·lular, com s'indica a continuació.

### Ciclines A i B

La ciclina A i la ciclina B són proteïnes de punts de control del cicle cel·lular. S'uneixen a la seva corresponent cinasa dependent de ciclina Cdk2 per la ciclina A i Cdk1 per la ciclina B, participant en la progressió de la fase S o de síntesis del cicle cel·lular.

### Ciclina D

La ciclina D és una proteïna que participa en el cicle cel·lular. Durant la fase del cicle cel·lular G1 primerenc la ciclina D s'uneix a les cinases dependents de ciclines 4 o 6 (Cdk4 o Cdk6) i el complex resultant "allibera" el fre que impedia la progressió cap a la G1 tardana i, per tant, el pas a la fase S. El complex ciclina D-Cdk4/6 desarma un potent inhibidor de la progressió del cicle cel·lular: el format per la proteïna pRB i els factors de transcripció inactius.
Donada la participació de la ciclina D en el procés de divisió cel·lular, s'ha suggerit que aquesta proteïna podria participar en el desenvolupament de diferents tipus de càncer.
El complex ciclina D/Cdk4 es compon de ciclina D i de Cdk4, regulats pel factor de transcripció GATA1.

### Ciclina E

La ciclina E s'uneix a la cinasa dependent de ciclina Cdk2 en la fase G1 del cicle cel·lular, ja que és necessària per la transició G1/S. El complex ciclina E/Cdk2 fosforil·la a p27$^{Kip1}$, un inhibidor de la ciclina D, marcant-lo perquè sigui degradat, i promocionant així l'expressió de la ciclina A, el que permet l'entrada i progrés de la fase S.

## Subtipus específics de ciclines

| Família | Membres |
| A | CCNA1, CCNA2 |
| B | CCNB1, CCNB2, CCNB3 |
| C | CCNC |
| D | CCND1, CCND2, CCND3 |
| E | CCNE1, CCNE2 |
| F | CCNF |
| G | CCNG1, CCNG2 |
| H | CCNH |
| I | CCNI, CCNI2 |
| J | CCNJ, CCNJL |
| K | CCNK |
| L | CCNL1, CCNL2 |
| O | CCNO |
| T | CCNT1, CCNT2 |
| Y | CCNY, CCNYL1, CCNYL2, CCNYL3 |

## Història

Leland H. Hartwell, R. Timothy Hunt i Paul M. Nurse van guanyar en l'any 2001 el Premi Nobel en Fisiología o Medicina pel seu descobriment de les ciclines i les cinases dependents de ciclines.

## Referències

* ↑ «¿Qué es ciclina?» (en castellà). [Consulta: 6 novembre 2018].
* ↑ Muntean A, Pang L, Poncz M, Dowdy S, Blobel G, Crispino J «Cyclin D-Cdk4 is regulated by GATA-1 and required for megakaryocyte growth and polyploidization». Blood. PMID: 17317855.

## Bibliografia

* Roy PG, Thompson AM «Cyclin D1 and breast cancer.». Breast, 15, 6, Maig 2006, pàg. 718-727. PMID: 16675218.
# Lejla Agolli

Lejla Agolli, (Korçë, Albània, 4 d'octubre, 1950), és una pianista i compositora albanesa.

## Biografia

Lejla Agolli estudia composició i direcció a Tiranassa Tish Daijan. Va guanyar un premi al festival nacional de la cançó cívica, per la cançó Ah ky mall, interpretada per Frederik Ndoci. Durant diversos anys, va ser directora del Ensemble National de Chant et de Danse Folkloriques.

## Obra

Lejla Agolli compon cantates, concerts, simfonies i música de cambra. Entre les seves obres, trobem ah ky mall, Fantasia per a violí i orquestra, In memoriam per a clarinet i corda, dedicat a la Mare Teresa de Calcuta, un poema per a violí i orquestra, dos rondos per a violí i orquestra, i dos concerts per a violí. També va compondre música les pel·lícules: Majlinda dhe zogu i vogël i Lisharsi, tots dos estrenats el 1976.

## Referències

* ↑ «Lejla në tri rrugë» [archive du 7 août 2010] (consulté le 5 octobre 2010)
* 1 2 Julie Anne Sadie et Rhian Samuel, The Norton/Grove dictionary of women composers, 1994, Digitized online by GoogleBooks (ISBN 9780393034875, lire en ligne [archive])
* ↑ « Majlinda dhe zogu i vogël (1976) [archive] », IMDb (consulté le 16 juin 2019)
* ↑ Lisharsi (1976) [archive], IMDb (consulté le 16 juin 2019)

## Enllaços externs

* Recursos musicals: Grove Music OnlineMusicBrainz
# Villa Àngela

Villa Àngela és un edifici del municipi de Begues (Baix Llobregat) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un habitatge voltat de jardí, estructurat en planta baixa i terrat amb barana de balustres de pedra. La façana és arrebossada, amb un sòcol de mig metre d'alçada d'aplacat de pedra. Pel que fa a les obertures, trobem una porta flanquejada per dues grans finestres, totes allindanades amb els marcs de pedra deixada a la vista. Al centre de les llindes hi trobem escuts en baix relleu. La línia del sostre està marcada per una fina motllura, més amunt encara hi trobem alguns petits orificis de ventilació. Remata l'edifici una altra cornisa motllurada, la barana balustrada i al centre, un petit frontó de línies circulars que conté un relleu amb el nom de l'habitatge, villa Àngela.

## Referències

* ↑ «Villa Àngela». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 20 desembre 2015].
# Escoles públiques de la Bisbal d'Empordà

Les Escoles Velles, Institut de Formació Professional o escoles públiques és una obra de la Bisbal d'Empordà inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Les Escoles Velles estan situades al carrer de l'1 d'octubre de 2017. Estan formades per dos cossos de planta rectangular disposats perpendicularment a la línia del carrer i units per una tanca on es troba l'accés. Ambdós cossos presenten la mateixa estructura: planta baixa, pis i coberta de teula a quatre vessants; les obertures són d'arc molt rebaixat. Actualment, els dos edificis es comuniquen per un pont de ferro sostingut per columnes. És interessant la utilització del maó vist com a element decoratiu del conjunt.

## Història

L'edifici fou construït entre els anys 1908 i 1909. L'any 1982 fou restaurat i s'afegí el pont que uneix els dos cossos.

## Referències

* ↑ «Institut de formació professional». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya.. [Consulta: 2 setembre 2014].
* ↑ «Escoles públiques». [Consulta: 2 setembre 2014].
# Rocky Mount (Carolina del Nord)

Rocky Mountain és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2008 tenia 57.010 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rocky Mountain tenia 55.893 habitants, 21.435 habitatges i 14.682 famílies. La densitat de població era de 606,7 habitants per km².
Dels 21.435 habitatges en un 32,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43,3% hi vivien parelles casades, en un 20,9% dones solteres, i en un 31,5% no eren unitats familiars. En el 27,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,55 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,11.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,7% tenia menys de 18 anys, un 8,9% entre 18 i 24, un 28,5% entre 25 i 44, un 21,9% de 45 a 60 i un 13% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.661 $ i la renda mediana per família de 39.929 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.455 $ mentre que les dones 24.409 $. La renda per capita de la població era de 17.804 $. Entorn del 20,1% de les famílies i el 15,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Personatges il·lustres

* Thelonious Monk (1917 - 1982) pianista i compositor

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rocky Mountain». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rocky Mountain». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Charadrahyla

Charadrahyla és un gènere de granotes de la família dels hílids que es troba a les regions tropicals del sud de Mèxic.

## Taxonomia

* Charadrahyla altipotens (Duellman, 1968)
* Charadrahyla chaneque (Duellman, 1961)
* Charadrahyla nephila (Mendelson i Campbell, 1999)
* Charadrahyla taeniopus (Günther, 1901)
* Charadrahyla trux (Adler i Dennis, 1972)
# Cicliades

Cicliades (en llatí Cycliadas, en grec antic Κυκλιάδας "Kykliádas") fou un estrateg de la Lliga Aquea, càrrec que va exercir per primer cop el 208 aC any en què va unir les seves forces a les de Filip V de Macedònia, a la ciutat de Dime per envair Èlide. El procònsol romà Publi Sulpici Galba Màxim va aturar aquesta invasió.
L'any 200 aC va succeir com estrateg a Filopemen, al que no igualava en talent militar, i d'aquest canvi se'n va aprofitar el tirà Nabis d'Esparta per fer la guerra als aqueus. Filip V li va oferir fer un atac al Peloponès si li proporcionava soldats aqueus per establir guarnicions a Calcis, Oreos i Corint que havia de desguarnir per fer la guerra, però Cicliades va rebutjar, ja que pensava que era un parany per a tenir ostatges i imposar a la Lliga la guerra contra els romans.
L'any 198 aC es va exiliar a la cort de Filip al que va acompanyar tot seguit a la conferència amb el cònsol Tit Quinti Flaminí a Nicea de Lòcrida. Després de la batalla de Cinoscèfales l'any 197 aC, va ser enviat com a ambaixador macedoni a Flaminí, que va garantir una treva de 15 dies mentre es negociava una pau permanent, segons diuen Polibi i Titus Livi.

## Referències

* ↑ Cycliadas a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 908-909
# Heribert Weber

Heribert Weber (Pöls, 28 de juny de 1955) és un exfutbolista austríac de la dècada de 1980 i entrenador.
Fou 68 cops internacional amb la selecció austríaca amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 1978 i a la Copa del Món de futbol de 1982.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de Sturm Graz, Rapid Viena i SV Salzburg.

## Palmarès

Jugador
* Lliga austríaca de futbol (5):
** 1982, 1983, 1987, 1988, 1994
* Copa austríaca de futbol (1):
** 1983, 1984, 1985, 1987
Entrenador
* Lliga austríaca de futbol (1):
** 1997

## Referències

* ↑ Record at FIFA Tournaments Arxivat 2015-04-07 a Wayback Machine. - FIFA
* ↑ Appearances for Austrian National Team - RSSSF
* ↑ 1988-1997: Austria Salzburg´s "Golden Years" Arxivat 5 May 2009$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. - Austria Salzburg
* ↑ Heribert Weber a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ Rapid stats - Rapid Archiv
# Heraclides de Tarent (metge)

Heraclides de Tarent (llatí: Heracleides, en grec antic: Ἡρακλείδης) va ser un metge grec nascut a Tarent, i anomenat per això Tarentinus. Era deixeble de Mànties, un metge que va viure al segle iii aC. Heraclides hauria viscut en aquell segle o potser al segle ii aC, una mica més tard que Apol·loni Empíric i Glàucies.
Pertanyia a l'escola empírica, i va escriure alguns llibres sobre medicina citats amb freqüència per Galè que l'elogia i diu que a les seves obres només havia escrit allò que coneixia per la seva pròpia experiència i que havien donat resultats. Va ser un dels primers a escriure un comentari sobre totes les obres d'Hipòcrates. Celi Aurelià i altres autors antics el citen també moltes vegades.

## Referències

* ↑ W.A.G., 2. Heracleides a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 391
# Esteve Canals i Guerau

Esteve Canals i Guerau (Sant Vicenç de Riells - Barcelona, 1756) fou un fabricant d'indianes de Barcelona

## Biografia

Fill de Jaume Canals i Eulàlia Guerau, pagesos de Riells, el 1708 es casà a Barcelona amb Mariàngela Martí, filla de Joan Pau Martí i Font, comerciant de teles del carrer de Canvis Vells, mort l'any 1705 durant la Guerra de Successió.
El 1725 s'associà amb Pere Canet i el 1737 constituí amb Antoni Serra la primera fàbrica d'indianes de Catalunya, prop del Portal Nou. A la seva mort, passà al seu fill Joan Pau Canals i Martí, que destacà com a erudit i fabricant, nomenat el 1777 baró de Vallroja.

## Referències

* ↑ «Esteve Canals i Guerau». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ AHPB, notari Carles Carbonell, 5-11-1782.
* ↑ García Castrillón, Julio-Carlos. «Escritura de poderes hacia Vagé, por Antonio Nadal y Darrer».
# Arhantsusi

Arhantsusi (en francès i oficialment Arhansus), és una comuna de la Nafarroa Beherea (Baixa Navarra), un dels set territoris que formen Euskal Herria, al departament dels Pirineus Atlàntics i a la regió de la Nova Aquitània. Limita amb les comunes d'Uhartehiri al nord, Izura-Azme al nord-oest, i Pagola i Jutsi al sud.
La comuna està regada pel riu Biduze, afluent de l'Adur.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 193 | 159 | 190 | 171 | 187 | 213 | 192 | 181 | 177 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 163 | 137 | 150 | 125 | 146 | 136 | 120 | 99 | 115 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 122 | 117 | 125 | 121 | 115 | 114 | 124 | 131 | 116 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 109 | 95 | 102 | 97 | 98 | 81 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |
# Jan Lammers

Johannes Antonius "Jan" Lammers va ser un pilot de curses automobilístiques neerlandès que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Va néixer el 2 de juny del 1956 a Zandvoort, Països Baixos.
Fora de la F1 ha disputat nombroses competicions, destacant la victòria a les 24 hores de Le Mans de l'any 1988.

## A la F1

Jan Lammers va debutar a la primera cursa de la temporada 1979 (la 30a temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el 21 de gener del 1979 el G.P. de l'Argentina al circuit d'Oscar Alfredo Galvez.
Va participar en un total de quaranta-una curses puntuables pel campionat de la F1, disputades en cinc temporades no consecutives (1979 - 1982 i 1992), aconseguint una novena posició com millor classificació en una cursa, no assolí cap punt pel campionat del món de pilots.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Posició | Punts |
| 1979 | Shadow Racing Team | Shadow | Ford | ARG Ret | BRA 14 | SUD Ret | O.USA Ret | ESP 12 | BEL 10 | MON NVQ | FRA 18 | GBR 11 | ALE 10 | AUT Ret | HOL Ret | ITA NVQ | CAN 9 | USA NVQ | | - | 0 |
| 1980 | ATS | ATS | Ford | ARG NVQ | BRA NVQ | SUD NVQ | O.USA Ret | BEL 12 | MON NC | FRA NVQ | GBR NVQ | ALE 14 | AUT NVQ | HOL NVQ | ITA NVQ | CAN 12 | USA Ret | | | - | 0 |
| 1981 | ATS | ATS | Ford | O.USA Ret | BRA NVQ | ARG 12 | SMR NVQ | BEL | MON | ESP | FRA | GBR | ALE | AUT | HOL | ITA | CAN | LVG | | - | 0 |
| 1982 | Theodore Racing Team | Theodore | Ford | SUD | BRA | O.USA | SMR | BEL NVQ | MON NVQ | E.USA NVQ | CAN | HOL Ret | GBR NVQ | FRA NVQ | ALE | AUT | SUI | ITA | LVG | - | 0 |
| 1992 | March | March | Ilmor | SUD | MEX | BRA | ESP | SMR | MON | CAN | FRA | GBR | ALE | HUN | BEL | ITA | POR | JAP Ret | AUS 12 | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 41 (23) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
# Palau dels Marquesos de Penalva

El Palau dels Marquesos de Penalva també anomenat de Huarte, situat al carrer Pintor Sorolla de la ciutat de València (País Valencià) va ser construït entre 1750 i 1760 en estils barroc i rococó per a Vicente Fernández de Córdoba i Valderrama, comte de Penalva, i María Teresa Ferrer de Próxita i Pinós. Més tard passaria als marquesos de Huarte. El possibles autors serien Felip Rubio o Josep Herrero.
La seua façana està dividida en semisoterrani, planta baixa, planta noble i pis alt sobre el qual hi ha una cornisa que dona pas a la rematada de l'edifici amb una balustrada central amb gerros i dues torrasses de perfil mixtilini en els laterals i rematades de boles, recorda la d'altres palaus setcentistes de la ciutat. Sobre un sòcol de pedra s'obren les obertures ovals mixtilínies de l'entresòl. A la planta baixa s'obren buits rectangulars atrompetats, igual que a la resta de les plantes superiors, amb balcó de ferro forjat. A la planta noble les obertures segueixen el mateix esquema però els balcons presenten un major desenvolupament, ja que són corbs i amb més projecció de la línia de façana. Aquests balcons són també de ferro forjat i en la seua part inferior presenten tornapuntes decorats amb motius vegetals que es recolzen a la planta baixa.
Destaca a més la seua imponent portada rococó amb pilastres situades en posició obliqua coronades per sirenes alades que sostenen l'entaulament, a més del gran escut que se situa en el centre de la llinda amb les armes dels Fernández de Còrdova, Ferrer de Próxita, Valderrama i Pinós, amb la divisa dels Ferrer «Més que'l que més», entre lleons tinents i rematat per la corona del marquesat. Les formes ondulades dels balcons i les línies que els emmarquen són també d'estètica francesa.
Després de la porta s'obre un espaiós vestíbul amb un gran arc rebaixat al centre i dos de mig punt amb balconets als costats, presidit tot amb un fresc de la Mare de Déu en la part superior. Passat aquest espai, s'obre a una elegant escala imperial de diversos trams amb replans, passamans de fusta de caoba sobre balustrada de ferro forjat i rajoles valencianes en les contrapetges, està coberta per una volta de canó amb llunetes on s'obren finestres. Les sales representatives es troben a la planta noble i estan comunicades entre si a través d'altes portes de fusta tallada, amb uns marcs en els murs amb decoració en rocalla.
Des de 1971 és seu del Banco Urquijo, entitat que després d'adquirir-lo va dur a terme una restauració i adaptació per al seu nou ús. Aquesta restauració va suprimir tots els afegits posteriors, i aparegueren decoracions amb esgrafiats i ceràmica.

## Referències

Aquest article incorpora material procedent de la pàgina web de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, que mitjançant una autorització va permetre agregar contingut i imatges i publicar-los sota llicència GFDL.

## Enllaços externs

* Fitxa a la Biblioteca de Patrimoni
* Fitxa del palau a la pàgina del CTAV Arxivat 2012-06-26 a Wayback Machine.
* Informació sobre el palau al web de l'ajuntament de València