OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# 1769
## Esdeveniments
### Resta del món

* 2 d'abril - Madràs (Tamil Nadu, Índia): se signà el Tractat de Madràs que significà el final de la Primera guerra de Mysore que van guanyar els indis.
* 9 de maig - Castello-di-Rostino (Còrsega): l'exèrcit francès guanya la batalla de Ponte Novu contra els corsos.
* 24 d'octubre: a Espanya s'observa una aurora boreal.
* Richard Arkwright patenta la filadora water frame, clau en la revolució industrial.
* Còrsega s'annexiona a França.
* Roma: Clement XIV substitueix a Clement XIII com a papa.
* Comença la colonització espanyola de Califòrnia

## Naixements
### Països Catalans

* Tossa de Mar: Gerard Joana i Vidal, monjo de Montserrat i pioner de l'espeleologia català.

### Resta del Món

* 1 de gener,
** París: Marie-Louise Lachapelle, obstetra francesa.
** Londresː Jane Marcet, escriptora de llibres de divulgació científica, que tingueren una gran popularitat (m. 1858).
* 25 de març, Nàpols (Itàlia): Salvatore Viganò, compositor i coreògraf (m. 1821).
* 1 de maig, Dublin, Irlanda: Arthur Wellesley 1r Duc de Wellington, polític britànic, Primer Ministre del Regne Unit (m. 1852).
* 14 de juny, Rennes: Jean Elleviou, cantant francès de la corda de tenor.
* 15 d'agost, Regne de França: Napoleó Bonaparte, militar i emperador francès.
* 14 de setembre, Berlín: Alexander von Humboldt (m. 1859).
* Anna Maria Falconbridge
* París: Emmanuel Ducreux, flautista.

## Referències

* ↑ (anglès) Richard Leslie Hills, Arkwright and cotton spinning, p.9
* ↑ Fuster Ruíz, Francisco. El final del descubrimiento de América: California, Canadá y Alaska(1765-1822): Aportación documental del Archivo General de la Marina (en castellà). EDITUM, 1997, p.79. ISBN 8483710404.
* ↑ «Jane Marcet, divulgadora científica» (en castellà). Mujeres con ciencia, 01-01-2017. [Consulta: 25 abril 2021].
* ↑ «Viganò, Salvatore» (en italia). Treccani. [Consulta: març 2020].
* ↑ Diccionario Akal de historia del siglo XIX. Tres Cantos: Akal, 2007. ISBN 84-460-1848-9.
* ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Napoléon Ier» (en francès). [Consulta: 15 agost 2020].
* ↑ «Alexander von Humboldt | German explorer and naturalist» (en anglès). [Consulta: 14 setembre 2020].
# 445 aC

El 445 aC va ser un any del calendari romà prejulià.

## Esdeveniments

* Es representa per primera vegada l'Àiax de Sòfocles a Atenes (data probable).
* Es permet el matrimoni entre patricis i plebeus, per la Lex Canuleia, establerta l'any 309 de la fundació de Roma (445 aC) a proposta del tribú de la plebs Gai Canuleu. Atorgava a la plebs el dret de Connubium (casament) amb els patricis, contra el que fins llavors establien les Lleis de les dotze taules.
* Nehemies comença la reconstrucció de Jerusalem.
* A Roma van ser elegits cònsols Marc Genuci Augurí i Gai Curci Filó.

## Referències

* ↑ Easterling, P. E. (ed.). Historia de la literatura clásica I: literatura griega. Madrid: Gredos, 1990, p. 328. ISBN 842491421X.
* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 24 [Consulta: 28 desembre 2023].
* ↑ «Nehemies, 1, 1-7». Bíblia.net. [Consulta: 28 desembre 2023].
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, IV, 1
# Abaucourt

Abaucourt és un municipi francès, situat al departament de Meurthe i Mosel·la i a la regió del Gran Est.
# Abatis

Abatis , abattis o abbattis (paraula francesa que significa "un munt de material apilat ') és un terme usat en defenses terrestres per designar un obstacle format per branques d'arbres posades en fileres, amb les puntes en direcció a l'enemic. Els arbres s'entrellacen o lligen amb filferro. Els abatis són usats sols o en combinació amb altres obstacles amb filferro.
Si bé van ser usats des dels temps de l'Imperi Romà, els abatis són rarament emprats avui dia, ja que van ser reemplaçats per defenses de filferro. No obstant això, pot ser usat com a reemplaçament o suplement del filferro de pues quan aquest escasseja. Es poden fer abatis gegants, amb arbres sencers en comptes de branques, que poden ser emprats com una improvisada defensa anti tanc.

## Avantatges i desavantatges

Un dels avantatges és que els abatis pot ser improvisats ràpidament en àrees arbrades. Això es pot dur a terme tallant una línia d'arbres de manera que les branques caiguin destorbant el pas de l'enemic. Una alternativa més ràpida, seria emprar explosius a la base dels troncs per així «fer caure» els arbres sense haver-los de tallar. Un important desavantatge dels abatis, en contrast amb el filferro espinós, és que poden ser cremats pel foc. També, en el cas d'estar lligats amb una corda en comptes de filferro, la corda pot ser tallada fàcilment, i llavors els abatis poden ser arrossegats amb un ganxo fins a un lloc on no molestin.

## Vegeu també

* Obriülls (arma)
* Gabió

## Fonts

* Aquest article incorpora text d'una publicació que es troba en domini públic: Chisholm, Hugh. Encyclopædia Britannica (edició de 1911) (en anglès). 11a ed. Cambridge University Press, 1911.

## Enllaços externs

* Historical Park & The National Museum of the Civil War Soldier té reproduccions dels abatis usats en la guerra civil dels EUA
Viccionari
# Abd-al-Màlik (nom)

Abd-al-Màlik són dos noms masculins teòfors àrabs islàmics (àrab: عبد الملك, ʿAbd al-Malik i عبد المالك, ʿAbd al-Mālik). El primer, el més comú, literalment significa ‘Servidor del Rei’, essent «el Rei» un dels epítets de Déu; mentre que el segon, molt menys usat, literalment significa ‘Servidor del Senyor’, essent «el Senyor» part d'un dels epítets de Déu: Màlik al-Mulk, ‘Senyor del Regne’. Si bé Abd-al-Màlik és la transcripció normativa en català dels dos noms en àrab clàssic, també se'l pot trobar transcrit Abdul Malik, ‘Abdul Mlieek, Abdul Maalik, Abd al-Melek... normalment per influència de la pronunciació dialectal o seguint altres criteris de transliteració. Com a teòfor, també el duen molts musulmans no arabòfons que l'han adaptat a les característiques fòniques i gràfiques de la seva llengua.
Cal no confondre aquest nom amb Abd-al-Malik, un altre nom de pila àrab masculí, tanmateix molt poc usual.
Vegeu aquí personatges i llocs que duen aquest nom.

## Notes

* ↑ Corriente, Federico. Diccionario árabe-español. Madrid: Instituto Hispano-Árabe de Cultura, 1977, p. s.v. "ملك". ISBN 8460008428.
* ↑ Cortés, Julio. Diccionario de árabe culto moderno: Árabe-español. Madrid: Gredos, 1996, p. s.v. "ملك" (Biblioteca Románica Hispánica). ISBN 8424917944.
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs.
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.
# Abd-al-Mutakàbbir (nom)

Abd-al-Mutakàbbir és un nom masculí teòfor àrab islàmic (àrab: عبد المتكبر, ʿAbd al-Mutakabbir) que literalment significa «Servidor de l'Orgullós», essent «l'Orgullós» un dels epítets de Déu. Si bé Abd-al-Mutakàbbir és la transcripció normativa en català del nom en àrab clàssic, també se'l pot trobar transcrit Abdul Motakabbir... normalment per influència de la pronunciació dialectal o seguint altres criteris de transliteració. Com a teòfor, també el duen molts musulmans no arabòfons que l'han adaptat a les característiques fòniques i gràfiques de la seva llengua.

## Notes

* ↑ Castells Criballes, Margarida; Cinca Pinós, Dolors. Diccionari Àrab-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2007, p. s.v. «كبر». ISBN 978-84-412-1546-7.
* ↑ Corriente, Federico. Diccionario árabe-español. Madrid: Instituto Hispano-Árabe de Cultura, 1977, p. s.v. «كبر». ISBN 8460008428.
* ↑ Cortés, Julio. Diccionario de árabe culto moderno: Árabe-español. Madrid: Gredos, 1996, p. s.v. «كبر» (Biblioteca Románica Hispánica). ISBN 8424917944.
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs.
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.
# Abu Mutàhhar al-Azdí

Abu-l-Mutàhhar Muhàmmad ibn Àhmad al-Azdí o, més senzillament, Abu-l-Mutàhhar al-Azdí —en àrab ﻣﺤﻤﺪ ﺑﻦ ﺍﺣﻤﺪ ﺍﺑﻮ ﺍﻟﻤﻄﻬﺮ ﺍلاﺯﺩﻱ, Muḥammad ibn Aḥmad Abū l-Muṭahhar al-Azdī— (? - 1011) fou un escriptor iraquià en llengua àrab. En 1010 va escriure Ḥikāyat Abī l-Qāsim al-Baḡdādī (Història d'Abu-l-Qàssim al-Baghdadí), en què es descriu un dia en la vida d'un personatge de Bagdad, la rica i populosa capital dels abbàssides.
La narració (pertanyent al gènere dit d'adab (és a dir de "recreació", entesa no solament per divertir sinó també per advertir) se centra sobre la participació del protagonista a un banquet, en que -tot i la seva eloqüència- els efectes del vi el traeixen i converteixen les seves paraules en vulgars i pròpies d'una persona inculta, acabant que els seus companys el fan beure encara més i de manera exagerada arruïnant cada cop més la seva imatge. Quan acabarà el vi s'adormirà fins a la crida a l'oració de la matinada (salat al-fajr) llançada pel muetzí, permetent llavors al protagonista de penedir-se i maleir la seva impietat.
L'obra permet a l'autor fer un retrat de la societat de l'època, rica de contradiccions i d'hipocresia religiosa però també fer esment de les seves competències filològiques, comercials i de literatura eròtica camp en qui es destacara tres segle després el també persa Ubayd Zaqaní.
L'obra és particularment important en quant constitueix una peça essencial en l'elaboració del concepte de «conte» a la literatura àrab, després de la pionera (però prou diferent) experiència d'al-Jàhidh.

## Nota

* ↑ Giovanni Maria D'Erme, Dissertazione letifica - Racconti e satire della Shirâz del Trecento, Roma, Carocci, 2005.

## Bibliografia

* Abū l-Muṭahhar al-Azdī, Ḥikāyat Abī l-Qāsim, ed. A. Mez, Heidelberg, 1902
* Francesco Gabrieli, "Sulla Hikayat Abi l-Qasim di Abu l-Mutahhar al-Azdi", su Rivista degli Studi Orientali, XX (1942), pp. 33-45.

## Enllaços externs

* Abū l-Muṭā´hhar al-Azdī, Treccani.it – Enciclopèdies on-line, Institut de l'Enciclopèdia Italiana, 15 març 2011
# 2044

L'any 2044 (MMXLIV) serà un any comú que començarà en divendres segons el calendari gregorià, l'any 2044 de l'era comuna (CE) i Anno Domini (AD), el 44è any del tercer mil·lenni, el 44è any del segle xxi, i el cinquè any de la dècada del 2040.

## Esdeveniments previstos
### Resta del món

* Maig - Un missatge de METI Cosmic Call 2 enviat des del Radar planetari Evpatoria arriba a la seva destinació, l'estrella 55 Cancri.
* 18 de maig - Un objecte proper a la terra 2002 QF15 farà un apropament proper.
* 23 d'agost - Un eclipsi total de sol a Groenlàndia, també a Nunavut, Territoris del Nord-oest, Yukon, Colúmbia Britànica, Alberta, Saskatchewan i finalitzant al capvespre a Dakota del Nord.
* Setembre - Un missatge de METI Cosmic Call 2 enviat des del radiotelescopi Yevpatoria RT-70 arriba a la seva destinació, l'estrella 10307 HD.
* 1 d'octubre - Ocultació de Regulus per Venus. L'última va ser el 7 de juliol de 1959. La propera ocultació de Regulus per Venus es produirà el 21 d'octubre de 3187, encara que algunes fonts afirmen que es produirà el 6 d'octubre de 2271.

## Ficció

* L'any 2044 tots els habitants del món tindran accés gratuït a la xarxa, el que permetrà tenir accés continu a Internet i ens donarà accés a tot el coneixement humà arreu del planeta, eliminant fins i tot les barreres lingüístiques.
* Segons José Cordeiro, assessor de la NASA i president de World Future Society d'Amèrica Llatina:
** Consumirem nous aliments més nutritius, ecològics i ètics. Per exemple, tindrem carn "cultivada" sense necessitat de matar animals, sense generar malalties, sense problemes ecològics, i la carn del futur serà més barata i nutritiva.
** Ciborgs (meitat humà i meitat robòtic), amb implants que ajuden a veure o milloren les nostres funcions orgàniques, i mans robòtiques consentit del tacte, però en el futur tots tindrem òrgans i parts del nostre cos modificades per prevenir i millorar la condició humana.
* Segons Menno van Doorn, director de l'institut d'innovació del Grup Sogeti: "En el pla social, la nostra forma de relacionar-nos canviarà completament. Hi haurà xarxes socials empàtiques, que detectaran el nostre nivell hormonal, estat físic i emocions, i interaccionaran amb nosaltres en conseqüència. D'aquí a 20 anys, el més important seran els small data, com la nostra pressió cardíaca i les nostres emocions, etc; i no els big data, com actualment".

## Referències

* 1 2 3 4 5 Eclipsi solar total de la NASA de 2044, 23 d'agost
* 1 2 3 4 «El món al 2044» (en castellà). [Consulta: 21 novembre 2018].
# 3 Cassiopeiae

3 Cassiopeiae (3 Cas) és un astre hipotètic dins la constel·lació de Cassiopea. Va ser catalogat per l'astrònom anglès John Flamsteed. No s'identifica amb cap astre real observat actualment. Al contrari que 34 Tauri, el qual va ser el planeta Urà, 3 Cas no es va poder contrastar amb coneixements posteriors.

## Identitat de Cassiopeia com a supernova

Inicialment es va pensar que 3 Cassiopeia era un descobriment fruit d'un error i el 1875, el catàleg de Baily el va ometre. Aquesta va ser l'opinió prevalent fins que per radioastronomia es va comprovar que la potent Cassiopeia A es trobava a 10 minuts d'arc de la posició donada per Flamsteed per a la 3 Cassiopeia. L'estudi de Cassiopeia va mostrar que fa uns tres cents anys Flamsteed podria haver observat la supernova d'una magnitud 6 que correspondria amb 3 Cassiopeia.

## Referències

* ↑ Hughes, DW «Did Flamsteed see the Cassiopeia A supernova?». Nature, 285, 5761, 1980, pàg. 132–133. Bibcode: 1980Natur.285..132H. DOI: 10.1038/285132a0.
Viccionari
# Adriaan Schade van Westrum

Adriaan Schade van Westrum (Amsterdam, 1865 – Manhattan, 19 de maig de 1917) va ser un editor i crític literari neerlandès, membre del comitè editorial de New-York Tribune des de 1910. Entre 1895 i 1908 va ser editor assistent de The Critic. Va ser crític literari des de 1913. El 1893 havia emigrat als Estats Units. Va morir el 19 de maig de 1917 a casa seva, a 388 West 136th Street de Manhattan.

## Referències

* ↑ «Adriaan Schade van Westrum». The New York Times, 20-05-1917. [Consulta: 1r juny 2015].
# Adri van Houwelingen

Adriaan van Houwelingen, més conegut com a Adri van Houwelingen (Heesselt, Gelderland, 27 d'octubre de 1953) és un ciclista neerlandès, ja retirat, que fou professional entre 1978 i 1987. El 1976, com a ciclista amateur, va prendre part als Jocs Olímpics d'Estiu de Mont-real. Durant la seva carrera esportiva destaca una victòria d'etapa a la Volta a Espanya de 1979 i una altra al Tour de França de 1982.
El seu germà Jan també fou ciclista professional. Entre 1996 i el 2012 fou director esportiu del Rabobank ProTeam. Actualment ho és del Metec-Solarwatt p/b Mantel.

## Palmarès

* 1976
** 1r a la Ronde van Noord-Holland i vencedor de 2 etapes
** Vencedor d'una etapa de l'Olympia's Tour
* 1978
** Vencedor d'una etapa de la Ronde van Noord-Holland
* 1979
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Espanya
* 1981
** Vencedor d'una etapa de la Volta als Països Baixos
* 1982
** 1r a Draai van de Kaai
** Vencedor d'una etapa del Tour de França
** Vencedor d'una etapa de la Volta als Països Baixos
* 1983
** 1r a la Volta als Països Baixos
* 1985
** Vencedor d'una etapa de la Tirrena-Adriàtica

### Resultats al Tour de França

* 1981. 81è de la classificació general
* 1982. 40è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 1984. Abandona (14a etapa)
* 1985. 88è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1979. 48è de la classificació general. Vencedor d'una etapa

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1980. Fora de control (2a etapa)
* 1986. 93è de la classificació general

## Referències

* 1 2 3 «VAN HOUWELINGEN Adrie (Adrianus)». [Consulta: 19 novembre 2022].
* ↑ «Olympedia – Adri van Houwelingen». [Consulta: 19 novembre 2022].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Adrie VAN HOUWELINGEN» (en italià). [Consulta: 19 novembre 2022].
* ↑ «Adri van Houwelingen». [Consulta: 19 novembre 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa d'Adri van Houwelingen a sitiodeciclismo.net
# Agró

«Agró» té aquests significats:
* Ocell de la família dels ardèids.
* Per als personatges, vegeu Agron.
# Ael·lo

Ael·lo (en grec antic Ἀελλώ, "ràfega", "borrasca") va ser, segons la mitologia grega, una de les harpies, les filles de Taumant, un déu marí fill de Pontos, i de l'oceànide Electra. Higí li dona el nom d'Aèlopo.
Hesíode en parla a la Teogonia, i diu que sempre anava amb la seva germana Ocípete, reduint a dues el nombre d'harpies, quan altres tradicions parlen de quatre. Ael·lo era l'enviada dels déus per a fer complir les penes imposades als delictes dels mortals, fins i tot usant la violència. La seva identificació amb el vent tempestuós fa que Ael·lo s'incorpori a les llegendes dels mariners, que deien que desencadenava les tempestes. La tradició més freqüent diu que era un ocell bellíssim amb cap de dona i unes urpes capaces d'emportar-s'ho tot. Raptava els nens i les dones velles i les portava a l'Hades. També portava el nom de Nicótoe.

## Referències

* ↑ Higí. Faules, 14, 18
* ↑ Hesíode. Teogonia, 265 i 268
* ↑ Apol·lodor. Biblioteca, I, 2, 6
# Abadia de Fontfreda

L'abadia de Fontfreda (en francès, Abbaye de Fontfroide) és una abadia al departament de l'Aude, a 14 km al sud-oest de Narbona, fundada com a benedictina el segle xi (1093) pel vescomte Eimeric I de Narbona (1080-1106) i esdevinguda cistercenca el 1145. Avui dia resta gairebé intacta. El claustre és del segle xiii. L'església és del segle xii. Té un roserar amb 3.000 rosers. L'abadia està catalogada com a Monument històric des de 1862.

## Història

L'abadia fou contrària als albigesos i durant la croada fou el centre de l'ortodòxia enfront del catarisme i es va beneficiar de les expropiacions als senyors càtars. Pere de Castellnou, monjo de l'abadia, fou legat del papa Innocenci III per a combatre l'heretgia càtara (1203). Fracassà en la seva missió davant de Ramon VI, comte de Tolosa, al qual va excomunicar. Fou assassinat a Sant Geli, es diu que a mans d'un home del mateix comte de Tolosa (1208), i la seva mort provocà que al març de 1208, Innocenci III declarés la croada contra les terres occitanes.
Un dels seus abats, Jacme Fornier, fou el papa Benet XII (1334-1342). El 1791 fou venuda. La vida monàstica es va reprendre el 1858, però els darrers cistercencs van abandonar el cenobi el 1901. El 23 de gener de 1908, l'abadia fou comprada per Gustave i Madeleine Fayet per 42.925 francs or i restaurada a partir de llavors.
Fugint de la Revolució de 1868, Antoni Maria Claret i Clarà trobà refugi a l'Abadia de Fontfreda, on morí, als 63 anys, el 24 d'octubre de 1870.

## Vegeu també

* Sant Julià i Santa Basilissa de Vilanova de Raò.

## Referències

* ↑ Referència n. PA00102787, a la base de dades Mérimée, del Ministeri de Cultura francès.
* ↑ Association du Musée d'art-Gustave Fayet à Fontfroide (Narbonne, France). Fontfroide, 1908-1914 : art de vivre et vie artistique en Languedoc-Roussillon au début du XXe siècle : au temps des Fayet et de leurs amis. Moisenay: Gaud, 2008. ISBN 978-2-84080-180-1.
* ↑ «Antoni Maria Claret i Clarà | enciclopèdia.cat». [Consulta: 18 gener 2020].
# Agripa

Agripa (en llatí Agrippa) era un nom romà molt antic, que inicialment es va usar com a nomen i després com a cognomen, cosa que era bastant freqüent a l'inici de l'imperi, però que no havia passat abans amb la república. Segons Aule Gel·li, Plini i Solinus, el nom significava "naixement, on la criatura es presenta primer amb els peus" però la derivació de aegre partus (part difícil) no sembla correcta.
Diferents Agrippas al llarg de la història:
* Agripa d'Alba, rei de la ciutat d'Alba
* Agripa (filòsof), filòsof romà
* Marc Asini Agripa, cònsol romà de l'any 25
* Agripa Càstor, escriptor romà
* Fonteu Agripa, procònsol (69 i 70)
* Dècim Hateri Agripa, cònsol el 22
* Herodes I Agripa, rei de Judea
* Herodes II Agripa, rei de Calcis
* Marci Agripa, governador de Pannònia i Dàcia vers 217
* Pòstum Agripa, net d'August
* Vibulè Agripa, cavaller romà
* Marc Vipsani Agripa (Marcus Vipsanius Agrippa), general romà, cònsol el 37 i el 28

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 76-77.
# Agripa Meneni Lanat (cònsol 439 aC)

Agripa Meneni Lanat (en llatí: Agrippa Menenius T. f. Agr. n. Lanatus) va ser un magistrat romà. Era germà del cònsol Luci Meneni Lanat. Formava part de la gens Menènia, d'origen patrici.
Va ser elegit cònsol l'any 439 aC juntament amb Quint Capitolí Barbat. Van exercir molt poc el govern, ja que es van veure obligats a nomenar un dictador (Luci Quint Cincinnat) per combatre contra Espuri Meli, al que s'acusava de conspiració.
Lanat va ser tribú amb potestat consolar l'any 419 aC i va repetir el càrrec el 417 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 717.
# Ajuntament de Solivella

Ajuntament de Solivella és una obra de Solivella (Conca de Barberà) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

L'edifici se situa sobre tres arcs sobre pilastres de pedra. Sembla com si aquest primer nivell fos pensat per a tenir continuïtat emmarcant la plaça amb un porxo. Sobre les voltes de tradició neoclàssica, els dos pisos presenten sis finestres trilobulat en el primer pis. La cornisa, amb un ócul central, està rematada amb un element similar. L'edifici es plantejà com a inici de la plaça, com ho demostra la continuació en un lateral dels balcons i finestrals. La façana de pedra ha estat repicada recentment.

## Història

L'any 2006 es va reformar la sala noble i la sala polivalent. També es va arreglar la teulada i l'arxiu administratiu.

## Referències

* 1 2 «Ajuntament de Solivella». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 12 febrer 2019].

## Enllaços externs

* «Ajuntament de Solivella». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Albert Llanas

Albert Llanas és el nom dels següents personatges:
* Albert de Sicília Llanas i Castells (Barcelona, 1841 - 1915), comediògraf
* Albert Llanas i Rich (Barcelona, 1957), compositor