OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Conrad I de Masòvia

Conrad I de Masòvia (en polonès Konrad I Mazowiecki; 1187/1188 - 31 d'agost de 1247), de la dinastia Piast. Germà segon de Leszek I el Blanc, és fill de Casimir II el Just i d'Elena de Kíev.
Fet duc de Masòvia i de Cuiàvia el 1202, també va ser duc de Cracòvia (1229-1232, 1241-1243).
Conrad I de Masòvia ha passat a la història com la persona responsable de la creació d'un verdader Estat teutònic (futura Prússia), que serà una amenaça permanent per a Polònia i la causa de nombroses guerres amb Alemanya.
El 1202, a la mort de Miecislau III el Vell, Leszek el Blanc el succeeix al tron de Cracòvia en el moment que Conrad, que serà el seu millor aliat, aconsegueix el ducat de Masòvia (fins a 1247) i el de Cuiàvia (fins a 1231). Quan Romà el Gran, el príncep de la Rus' d'Halych-Volodymyr, llança una ofensiva contra Polònia el 1205, és aturat pels exèrcits dels seus dos germans.
El 9 de juny de 1210, en ocasió d'un sínode obligat a Borzykowa, l'arquebisbe de Gniezno Henri Kietlicz aconsegueix fer confirmar per Conrad I els altres ducs polonesos els nombrosos privilegis obtinguts per l'Església a Łęczyca el 1180. Obté el privilegi d'immunitat per a l'Església (podrà tenir els seus propis tribunals).
El 1216, funda l'Orde de Dobrin, que serà reconeguda pel papa Gregori IX el 1228, amb la missió de protegir Masòvia de les incursions de les tribus prussianes. Conrad els cedeix una part de la regió de Dobrzyń. El 1222, oferirà propietats al bisbe missionari Christian que organitza les croades bàltiques contra els prussians.
El 1226, amb l'objectiu de preservar les seves terres d'una invasió prussiana, el duc Conrad I convida l'Orde dels Cavallers Teutònics a venir instal·lar-se sobre la frontera de Polònia. Aquests s'instal·len al voltant de Chełmno, sobre el baix Vístula. El mateix any, l'emperador atorga als Teutònics drets sobirans i senyorials sobre les seves futures conquestes.
Des de 1231, Conrad fomenta que els Cavallers Teutònics penetrin sobre els territoris prussians. És el començament de l'exterminació dels prussians i de la creació d'un Estat teutònic. El 1234, el Gran Mestre dels Cavallers Teutònics presenta un document falsificat al papa Gregori IX que fa constar la donació d'un territori per part de Conrad I. Aquest s'adona molt de pressa que després d'haver convidat els Teutònics sobre el seu territori, n'ha perdut el control.
A partir de 1227, en resposta a l'assassinat del seu germà, es comença a barallar per pujar sobre el tron de Cracòvia. El 1229, després d'haver fet el setge de Kalisz sense èxit, envaeix les regions de Sieradz, Łęczyca i Sandomierz, abans d'apoderar-se de Cracòvia la qual hagué d'abandonar el 1232.
S'apodera de nou del tron el 1241, després de la mort d'Enric II el Pietós a Legnica. Serà caçat definitivament dos anys més tard pel seu nebot Boleslau V el Cast, ajudat per la noblesa de Petita Polònia.
# Anselmo da Campione

Anselmo da Campione (Campione d'Itàlia, prop de 1130 - al voltant de 1185) va ser un escultor italià.

## Biografia

Els seus pares eren de Campione d'Itàlia. Va ser cap de treballadors pertanyents a l'escola Magistri Comacini, que va treballar en la catedral de Mòdena des de 1160 fins a 1175.
Es va formar probablement a Arles i després va treballar en la fàbrica de la catedral de Mòdena, el primer centre important de l'activitat dels mestres de Campione. Se li atribueix el creuer de 1160 i els relleus que adornen l'arc d'ingrés a la cripta.
A més a més de la rosassa, també se li atribueix altre treball al presbiteri elevat amb la construcció del pont - galeria el 1170 i sostingut per columnes representant atlants asseguts i encorbats sota el pes i lleons grunyint i acotxats amb la seva presa. Els capitells de les columnes i les mènsules en les quals es recolza el pont tenen la simbologia de la salvació amb la història de Daniel i Habacuc, la història de sant Llorenç, Samsó el Lleó i un Acròbata.

## Bibliografia

* Ugo Donati, Breve storia di artisti ticinesi, Arturo Salvioni & Co. Editori, Bellinzona 1936, pp. 16, 19-22.
* Licia Bertolini, Aspetti dell'attività di maestri comacini nelle zone di Pisa e di Massa, in Arte e artisti del laghi lombardi, a cura di Edoardo Arslan, I, Como 1959, pp. 63-64.
* Renzo Grandi, I campionesi a Modena, in Lanfranco e Wiligelmo. Il Duomo di Modena, catalogo della mostra (Modena 1984), pp. 545-570, in part. 556-557.
* Saverio Lomartire, voce Anselmo da Campione, in Enciclopedia dell' Arte Medievale, Roma 1991.

## Enllaços externs

* http://www.duomodimodena.it/duomo/storia_storia.html Arxivat 2010-06-12 a Wayback Machine.
# Anselmo de Reulx

Anselmo de Reulx (nascut probablement en la petita població de Raeulx, (ubicada en l'Hainaut), vers 1495 – 1560), fou compositor holandès del sud, actiu a Itàlia.
Va servir al voltant de 1524 a la capella de la cort espanyola de Carles V. La seva producció consisteix exclusivament en madrigals, gènere de música que llavors es cultivava solament en aquella península.
L'obra que li dona anomenada fou Madrigals amb 4 veus de nou del seu propi compositor i enviats a editar. Llibre "Ipub Scotus" (Venècia, 1543), reimpressió Antonio Gardane, (Bolonya, 1543). En aquesta col·lecció s'inclouen 29 madrigals.
El seu segon llibre a quatre veus conclou amb una batalla moresca constituïda de nou per ell, i publicada per Antonio Gardane (Venècia, 1546).

## D'altres obres

* S'io credessi per morte essere scarco, per a 4 veus (1548)
* Quanto era l'meglio, Madrigal a 4 veus de Jacques Arcadelt, a 4 veus. Llibre III. 1556
* Languidetta giacendo, Madrigal a 4 veus;
* Quand'io mi volgo, Madrigal a 4 veus. El veritable tercer llibre de madrigals per a 4 veus. Publicat per Antonio Gardani. 1549. (27 Madrigals).

## Referències

* ↑ https://www.cpdl.org/wiki/index.php/Anselmo_de_Reulx
* ↑ https://imslp.org/wiki/Category:Reulx,_Anselmo_de

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa, vol. 50, pàg. 1464. (ISBN-84-239-4550-2)

## Enllaços externs

* Treballs per o sobre Anselmo de Reulx en biblioteques (catàleg WorldCat) (anglès)
# Ansemburg

Ansemburg (en luxemburguès: Aansebuerg; en francès: Ansembourg; en alemany, Ansemburg) és un poble de la comuna de Tuntange, a l'oest de Luxemburg. Està a uns 11,9 km de distància de la ciutat de Luxemburg.
Ansemburg és part de la vall d'Eisch, coneguda com la Vall dels Set Castells. El poble té de dos dels set castells. El Castell Nou, situat aproximadament a un quilòmetre del Castell Vell, va ser construït per l'industrial Thomas Bidart el 1639 i és conegut pels seus acabats moderns i voltants enjardinats.

## Referències

* ↑ «Ansembourg». [Consulta: 13 octubre 2015].
* ↑ «Jardin du Magnífic château d'Ansembourg». Arxivat de l'original el 2016-09-10. [Consulta: 20 setembre 2015].
# Conselleria de la Presidència de la Junta d'Andalusia

La Conselleria de la Presidència i Administració Local de la Junta d'Andalusia és l'actual conselleria de la Junta d'Andalusia amb les competències autonòmiques referides a relacions amb el Parlament, l'acció exterior i la coordinació dels serveis de comunicació de les diferents Conselleries a través de l'Oficina del Portaveu del Govern.
El seu actual conseller i màxim responsable és Manuel Jiménez Barrios.
Té la seu en la Villa Eugenia (Casa Rosa) de Sevilla.

## Ens adscrits a la conselleria

* Agència Andalusa de Cooperació Internacional per al Desenvolupament (AACID)
* Delegació de la Junta d'Andalusia a Brussel·les
* Delegació de la Junta d'Andalusia a Madrid
* Radio y Televisión de Andalucía (RTVA)
* Fundació Tres Cultures
* Centre d'Estudis Andalusos
* Fundació Audiovisual d'Andalusia
* Fundació Barenboim-Said

## Enllaços externs

* Consejería de la Presidencia de la Junta de Andalucía
# Conselleria de Transports i Benestar Social de la Generalitat Valenciana

La Conselleria de Transports i Benestar Social de la Generalitat Valenciana fou un departament del govern preautonòmic del Consell del País Valencià que estigué en funcionament des del 1978 fins al 1981.

## Llista de Consellers de Transports i Benestar Social

| Legislatura | Nom | Inici | Fi | Partit |
| preautonòmic | Emèrit Bono i Martínez | 10 d'abril de 1978 | 1 de novembre de 1978 | PCPV |
| preautonòmic | José Galán Peláez | 1 de novembre de 1978 | 30 de juny de 1979 | PCPV |
| preautonòmic | Antonio Espinosa Chapinal | 30 de juny de 1979 | 15 de juliol de 1980 | UCD |
| preautonòmic | José Luis Sorribes Mur | 1 d'octubre de 1980 | 15 de setembre de 1981 | UCD |

## Referències

* ↑ «Govern Preautonòmic-ARGOS». Arxivat de l'original el 2020-10-27. [Consulta: 22 octubre 2020].

## Vegeu també

* Conselleria d'Infraestructures i Transports de la Generalitat Valenciana
* Conselleria de Benestar Social de la Generalitat Valenciana
# Conselleria de Treball i Benestar de la Xunta de Galícia

La Conselleria de Treball i Benestar de la Xunta de Galícia (en gallec Consellaría de Traballo e Benestar) és una conselleria de la Xunta de Galícia que s'ocupa del foment de l'ocupació, la formació professional i els serveis socials, incloses les llars d'infants i l'assistència a persones dependents o immigració.

## Història

El Departament de Treball va néixer en 1982, en el primer govern autònom de Xerardo Fernández Albor. Durant aquests anys sovint canviat de nom i desaparegué sumant-se a altres àrees. Així, en 1986 i 1987 fou incorporada a Indústria, de 1993 i 1997 a la Conselleria de Justícia, de 1997 a 2003 a la de Família i en 2003 i 2005 a la d'Afers Socials.

## Estructura interna
### Secretaries i direccions generals

Endemés de la necessària Secretaria General de la conselleria, la conselleria de Treball compta amb les següents direccions generals:
* Secretaria general de Política social: Coro Piñeiro
* Direcció general de Relacions laborals: Odilo Martiñá
* Direcció general de Formació i col·locació: Ana María Díaz López
* Direcció general de Promoció de Feina: Andrés Hermida Trastoy
* Direcció general de la Joventut i el voluntariat: Ovidio Rodeiro

### Ens adscrits

* Instituto Galego de Seguridade e Saúde Laboral
* Consello Galego de Relacións Laborais

## Consellers

* Juan Corral (1982-1986). Com a conseller de Treball, Seguretat Social i Emigració.
* Luciano Asorey (1986-1987). Com a conseller de Treball, Indústria e Turisme
* Miguel Martínez Losada (1987-1990). Com a conseller de Treball i Benestar Social.
* Manuel Pérez Álvarez (1990-1991). Com a conseller de Treball i Serveis Socials
* Xosé Antonio Gil Sotres (1991-1993).
* Xoán Manuel Diz Guedes (1993-1996). Com a conseller de Justícia, Interior i Relacions Laborals.
* Xesús Palmou (1996-1997).
* Manuela López Besteiro (1997-2001). Com a consellera de Familia, Promoció de Feina, Dona i Joventut.
* María Xosé Cimadevila (2001-2004). Com a consellera de Conselleria d'Afers Socials, Feina i Relacions Laborals.
* Belén Prado (2004-2005).
* Ricardo Varela (2005-2009). Com a conseller de Treball.
* Beatriz Mato (2009-). Com a consellera de Treball i Benestar.

## Enllaços externs

* Web de la conselleria Arxivat 2011-06-06 a Wayback Machine.
# Consolida flava

Consolida flava és una espècie de plantes amb flors del gènere dels esperons de la família de les ranunculàcies.

## Descripció

Consolida flava és una planta de 30-60 cm d'alçada, ramificada de forma dividida, retrorsa estrigulosa per sota, de color groc i pubescent, sovint amb pèls a la punta de les glàndules o pèls inflats a la base. Les fulles inferiors són evanescents, multifides. Les fulles són caulinars sèssils o subsessils, multifides amb lòbuls lineals d'uns 1,5 a 2 mm d'amplada, més o menys pelut i cruixent. Les flors són grogues, en nombrosos raïms laxos de poques flors. Les bràctees generalment són simples, fins a 5 mm. Els pedicels són prims, d'1,4 cm de llarg, amb petites bractèoles (2-3 mm) prop del centre. Els sèpals fan entre 9 a 10 mm, oblongo-espatulats a obovats, nítids i pubescents, sobretot prop del centre, el parell lateral més ample, arrodonit, els altres més o menys punxeguts. Els esperons fan uns 20 mm de llarg, 3 mm d'ample a la base, horitzontals i flexibles. Els pètals són blanquinosos, groc clar i violeta prop de l'àpex, que fan 1718 mm d'ample, amb lòbuls laterals de 5 mm, lleugerament corbats cap amunt i lòbul central de 3 mm, units a la punta. Els filaments són blanquinosos, eixamplats bruscament per sota de la meitat i subglabres. Els fol·licles de 9-11 x 3,5-4 mm, són oblongs, amb arestes transversals, pubescents adpresos. Els seus estils fan 4 mm de llarg.

## Distribució i hàbitat

Consolida flava creix a Síria i Iraq.

## Taxonomia

Consolida flava va ser descrita per (DC.) Schroed. ex-Hand.-Mazz i publicat a Annalen des Naturhistorischen Museums in Wien 27: 43, a l'any 1913.

### Etimologia

Vegeu:Consolida
flava: epítet llatí que significa "rossa".

### Sinonímia

* Delphinium flavum DC.

## Referències

* 1 2 Riedl, Harald; Nasir, Yasin J. «Consolida flava» (en anglès). wwww.eFloras.org Flora pf Pakistan p. 68. Viena/Islamabad: Naturhistorisches Museum, Botanische Abteilung i National Herbarium, Pakistan Agricultural Research Council. [Consulta: 4 novembre 2020].
* ↑ Consolida flava a Tropicos
# Constant de Cahen

En matemàtiques, la constant de Cahen es defineix com una sèrie infinita de fraccions unitàries, amb signes alterns, derivades de la successió de Sylvester:
    $C=\sum {\frac {(-1)^{i}}{s_{i}-1}}={\frac {1}{1}}-{\frac {1}{2}}+{\frac {1}{6}}-{\frac {1}{42}}+{\frac {1}{1806}}-\cdots \approx 0.64341054629.$
Si s'agrupen aquestes fraccions en parelles, es pot considerar la constant de Cahen com una sèrie de fraccions unitàries positives formades a partir dels termes en els llocs parells de la successió de Sylvester. Aquesta sèrie és un exemple d'algorisme voraç per a fraccions egípcies:
    $C=\sum {\frac {1}{s_{2i}}}={\frac {1}{2}}+{\frac {1}{7}}+{\frac {1}{1807}}+{\frac {1}{10650056950807}}+\cdots$
Aquesta constant rep el seu nom per Eugène Cahen (també conegut per la integral de Cahen-Mellin), que va ser el primer a formular i investigar la sèrie (Cahen 1891).
Se sap que la constant de Cahen és transcendent (Davison and Shallit 1991), i és un dels pocs nombres transcendents construïts de manera natural l'expansió en forma de fracció contínua de la qual es coneix íntegrament: si es forma la successió
    1, 1, 2, 3, 14, 129, 25298, 420984147, ...
definida per la recurrència
    $q_{n+2}=q_{n}^{2}q_{n+1}+q_{n}$
llavors l'expansió en forma de fracció contínua de la constant de Cahen és
    $[0,1,q_{0}^{2},q_{1}^{2},q_{2}^{2},\ldots ]$
(Davison i Shallit 1991).

## Referències

* Cahen, Eugène «Note sur un développement des quantités numériques, qui présente quelque analogie avec celui en fractions continues». Nouvelles Annales de Mathématiques, 10, 1891, p. 508–514.
* Davison, J. Les; Shallit, Jeffrey O. «Continued fractions for some alternating series». Monatshefte für Mathematik, 111, 2, 1991, p. 119–126. DOI: 10.1007/BF01332350.

## Notes

* ↑ (successió A006279 a l'OEIS)

## Enllaços externs

* Weisstein, Eric W., «Cahen's Constant» a MathWorld (en anglès).
* «The Cahen constant to 4000 digits». Plouffe's Inverter. Arxivat de l'original el 17 març 2011. [Consulta: 19 març 2011].
* «Cahen's constant (1,000,000 digits)». Darkside communication group (in Japan). [Consulta: 25 desembre 2017].
# Constant de Feller-Tornier

En matemàtiques, la constant de Feller-Tornier C$_{FT}$ és la densitat del conjunt de tots els nombres enters que tenen un nombre parell de factors primers (comptats per multiplicitats). Porta el nom de William Feller (1906–1970) i Erhard Tornier (1894–1982).
    ${\begin{aligned}C_{\text{FT}}&={1 \over 2}+\left({1 \over 2}\prod _{n=1}^{\infty }\left(1-{2 \over p_{n}^{2}}\right)\right)\\[4pt]&={{1} \over {2}}\left(1+\prod _{n=1}^{\infty }\left(1-{{2} \over {p_{n}^{2}}}\right)\right)\\[4pt]&={1 \over 2}\left(1+{{1} \over {\zeta (2)}}\prod _{n=1}^{\infty }\left(1-{{1} \over {p_{n}^{2}-1}}\right)\right)\\[4pt]&={1 \over 2}+{{3} \over {\pi ^{2}}}\prod _{n=1}^{\infty }\left(1-{{1} \over {p_{n}^{2}-1}}\right)=0.661317\ldots \end{aligned}}$
(successió A065493 a l'OEIS)

## La funció omega

La funció omega ve donada per
    $\Omega (x)={\text{el nombre de factors primers de }}x{\text{ comptat per multiplicitats}}$
El claudàtor d'Iverson és
    $[P]={\begin{cases}1&{\text{si }}P{\text{ és cert,}}\\0&{\text{si }}P{\text{ és fals.}}\end{cases}}$
Amb aquestes notacions, ens queda
    $C_{\text{FT}}=\lim _{n\to \infty }{\frac {\sum _{k=1}^{n}[\Omega (k){\bmod {2}}=0]}{n}}={1 \over 2}$

## La funció zeta prima

La funció zeta prima P és donada per
    $P(s)=\sum _{p{\text{ is prime}}}{\frac {1}{p^{s}}}.$
La constant de Feller-Tornier satisfà
    $C_{\text{FT}}={1 \over 2}\left(1+\exp \left(-\sum _{n=1}^{\infty }{2^{n}P(2n) \over n}\right)\right).$

## Referències

* ↑ «Feller–Tornier Constant – from Wolfram MathWorld» (en anglès). Mathworld.wolfram.com, 23-03-2017.
* ↑ Finch, Steven R. «Mathematical Constants. (Cf. Feller–Tornier constant.)» (en anglès). Oeis.org.

## Vegeu també

* Funció L
* Funció zeta de Riemann
* Nombres primers bessons
* Producte d'Euler
# Neesiochloa

Neesiochloa és un gènere monotípic de plantes de la subfamília de les cloridòidies, família de les poàcies. La seva única espècie: Neesiochloa barbata, és originària del Brasil.
És una planta de tipus anual. Té uns culms de 15-30 cm de llarg. Marges cartilaginoses de la làmina foliar. Espiguetes solitàries. Espiguetes fèrtils pedicel·lades. Peduncles filiformes. Cariopsis amb pericarpi adherent; ovoide.

## Sinonímia

* Briza barbata (Nees) Trin.
* Calotheca barbata Nees
* Chascolytrum barbatum (Nees) Kunth

## Referències

* ↑ Watson L, Dallwitz MJ. «The grass genera of the world: descriptions, illustrations, identification, and information retrieval; including synonyms, morphology, anatomy, physiology, phytochemistry, cytology, classification, pathogens, world and local distribution, and references». The Grass Genera of the World, 2008. [Consulta: 4 març 2010].
* ↑ The Online World Grass Flora
* ↑ «Neesiochloa». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 4 març 2010].

## Enllaços externs

* Clayton, W.D., Harman, K.T. and Williamson, H. (2006 d'ara endavant). Neesiochloa.A: GrassBase - The Online World Grass Flora. (consultat el 4 de març del 2010)
# Máximo Mosquera

Máximo Mosquera (Chincha Alta, 8 de gener de 1928 - Lima, 27 de juliol de 2016) fou un futbolista peruà de la dècada de 1950.
Fou 31 cops internacional amb la selecció del Perú.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de Deportivo Municipal, Deportivo Cali, Alianza Lima, Sporting Cristal, CE Atlètic Balears i Cadis CF. Guanyà la lliga peruana amb Deportivo Municipal (1943), Alianza Lima (1952, 1954, 1955), i Sporting Cristal (1956). In the 1955 season he was the top scorer in the league, with 11 goals.

## Referències

* 1 2 3 «Máximo 'Vides' Mosquera falleció: ídolo de Municipal dejó de existir» (en castellà). Trome, 27-07-2016. Arxivat de l'original el 28 juliol 2016. [Consulta: 30 juliol 2016].
* 1 2 «Player profile». [Consulta: 30 juliol 2016].
# Nació Pomo Pinoleville

La Nació Pomo Pinoleville és una tribu reconeguda federalment d'amerindis pomo al comtat de Mendocino (Califòrnia). Leona Williams és l'actual cap tribal.

## Reserva

La reserva de la Nació Pomo Pinoleville és la ranxeria Pinoleville. La parcel·la principal de terra ocupa 99 acres (400.000 metres quadrats) al comtat de Mendocino, on hi viuen aproximadament 70 membres tribals. Una segona parcel·la, situada al comtat de Lake (Califòrnia), té 6,7 acres (27.000 metres quadrats). La tribu està tractant d'ubicar la segona parcel·la en fideïcomís i desenvolupar-la amb habitatge. La Ranxeria fou terminada pel govern federal dels Estats Units però fou restaurada en la dècada de 1980.

## Història

Els pomo que esdevingueren banda Pinoleville vivien al nord de la vall d'Ukiah, però les seves terres ancestrals van ser envaïdes per colons estrangers a mitjans del segle xix. La seva reserva va ser establerta el 1911 pel govern federal dels Estats Units, però es va acabar en 1966 sota la Llei de Ranxeries de Califòrnia. Van perdre ràpidament el 50% de la terra de la reserva. El 1979 la banda Pinoleville es va unir a la demanda col·lectiva Tillie Hardwick v. the United States, que finalment es va resoldre a favor de les tribus. Els pomo Pinoleville van recuperar el reconeixement federal i restauraren llur reserva original amb estatut federal.
La tribu dirigeix llurs negocis des d'Ukiah (Califòrnia).

## Serveis tribals i projectes

La Nació Pomo Pinoleville gestiona un programa d'habitatge, un departament de medi ambient, Programa Head Start, formació professional i una oficina de preservació històrica.
Per tal de millorar l'alimentació i el medi ambient local, la Nació Pomo Pinoleville va crear un programa d'horticultura, que se centra a educar la joventut tribal sobre les plantes, millorar l'autoestima i proporcionar habilitats. Els Pinole Nation Gardens inclouen un hivernacle, horts, dos jardins i zones de restauració de plantes natives a Ukiah.

## Notes

* 1 2 History of the Pinoleville Band. Pinoleville.org. (retrieved 2 August 2009)
* 1 2 California Indians and Their Reservations. Arxivat 2010-07-26 a Wayback Machine. San Diego State University Library and Information Access. 2009 (retrieved 2 August 2009)
* 1 2 Pinoleville Pomo Nation Contact Page. Arxivat 2011-07-05 a Wayback Machine. Pinoleville Tribal Government. (retrieved 2 August 2009)
* ↑ Pinoleville: A Geographical Orientation. Arxivat 2011-08-10 a Wayback Machine. Pinoleville Tribal Government. (retrieved 2 August 2009)
* ↑ Pritzker, 140
* ↑ California Tribes and Organizations. 500 Nations. (retrieved 2 August 2009)
* ↑ Pinoleville Pomo Nation: Horticultural Initiative. Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. Gardens Project: The Real Dirt. (retrieved 2 Aug 2009)

## Referències

* Pritzker, Barry M. A Native American Encyclopedia: History, Culture, and Peoples. Oxford: Oxford University Press, 2000. ISBN 978-0-19-513877-1

## Enllaços externs

* Pinoleville Tribal Government Arxivat 2011-08-10 a Wayback Machine.,
* Historical and Cultural Information of the Pinoleville People Arxivat 2011-07-05 a Wayback Machine.