OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Brian Jenkins (nedador)

Brian Jenkins (Bridgend, 20 de juny de 1943 - Swindon, 24 de desembre de 2017) fou un nedador gal·lès, especialista en papallona, que va competir durant les dècades de 1950 i 1960.
En el seu palmarès destaca una medalla de plata en els 200 metres papallona al Campionat d'Europa de natació de 1962, rere el soviètic Valentin Kuzmin. A nivell nacional guanyà tres campionats de l'ASA dels 200 papallona (1961, 1962 i 1963) i el de les 440 iardes estils de 1963.
El 1964 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Tòquio, on va disputar dues proves del programa de natació. Fou vuitè en els 4x100 metres estils, mentre en els 200 metres papallona quedà eliminat en sèries.

## Referències

* ↑ «European Swimming Championships (Men)». [Consulta: 28 desembre 2021].
* ↑ «From a Swimming Correspondent. "Swimmers Give Promise Of Even Greater Things." Times, 4 Sept. 1961, p. 4».
* ↑ «"Strong British Challenge To Australian Swimmers." Times, 17 Sept. 1962, p. 4».
* ↑ «From Our Swimming Correspondent. "World's Fastest Can Swim Faster Still." Times, 2 Sept. 1963, p. 3».
* ↑ «FROM OUR SWIMMING CORRESPONDENT. "Miss Lonsbrough Recovers." Times, 29 Aug. 1963, p. 4».
* ↑ «Olympedia – Brian Jenkins». [Consulta: 31 desembre 2021].
# Spotorno

Spotorno (Spöturno en lígur) és un comune italià a la Província de Savona, a la regió de Ligúria. L'any 2017 tenia 3.786 habitants.
Limita amb els següents municipis: Bergeggi, Noli, Vado Ligure i Vezzi Portio.

## Geografia física

El municipi es troba a la costa de la Riviera delle Palme (a la Riviera de Ponent), disposat en arc entre la punta del Maiolo i la punta del Vescovado. El nucli històric de Spotorno conserva l'antic sistema del típic poble costaner de Ligúria, amb un desenvolupament lineal a la vora de la costa, encara que algunes parts han estat modificades per a l'explotació turística, com el passeig marítim (inclosos els jardins públics) i establiments de bany disposats al llarg dels dos quilòmetres de la costa de sorra).
Un altre factor relacionat amb l'explotació del turisme de vacances va ser la construcció, a les últimes dècades del segle xx, de nous edificis amb grans volums amb la consegüent nova expansió del centre urbà a la plana de la riera i als turons adjacents.
El territori està travessat per una xarxa de senders.

## Ciutats agermanades

* Saarbrücken, Alemanya, des de 1958
* Bad Dürrheim, Alemanya
* Høje-Taastrup, Dinamarca

## Referències

* ↑ Il toponimo dialettale è citato nel libro-dizionario del {{{títol}}}.
* ↑ Estadístiques: ISTAT Institut Italià d'Estadística.

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial
# Sinuessa

Sinuessa (grec antic: Σινούεσσα o Σινόεσσα) era una ciutat del Latium a la vora de la mar Tirrena, a uns 10 km de la desembocadura del riu Volturnus. Era a la via Àpia i just on aquesta via arribava a la mar, segons diu Estrabó.
Sembla que no era una ciutat antiga, i va ser fundada com a colònia romana dins el territori de Vèscia, que era una ciutat dels àusons. Però alguns autor (Titus Livi i Plini el Vell) diuen que hi havia hagut una antiga ciutat grega en aquell lloc que es deia Sinope.
La colònia es va establir al mateix temps que la de Minturnes (Minturnae) i el seu nom va derivar, segons Estrabó, del fet que es va erigir en una gran badia (llatí: sinus) en el que avui dia és el golf de Gaeta. La colònia es va pensar per a protegir la zona dels atacs dels samnites, que ja havien envaït el districte diverses vegades. Encara que es va decidir la seva fundació l'any 297 aC no es va iniciar fins al 296 aC, perquè aquestes incursions feien dubtar als nous pobladors, segons Vel·lei Patercul. Aviat es va convertir en una ciutat important.
Hanníbal va assolar el seu territori l'any 217 aC, i va arribar amb la seva cavalleria fins a les portes mateixes de la ciutat. Més tard, juntament amb Minturnae va al·legar no poder contribuir amb diners i soldats a les peticions de Roma. El 191 aC va demanar altre cop exempció (en aquest cas de serveis navals) sense èxit.
Juli Cèsar va fer nit en aquesta ciutat el 49 aC quan anava a Brundusium. Sota el Segon Triumvirat va rebre un nou cos de colons però no va conservar el rang de colònia.
Era famosa pels seus vins; pràcticament, no és esmentada durant l'Imperi. Tant Plini el Vell com el Liber Coloniarum l'esmenten com a oppidum o municipi ordinari. La ciutat es trobava prop del límit amb la regió de Campània i era la darrera ciutat de la regió de Latium. Al segle iv encara apareix als Itineraris. Es desconeix quan va ser destruïda però cal suposar que devia ser al segle VIII o IX pels atacs dels sarraïns.
Les seves ruïnes es conserven a un turó anomenat Mondragone, i les formen l'aqüeducte, una espècie d'arc triomfal i alguns edificis. A la rodalia hi havia les termes que antigament es deien Aquae Sinuessanae, avui conegudes per I Bagni. Plini el Vell diu que les aigües d'aquelles termes es consideraven un remei contra l'esterilitat de les dones i la bogeria dels homes. Titus Livi diu que les termes eren famoses ja durant la Segona Guerra Púnica, i no van deixar de tenir fama, i fins i tot l'emperador Claudi en va fer ús. A la ciutat, Sofoni Tigel·lí es va suïcidar quan va veure que Otó pujava al poder.
El clima suau i càlid de Sinuessa era molt apreciat, i s'atribuïa a les aigües termals. En parlen Tàcit i Sili Itàlic, i Marcial ho menciona en alguns poemes.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, X, 21
* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, III, 5
* ↑ Smith, William (ed.). «Sinuessa». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 4 maig 2023].
# Sinus (exogeologia)

En astrogeologia, sinus (plural sinūs, abr. SI) és una paraula llatina que significa «entrada» que la Unió Astronòmica Internacional (UAI) utilitza per indicar estructures sobre la superfície de la Lluna que són morfològicament similars als mars lunars, però de menor grandària. El terme també s'utilitza per a algunes formacions del satèl·lit Tità.
El mateix terme va ser confirmat per la Unió Astronòmica Internacional pel Sinus Argiphontae, present a la superfície del planeta Mercuri; tot i que el terme sinus està reservat per a la Lluna, la UAI s'ha limitat a formalitzar l'expressió triada per l'observador històric de Mercuri, Eugenio Michael Antoniadi, en el moment de la creació dels primers mapes del planeta.
A més, la paraula sinus apareix en nom d'algunes característiques d'albedo de Mart: Aonium Sinus, Aurorae Sinus, Deltoton Sinus, Margaritifer Sinus, Promethei Sinus i Sinus Sabaeus.

## Referències

* ↑ (anglès) Descriptor Terms (Feature Types) - Gazetteer of Planetary Nomenclature - International Astronomical Union (IAU) Working Group for Planetary System Nomenclature (WGPSN)
# St. Cloud (Missouri)

St. Cloud és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 56 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, St. Cloud tenia 56 habitants, 24 habitatges, i 19 famílies. La densitat de població era de 17,4 habitants per km².
Dels 24 habitatges en un 37,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 16,7% dones solteres, i en un 20,8% no eren unitats familiars. En el 20,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,68.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,4% tenia menys de 18 anys, un 3,6% entre 18 i 24, un 26,8% entre 25 i 44, un 23,2% de 45 a 60 i un 16,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 116,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.750 $ i la renda mediana per família de 19.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.750 $ mentre que les dones 16.875 $. La renda per capita de la població era de 8.081 $. Entorn del 40% de les famílies i el 48,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- St. Cloud». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- St. Cloud». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# St. Croix Falls

St. Croix Falls és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 2.033 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, St. Croix Falls tenia 2.033 habitants, 872 habitatges, i 504 famílies. La densitat de població era de 234,3 habitants per km².
Dels 872 habitatges en un 30% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,2% hi vivien parelles casades, en un 8,1% dones solteres, i en un 42,1% no eren unitats familiars. En el 36,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 19% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 26,1% entre 25 i 44, un 22,2% de 45 a 60 i un 20,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.350 $ i la renda mediana per família de 54.063 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.185 $ mentre que les dones 25.341 $. La renda per capita de la població era de 21.384 $. Aproximadament el 2,9% de les famílies i el 5,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- St. Croix Falls» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- St. Croix Falls». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Sunol-Midtown

Sunol-Midtown és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 748 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Sunol-Midtown tenia 748 habitants, 243 habitatges, i 142 famílies. La densitat de població era de 3.208,9 habitants/km².
Dels 243 habitatges en un 32,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 35,8% hi vivien parelles casades, en un 14,4% dones solteres, i en un 41,2% no eren unitats familiars. En el 29,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,07 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,76.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27% tenia menys de 18 anys, un 11,2% entre 18 i 24, un 36,6% entre 25 i 44, un 18% de 45 a 60 i un 7,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 111,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 47.734 $ i la renda mediana per família de 41.071 $. Els homes tenien una renda mediana de 37.143 $ mentre que les dones 30.134 $. La renda per capita de la població era de 17.392 $. Entorn del 9,8% de les famílies i el 15,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sunol-Midtown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sunol-Midtown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Sion

«Sion» té aquests significats:
** Mont Sion, fortalesa i turó situat als afores de les actuals murades de la ciutat antiga de Jerusalem
* Esport:
** Football Club de Sion, club de futbol suís
** Romano Sion (Paramaribo, 1971), futbolista neerlandès nascut a Surinam
# Wollongong

Wollongong és una ciutat d'Austràlia a Nova Gal·les del Sud dins la regió d'Illawarra. És una ciutat situada al litoral de l'oceà Pacífic a 82 km al sud de Sydney. El 2016 tenia 295.842 habitants.

## Referències

* ↑ «Wollongong». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* Wollongong - Lloc web oficial
# Francesc Sindreu i Pons

Francesc Sindreu i Pons (Barcelona, 9 de març de 1904 - Barcelona, 17 de desembre de 1982) fou un tennista català de les dècades de 1920 i 1930.

## Trajectòria

El seu palmarès inclou tres campionats de Catalunya absoluts els anys 1924, 1932 i 1933, i dos d'Espanya, els anys 1926 i 1928. Destacà especialment en la categoria de dobles. Guanyà vuit campionats catalans i quatre més d'espanyols. Al campionat de Catalunya guanyà els anys 1927 (amb A. Juanico), 1929, 1930 i 1931 (amb E. Maier) i en dobles mixtes guanyà el 1925 (amb M.L. Marnet), 1926 (amb R. Torras), 1933 (amb Y. Chailly) i 1934 (amb M.C. López de Lerena). També es proclamà tres cops campió d'Espanya de dobles: 1929, 1932, 1934 (amb E. Maier), i un en dobles mixtes el 1930 (amb M.L. Marnet).
Sindreu participà en els Jocs Olímpics de París de 1924, en el Campionat del Món en pista coberta de Barcelona de l'any 1923 i en el torneig de Wimbledon de 1929, entre d'altres.

## Palmarès

* Campionat de Catalunya de Tennis masculí:
** 1924, 1932, 1933
* Campionat de Catalunya de Tennis masculí (dobles):
** 1927, 1929, 1930, 1931
* Campionat de Catalunya de Tennis masculí (dobles mixtos):
** 1925, 1926, 1933, 1934
* Campionat d'Espanya de Tennis masculí:
** 1926, 1928
* Campionat d'Espanya de Tennis masculí (dobles):
** 1929, 1932, 1934
* Campionat d'Espanya de Tennis masculí (dobles mixtos):
** 1930

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Francesc Sindreu Pons». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 17 gener 2016].
* ↑ «sports-reference.com Perfil». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 2009-07-06. [Consulta: 17 gener 2016].
* ↑ «itftennis.com Perfil». itftennis.com. [Consulta: 17 gener 2016].
* ↑ «tennisarchives.com Perfil». tennisarchives.com. [Consulta: 17 gener 2016].
# Francis Smerecki

Francis Smerecki (25 juliol de 1949 – 7 de juny de 2018) fou un futbolista i entrenador de futbol francès, d'ascendència polonesa.

## Referències

* ↑ France – Trainers of First and Second Division Clubs Arxivat 31 May 2008$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ https://www.jeunesfooteux.com/Deces-de-Francis-Smerecki_a32346.html Arxivat 2022-10-25 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.lemainelibre.fr/actualite/football-deces-de-francis-smerecki-ne-au-mans-et-entraineur-des-jeunes-en-bleu-07-06-2018-221465
* ↑ https://www.lequipe.fr/Football/Actualites/Francis-smerecki-est-mort/908460
* ↑ «Trenerzy z Polski rodem». Przegląd Sportowy. Arxivat de l'original el 30 de març 2020. [Consulta: 7 setembre 2012].

## Enllaços externs

* Profile on French federation official site Arxivat 2009-06-29 a Wayback Machine.
* Profile
# Fossa (exogeologia)

En astrogeologia, fossa (plural fossae, abr. FO) és una paraula llatina que significa «fossa» que la Unió Astronòmica Internacional (UAI) utilitza per designar una rasa genèrica o un canal. S'utilitza habitualment en exogeologia per indicar una depressió allargada longitudinal, o una vall especialment llarga i rectilínia. Les fosses estan presents en els diversos cossos celestes en formacions agrupades (és el cas de les Tantalus Fossae, a prop d'Alba Patera, a Mart) o aïllades (com l'Aganippe Fossa, a l'oest d'Arsia Mons, també a Mart).
El terme fossa s'ha assignat a estructures d'aquest tipus presents a Mercuri, a Venus, a Mart, als satèl·lits Europa, Ganímedes, Dione, Encèlad, Rea, Tritó, als planetes nans Ceres i Plutó, i als asteroides (4) Vesta, (21) Lutècia i (162173) Ryugu.
El nom s'utilitza actualment per descriure algunes formacions presents a Tità (el satèl·lit principal de Saturn).

## Referències

* ↑ «Descriptor Terms (Feature Types)» (en anglès). Gazetteer of Planetary Nomenclature - International Astronomical Union (IAU) Working Group for Planetary System Nomenclature (WGPSN).
# Fernando Adarraga Elizarán

Fernando Adarraga Elizarán (1936 - 1975) fou un atleta basc nascut a Hernani (Guipúscoa).
Fou campió d'Espanya de salto amb perxa el 1959 i va tenir el record d'Espanya en aquesta especialitat amb 4,20 metres, que va aconseguir en els I Jocs Iberoamericans de Santiago de Xile, l'octubre de 1960, quan va quedar segon obtenint medalla de plata.
Era germà de tres altres atletes destacats: José Luis, Juan Bautista i Bernardino.

## Referències

* Federació Guipuscoana d'Atletisme Arxivat 2016-03-31 a Wayback Machine.
# Fernando Acuña Rúa

Fernando Acuña Rúa (Moaña, Província de Pontevedra, maig de 1954) és un sindicalista gallec.
El 1977 el tiraren de l'empresa on treballava, Cablerías Conductoras. Aleshores, inicià una vaga que durà dos mesos. Des d'aleshores es dedicà a l'activitat sindical exclusivament al Sindicat Obreiro Galego. Participà en la fundació de la Intersindical Nacional de Treballadores Galegos i el 1985 va ser elegit secretari general de la Confederació Xeral de Treballadores Galegos.

## Referències

* 1 2 Pérez de Lama, Ernesto (dir.). Manual del Estado Español 1999. Madrid: LAMA, 1998, p. 78. ISBN 84-930048-0-4.
# Codi ATC H03

El codi ATC H03, descrit com Teràpia glàndula tiroidal, és una subgrup terapèutic de l'Anatomical, Therapeutic, Chemical Classification System (ATC). La classificació ATC és un sistema de codis alfanumèric desenvolupat per l'Organització Mundial de la Salut (OMS) per als fàrmacs i altres productes sanitaris. El subgrup H03 és part del grup anatòmic H Preparats hormonals sistèmics excepte hormones sexuals i insulines.
Els codis per a ús veterinari (codis ATCvet) poden han estat creats afegint la lletra Q davant dels codis ATC humans: QH03...
Les adaptacions estatals de la classificació ATC poden incloure codis addicionals no presents en aquesta llista, que segueix la versió de l'OMS.

## H03A Preparats d'hormona tiroide

    H03A A Hormones tiroidals

## H03B Preparats antitiroidals

    H03B A Tiouracils
    H03B B Derivats imidazòlics que contenen sofre
    H03B C Perclorats
    H03B X Altres preparats antitiroidals

## H03C Teràpia amb iode

    H03C A Teràpia amb iode

## Referències

* ↑ «ATC/DDD Index 2016: code H03». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
* ↑ «ATCvet Index 2016: code QH03». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
# Charlène Favier

Charlène Favier (Lió, 1985) és una guionista, productora i directora cinematogràfica francesa.

## Biografia

Charlène Favier va començar la seva carrera com a guionista i realitzadora de curtmetratges. L'any 2018, va realitzar el curtmetratge Odol Gorri amb l'actriu Noée Abita. El film va ser premiat en diferents festivals. A més, el projecte va ser seleccionat en el Premi Unifrance Cannes 2019 i en el César de curtmetratges de 2020.
L'any 2020, Charlène Favier va presentar el seu primer llargmetratge Slalom, seleccionat en la competició oficial del Festival de Cannes 2020. Va tornar a treballar amb l'actriu Noée Abita, i va comptar amb la notable actuació de l'actor belga Jérémie Renier. La producció es basa en una experiència viscuda, per tal d'abordar amb subtilitat l'assetjament moral i les agressions sexuals en el món de l'esport.
Charlène Favier és representada per l'agència artística Time Art.

## Filmografia
### Curtmetratges

* 2012 : Free Fall
* 2015 : Omessa
* 2018 : Odol Gorri

### Llargmetratges

* 2020 : Slalom
* 2021 : Oxana

### Documentals

* 2010 : Is Everything Possible, Darling?

## Referències

* ↑ «Slalom - secció oficial». OhLaLaFilmFestival.com. [Consulta: 23 març 2022].
* ↑ «Charlène Favier : biographie, actualités et émissions France Culture» (en francès). France Culture. [Consulta: 12 octubre 2021].
* ↑ «Odol Gorri» (en francès). [Consulta: 12 octubre 2021].
* ↑ «Odol Gorri de Charlène Favier - (2018) -» (en francès). [Consulta: 12 octubre 2021].
* ↑ «SLALOM» (en francès). Festival de Cannes 2021. [Consulta: 12 octubre 2021].
* ↑ Patricia Martin. «Charlène Favier et Noée Abita» (en francès). www.franceinter.fr. [Consulta: 12 octubre 2021].
* ↑ «Slalom : sur le harcèlement sexuel dans le sport, un premier film réussi» (en francès). France Culture. [Consulta: 12 octubre 2021].
* ↑ Mathilde Blottière. «Charlène Favier, réalisatrice de “Slalom” : “J’ai fait ce film pour ouvrir le dialogue”» (en francès). Télérama, 23-05-2021. [Consulta: 12 octubre 2021].
* ↑ Clarisse Fabre «Slalom : Charlène Favier filme une championne de ski sous l'emprise de son entraîneur» (en francès). Le Monde.fr, 19-05-2021 [Consulta: 12 octubre 2021].
* ↑ Philippe Ridet «La cinéaste Charlène Favier, entre zone grise et manteau blanc» (en francès). Le Monde.fr, 04-01-2021 [Consulta: 12 octubre 2021].
* ↑ «Charlène Favier» (en francès). www.unifrance.org. [Consulta: 12 octubre 2021].
* ↑ «Slalom». ElPuntAvui.cat. [Consulta: 23 març 2022].

## Enllaços externs

* Charlène Favier - Lloc web oficial
# Brian Jones

Brian Jones (Cheltenham, Gloucestershire, 28 de febrer de 1942 - Hartford, Sussex, 3 de juliol de 1969) fou un músic anglès de rock. El seu nom original és Lewis Brian Hopkin-Jones. Des de nen demostrà les seves capacitats instrumentals, i ja als nou anys tocava el banjo d'oïda i aprengué a tocar la guitarra. El 1959 tocà el saxo alt en un grup local, The Ramrods, i l'any següent viatjà per Europa, tocant l'harmònica als cafès i les places. A Londres va fer amistat amb Mick Jagger i Keith Richards, amb els quals compartí un pis a Chelsea. Ells tres, junt amb Dick Taylor, Ian Stewart i Charlie Watts formaren un grup de blues que, després d'alguns canvis, es convertí el 1962 en The Rolling Stones. Dins dels Stones, sobretot als inicis, va tenir una gran influència a l'hora de triar temes tradicionals i també en els arranjaments, ja que era el membre del grup amb més coneixements musicals, per bé que mai compongué cap peça. Tocava la guitarra - dominava la tècnica del "bottleneck", típica dels guitarristes de blues -, l'harmònica, el sítar, el dulcimer, la marimba i diverses percussions. S'anà distanciant dels Stones fins al punt de tocar cada vegada menys en els discs, a causa de la seva addicció a les drogues i també per no estar d'acord amb les composicions de Jagger i Richards. El 1967, després d'un viatge a Tunísia, enregistrà un disc amb percussions africanes. Quan la seva xicota, Anita Pallenberg, el deixà per Keith Richards, agafà una depressió i pel desembre de 1968 va fer la seva darrera actuació amb el grup. Pel juny de 1969 Jagger i Richards pràcticament l'expulsaren dels Stones i un mes després apareixia ofegat a la piscina de casa seva.

## Vegeu també

* Club dels 27
# Vanni Appiani

Vanni Appiani (vers 1365-1397) fill de Jaume I Appiani, fou cavaller el 1394 (armat pel seu pare), condottiero al servei dels Visconti el 1389 i cap de la milícia de Pisa el 1395. Va morir a Pisa el 6 d'octubre de 1397. Es va casar amb Tommasa della Gherardesca (filla de Gabriello della Gherardesca, comte de Montescudaio), com a clàusula del tractat de pau entre els Appiani i els Gherardesci el 1397. Va deixar només un fill natural, Antonio Appiani que el 1405 tenia una concessió de mines de ferro a Elba.
# Solosancho

Solosancho és un municipi de la província d'Àvila, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Limita al sud i est amb Sotalbo, al Nord-est amb Niharra, al nord amb Muñogalindo i Santa María del Arroyo, al nord-oest amb La Torre i a l'oest amb La Hija de Dios.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 1200 | 1100 | 1062 | 1032 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Ávila (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 16 setembre 2021].