# La Llosa de Ranes

* No s'ha de confondre amb altres municipis com la Llosa i la Llosa del Bisbe.
* Per a altres significats, vegeu «Llosa».
La Llosa de Ranes és una població del País Valencià a la comarca de la Costera.
Limita amb Xàtiva i Rotglà i Corberà (a la mateixa comarca), i amb Alcàntera de Xúquer, Beneixida i Castelló (a la comarca de la Ribera Alta).

## Geografia

El relleu del municipi presenta dues parts ben diferenciades. La meitat septentrional està ocupada per una sèrie de tossals triàsics. La màxima elevació la constituïx la Creu de la Saliva (344 msnm), sobre el qual s'alça l'ermita de Santa Anna. La meitat meridional forma un pla sedimentari, amb materials del Quaternari en altures inferiors als cent metres, i ocupat pels cultius de regadiu. Cap al sud corren els barrancs d'aigües temporals de la Foia i del Salt.
La població està edificada en la vessant d'un tossal en el cim del qual està edificada l'ermita del poble. És per això que alguns carrers presenten un pendent molt acusat.

## Història

Antiga alqueria musulmana. Jaume I, després de la conquesta de Xàtiva, el 1248, repartí terres donant origen a l'actual població. El lloc, poblat per adalits (guies de camins) i camperols pobres, estava rodejat per diferents llogarets o alqueries de moriscos (desapareguts molts ja al segle xvi) com ara Surrac, Betrillent, Ricarts, n'Arencs i altres. Sembla que a finals del segle xiv la família Sanç de Xàtiva (el fundador de la nissaga fou el primer batle de Xàtiva i un dels tres "repartidors" de les terres de Xàtiva el 1270, nomenats per Jaume I) aconseguí comprar el dret de senyoriu sobre el lloc. El 1520 el cavaller Joan Sanç, propietari del lloc, va vendre-la a cinc veïns de Xàtiva i cinc més que ja vivien en La Llosa. Lloc de cristians vells i carrer dependent de Xàtiva, el 1535 fou erigida en rectoria pròpia amb l'annex de Sorió, i més tard passà a ser parròquia. Després de l'expulsió Sorió restà despoblada i de La Llosa només marxà una família de les vint-i-cinc que l'habitaven.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1990 | 1992 | 1994 | 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2005 | 2007 | 2021 |
| 3.607 | 3.589 | 3.644 | 3.640 | 3.686 | 3.622 | 3.694 | 3.725 | 3.712 | 3.748 | 3.687 |

## Economia

Fins al final del segle xx, els principals cultius eren el raïm de taula i el tabac, però el profit econòmic a través de la Cooperativa del camp va portar la producció agrícola cap a l'actual conreu dels cítrics, prunes i caquis. Els terrenys no conreats estan ocupats per forest consistent en pinedes jóvens en les ombries que miren cap a la Ribera del Xúquer. Quant a la ramaderia, existix bestiar boví, porcí, caprí i avícola, però en petites proporcions.
És molt popular el blanquet, un formatge fresc i consistent, fet en tovallons. La seua producció i els diversos guardons que ha guanyat han suposat una aportació econòmica a la localitat.

## Política i govern
### Composició de la Corporació Municipal

El Ple de l'Ajuntament està format per 11 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 6 regidors del Partit Popular (PP), 3 del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE) i 2 de Compromís per la Llosa de Ranes (Compromís).
Eleccions municipals de 26 de maig de 2019 - la Llosa de Ranes :
| Candidatura | Candidatura | Candidatura | Cap de llista | Vots | Vots | Regidors |
| | Partit Popular | | Evarist Aznar Teruel | 1.166 | 48,95% | 6 |
| | Partit Socialista del País Valencià-PSOE | | Rosa Ana Guitart Estornell | 751 | 31,53% | 3 (-2) |
| | Compromís per la Llosa de Ranes | | Fernando López Olivares | 382 | 16,04% | 2 (+2) |
| | Altres candidatures | | | 72 | 3,02% | 0 |
| | Vots en blanc | | | 11 | 0,46% | |
| Total vots vàlids i regidors | Total vots vàlids i regidors | Total vots vàlids i regidors | Total vots vàlids i regidors | 2.382 | 100 % | 11 |
| | Vots nuls | Vots nuls | Vots nuls | 26 | 1,08% | |
| Participació (vots vàlids més nuls) | Participació (vots vàlids més nuls) | Participació (vots vàlids més nuls) | Participació (vots vàlids més nuls) | 2.408 | 80,70%** | |
| Abstenció | Abstenció | Abstenció | Abstenció | 576* | 19,30%** | |
| Total cens electoral | Total cens electoral | Total cens electoral | Total cens electoral | 2.984* | 100 %** | |
| Alcalde: Evarist Aznar Teruel (PP) (15/06/2019) Per majoria absoluta dels vots dels regidors (6 vots de PP) |||||||
| Fonts: JEC, JEZ Xàtiva, M. Interior, Periòdic Ara. (* No són vots sinó electors. ** Percentatge respecte del cens electoral.) |||||||

### Alcaldes

Des de 2003 l'alcalde de la Llosa de Ranes és Evarist Aznar Teruel del Partit Popular (PP).
Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
| 1979–1983 | Salvador Delgado de Molina Casanova | AIV | 19/04/1979 | -- |
| 1983–1987 | Salvador Delgado de Molina Casanova | AP-PDP-UL-UV | 28/05/1983 | -- |
| 1987–1991 | Salvador Delgado de Molina Casanova | UV | 30/06/1987 | -- |
| 1991–1995 | Antonio Sanfélix Juan | PP | 15/06/1991 | -- |
| 1995–1999 | Antonio Sanfélix Juan | PP | 17/06/1995 | -- |
| 1999–2003 | Ramón Climent López | PSPV | 03/07/1999 | -- |
| 2003–2007 | Evarist Aznar Teruel | PP | 14/06/2003 | -- |
| 2007–2011 | Evarist Aznar Teruel | PP | 16/06/2007 | -- |
| 2011–2015 | Evarist Aznar Teruel | PP | 11/06/2011 | -- |
| 2015–2019 | Evarist Aznar Teruel | PP | 13/06/2015 | -- |
| 2019-2023 | Evarist Aznar Teruel | PP | 15/06/2019 | -- |
| Des de 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 | -- |
| Fonts: Generalitat Valenciana |||||

## Corrupció

Des del 2016 l'alcalde del poble, Evarist Aznar, es trobava investigat perquè presumptament va ser un "zombie" en l'empresa Ciegsa, en la qual cobrava sense treballar. Actualment la causa ha quedat arxivada pel Jutjat de Instrucció n.2 de Xàtiva des del passat Febrer del 2022 per falta de probes.

## Monuments

* Església de la Nativitat de nostra Senyora. Del segle xvi i reformada als segles xvii i xix.
* Ermita del Calvari. Del segle xviii, reformada el 1940.
* Ermita de Santa Anna: Construïda a mitjans del segle xv en estil gòtic flamíger, amb el suport de la família dels Borja, i restaurada a finals dels anys 80. Se situa al cim del turó del mateix nom, i se'n destaquen les vistes, que arriben fins a la Plana de Castelló.
* Museu de la Casa del Pou: Museu històric i etnològic que divulga el patrimoni cultural del poble des de l'Edat de Bronze als nostres dies. Situat en una antiga casa burgesa que més tard fou seu de l'Ajuntament.

## Festes i celebracions

* Festes Patronals: Comencen el dijous anterior a l'últim dimarts d'agost des de fa uns pocs anys (abans eren el primer cap de setmana de setembre), encara que hi ha ofrenes i activitats durant alguns dies del mes d'agost. Són en honor del Sant Crist del Miracle (processó del dimarts) i a la Mare de Déu de la Nativitat (processó del dilluns).
* Romeria de Santa Anna': Se celebra el primer de maig. Els participants pugen, a peu o a cavall, a l'Ermita de Santa Anna.

## Persones il·lustres

* Josep Maria Esteve i Victòria, escriptor i polític.
* Emilio José Martí Gómez, futbolista i youtuber.

## Notes

* ↑ També participaren a les eleccions municipals de 2019: Ciutadans - Partit de la Ciutadania (Cs) (72 vots, 3,02%).
* ↑ AIV són les sigles de l'Agrupació Independent Valenciana.

## Referències

* ↑ «La Llosa de Ranes». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Ajuntament de la Llosa de Ranes. «Evarist Aznar és elegit de nou alcalde de la Llosa de Ranes», 18-06-2019.
* ↑ Junta Electoral Central «Resolución de 17 de septiembre de 2019, de la Presidencia de la Junta Electoral Central, por la que se procede a la publicación del resumen de los resultados de las elecciones locales convocadas por Real Decreto 209/2019, de 1 de abril, y celebradas el 26 de mayo de 2019, según los datos que figuran en las actas de proclamación remitidas por cada una de las Juntas Electorales de Zona. Provincias: Toledo, Valencia, Valladolid, Zamora, Zaragoza, Ceuta y Melilla». Butlletí Oficial de l'Estat, 235, 30-09-2019, pàg. 107.528 [Consulta: 29 abril 2020].
* ↑ Junta Electoral de Zona de Xàtiva «Edicto de la Junta Electoral de Zona de Xàtiva sobre proclamación de candidaturas a las elecciones Locales convocadas el 26 de mayo de 2019» (pdf) (en castellà). Butlletí Oficial de la Província de València. Diputació Provincial de València [València], 82, 30-04-2019, pàg. 149. Arxivat de l'original el 3 de juny 2020 [Consulta: 26 març 2020].
* ↑ Ministeri de l'Interior. Govern d'Espanya. «Resultats provisionals - Eleccions locals 2019». Arxivat de l'original el 25 de juny 2019. [Consulta: 25 juliol 2019].
* ↑ Ara. «Eleccions municipals 2019. Resultats a la Llosa de Ranes», 26-05-2019. [Consulta: 25 juliol 2019].
* ↑ Direcció d'Anàlisi i Polítiques Públiques de la Presidència. Generalitat Valenciana. «Banc de Dades Municipal. La Llosa de Ranes. Històric de Govern Local». Portal d'informació ARGOS. [Consulta: 10 juny 2017].
* ↑ Cuquerella, Toni. «El alcalde de la Llosa de Ranes y diputado provincial del PP declara ante el juez tras su imputación en 'Taula'» (en castellà), 29-12-2016. [Consulta: 8 gener 2023].
* ↑ Press, Europa. «Abren juicio oral contra Rubio, Rus y 24 acusados más por los 'zombies' en Imelsa y Ciegsa», 21-05-2021. [Consulta: 8 gener 2023].
* ↑ Ranes, R. T. La Llosa de. «Archivan la denuncia contra el alcalde de la Llosa por la explotación del trinquet» (en castellà), 25-02-2022. [Consulta: 17 agost 2024].
* ↑ La Llosa de Ranes, Turisme la Costera.

## Enllaços externs

* País Valencià, poble a poble, comarca a comarca, de Paco González Ramírez, d'on se n'ha tret informació amb el seu consentiment.
* Institut Valencià d'Estadística Arxivat 2010-06-18 a Wayback Machine..
* Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat Arxivat 2008-05-26 a Wayback Machine..