OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Flavia agraria

Flavia Agraria va ser una llei de l'antiga Roma, del grup de les lleis agràries, presentada l'any 60 aC, que determinava la distribució de terres en favor dels soldats veterans de Gneu Pompeu Magne. Eren cònsols Luci Afrani i Quint Cecili Metel Celer.
La va proposar el tribú de la plebs Luci Flavi que va haver d'empresonar al cònsol Quint Cecili Metel Celer per superar l'oposició que aquest cònsol feia a la llei, segons diuen Ciceró i Dió Cassi. La llei repartia entre el poble i especialment entre els veterans de Pompeu les terres que el senat havia venut als rics terratinents, als que se'ls tornaven els diners o se'ls donava un altre terreny similar que l'estat compraria amb els diners que reportaria en els següents cinc anys la vectigàlia sobre les terres repartides.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 57.
# Ferrocarril Bombai-Kalyan

El ferrocarril Bombai-Kalyan fou la primera línia fèrria de l'Índia. Era una línia curta de 50 km que es va obrir el 1854.

## Referències

* ↑ Enciclopèdia de l'Islam, IX, 624
# Forn dels Turiols (Olivella)

El Forn dels Turiols és un edifici d'Olivella (Garraf) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una estructura arquitectònica alçada amb murs de maçoneria. En resten parts del que serien les parets que conformaven la caixa.
No es conserva la coberta o capell, ni altres elements característics dels forns de calç, com ara les boques d'entrada de llenya.
Es troba parcialment derruït i cobert per la vegetació circumdant i restes de l'enderroc.

## Història

El forn va ser construït entre finals del segle xix i principis del XX pels mestres calciners Ramon Vidal de Ca la Laieta Vella i Josep Arnal i en Josep Arnal el Valencià

## Referències

* 1 2 3 4 «Forn dels Turiols». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 26 febrer 2019].
* ↑ «Forn dels Turiols». Natura local. [Consulta: 27 febrer 2019].
# Ficologia

La ficologia (del grec phykos, 'alga'; i λογία, 'estudi') és l'estudi científic de les algues. Sovint es considera una subdisciplina de la botànica.
Les algues són importants plantes com a productors primaris en ecosistemes aquàtics. Moltes algues són organismes eucariots i fotosintètics que viuen en ambients humits. Es distingeixen de les plantes superiors per no tenir arrels, tiges o fulles. Moltes espècies són unicel·lulars (incloent-hi el fitoplàncton); moltes altres en són pluricel·lulars en un grau o en un altre; algunes d'elles creixen fins a tenir una gran mida com el kelp i els Sargassum.
La ficologia inclou l'estudi de formes procariotes com són les algues cianobacteris. En gran nombre les algues viuen en simbiosi amb els líquens.

## Ficòlegs de prestigi

* Elsie M. Burrows (Dr.) (1913–1986)
* Blackler, Margaret Constance Helen (1902–1981)
* Elsie Conway (de soltera) Phillips) (1902–1992)
* de Váléra, Máirin (1912–1984)
* Dixon, Peter Stanley (1929–1993)
* Eifion Jones, Willian (1925–2004)
* Irvine, David Edward Guthrie (1924–1995)
* Manton, Irene. (1904–1988)
* Newton, Lilly (née Batten) (1893–1981)
* Papenfuss, George Frederik (1903–1981)
* Parke, Mary (1908– 1989)
* Taylor, William Randolph. (1895–1990)

## Vegeu també

* Biocombustible d'alga

## Enllaços externs

* http://www.brphycsoc.org/, British Phycological Society.
* http://www.intphycsoc.org/, International Phycological Society.
* http://www.psaalgae.org/, Phycological Society of America.
# Frankfort (Nova York)

Frankfort és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 2.537 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Frankfort tenia 2.537 habitants, 1.088 habitatges, i 698 famílies. La densitat de població era de 979,5 habitants/km².
Dels 1.088 habitatges en un 29,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 45,3% hi vivien parelles casades, en un 14% dones solteres, i en un 35,8% no eren unitats familiars. En el 30,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,3% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 26% entre 25 i 44, un 22,8% de 45 a 60 i un 20,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.925 $ i la renda mediana per família de 35.938 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.869 $ mentre que les dones 22.238 $. La renda per capita de la població era de 14.381 $. Entorn del 13,6% de les famílies i el 15,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Frankfort». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Frankfort». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Frankenweenie (curtmetratge)

Frankenweenie és un curtmetratge estatunidenc dirigit per Tim Burton l'any 1984, filmat en blanc i negre. Aquesta història parodia la novel·la Frankenstein escrita per Mary Shelley. L'any 1993 va estar nominat al Premi Saturn al millor llançament en vídeo.
L'any 2012, el mateix Burton va dirigir un remake però de llarga durada.

## Argument

Víctor Frankenstein és el protagonista principal (interpretat per Barret Oliver). És un nen que realitza curtmetratges amb l'ajuda del seu gos Sparky: protagonista dels curts, però de sobte un dia el pobre gos resulta atropellat per un cotxe. El jove Víctor, fa ús del poder de la ciència per fer reviure al seu millor amic, fent unes quantes "modificacions" a la seva mascota. Crea un complex artefacte la qual culminació és una gran explosió de llum que retorna la vida a Sparky. Víctor i la seva família accepten l'animal reviscut però els seus veïns estan aterrats i quan el gos se'ls hi apropa s'espanten, espantant també al gos i aquest fuig amb Víctor al darrere.
El troben en un circuit de mini golf al qual els veïns de Víctor calen accidentalment foc amb un encenedor que utilitzaven a manera de llanterna. Víctor es colpeja i cau inconscientment. Aleshores Sparky l'arrossega lluny de les flames, però el gos és colpejat per un molí del mini golf i mor.
Els veïns de Víctor penedits pels seus actes presten els cables del seu cotxe per a recarregar a Sparky i quan aquest reviu tots ho celebren.

## Repartiment

* Shelley Duvall: Susan Frankenstein
* Daniel Stern: Ben Frankenstein
* Barret Oliver: Victor Frankenstein
* Joseph Maher: Sr. Chambers
* Roz Braverman: Sra. Epstein
* Paul Bartel: Sr. Walsh
* Sofia Coppola: Anne Chambers
* Jason Hervey: Frank Dale
* Paul C. Scott: Mike Anderson
* Helen Boll: Sra. Curtis
* Sparky: Sparky
* Rusty James: Raymond

## Controvèrsia

Burton va ser acomiadat per The Walt Disney Company després de finalitzar la pel·lícula, els estudis van declarar que ell havia desaprofitat recursos monetaris de la companyia i que la pel·lícula era massa terrorífica per a persones menors. S'havia anunciat que el curt debutaria als cinemes abans del re-estrena de Pinotxo el 21 de desembre de 1984, però va ser cancel·lat. El curt va ser estrenat als cinemes del Regne Unit el 1985 al costat de Baby, el secret de la llegenda perduda de Touchstone Pictures. Després de l'èxit de Pee-wee's Big Adventure, Beetlejuice i Batman, totes filmades per Burton, la pel·lícula va ser llançada en format de vídeo casolà el 1994.

## Remake

Al novembre de 2007, Tim Burton va signar amb Disney la realització d'un llargmetratge basat en Frankenweenie, utilitzant animació stop-motion, que es va estrenar l'any 2012.

## Referències

* ↑ Graser, Marc (2007).Graser, Marc. «Burton, Disney team on 3D films», 2007. [Consulta: 2007].
# Fluordravita

La fluordravita és un mineral de la classe dels silicats, que pertany al grup de la turmalina. Rep el nom per ser l'anàleg de fluor de la dravita.

## Característiques

La fluordravita és un silicat de fórmula química Na(Mg₃)Al₆(Si₆O$_{18}$)(BO₃)₃(OH)₃F. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2010. Cristal·litza en el sistema trigonal. La seva duresa a l'escala de Mohs és 7.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la fluordravita pertany a «09.CK - Ciclosilicats, amb enllaços senzills de 6 [Si₆O$_{18}$]$^{12-}$, amb anions complexos aïllats» juntament amb els següents minerals: fluorschorl, fluorbuergerita, cromodravita, dravita, elbaïta, feruvita, foitita, liddicoatita, olenita, povondraïta, schorl, magnesiofoitita, rossmanita, oxivanadiodravita, oxidravita, oxirossmanita, cromoaluminopovondraïta, fluoruvita, abenakiïta-(Ce), scawtita, steenstrupina-(Ce) i thorosteenstrupina.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a l'Smithsonian, situat a Washington DC (Estats Units), amb el número de catàleg: 121341.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Crabtree, al districte miner de Spruce Pine, dins el comtat de Mitchell (Carolina del Nord, Estats Units). També ha estat descrita en altres indrets dels Estats Units, el Canadà, Alemanya, Grècia, la República Txeca, Noruega, Moçambic i l'Afganistan.

## Referències

* ↑ «Fluor-dravite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 10 gener 2020].
# Foiano della Chiana

Foiano della Chiana és un municipi italià, situat a la regió de Toscana i a la província d'Arezzo. L'any 2008 tenia 9.236 habitants.

## Fills il·lustres

Luigi Vannuccini (nascut el 4 de desembre de 1826), mestre de cant, director d'orquestra i compositor.
# François Duval

* Per a altres significats, vegeu «François Duval (Martinica)».
François Duval (Oostende, Bèlgica, 18 de novembre de 1980) és un pilot de ral·lis belga que participava en el Campionat Mundial de Ral·lis.

## Trajectòria

L'any 1999 guanya el títol belga de la Citroën Saxo Challenge, donant posteriorment el salt a nivell internacional disputant la categoria del Campionat Mundial de Ral·lis Super 1600 l'any 2000 i el Campionat Mundial de Ral·lis júnior l'any 2001.
A partir de la temporada 2002 comença a disputar ral·lis del Campionat Mundial de Ral·lis amb l'equip Ford World Rally Team amb un Ford Focus, disputant completament les temporades 2003 i 2004, on aconseguiria diversos podis.
La temporada 2005 s'incorpora al Citroën World Rally Team, compartint equip amb Sébastien Loeb i Carlos Sainz. Duval acabaria el campionat en sisena posició, guanyant el Ral·li d'Austràlia.
Posteriorment, la temporades 2006 disputaria diversos ral·lis amb un Škoda Fabia WRC, així com el Ral·li Acròpolis del 2007, disputant aquell any tres ral·lis més amb un Citroën Xsara WRC del equip OMV Kronos Citroën WRT, aconseguint un podi al Ral·li d'Alemanya.
La temporada 2008 disputaria vuit ral·lis amb l'equip M-Sport, equip amb el que també disputaria el Ral·li d'Alemanya del 2010.

## Victòries al WRC

| # | Ral·li | Any | Copilot | Vehicle |
| 1 | 18th Telstra Rally Australia | 2005 | Sven Smeets | Citroën Xsara WRC |

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de François Duval
# Funció definida a trossos

En matemàtiques, una funció definida a trossos f(x) d'una variable real x és una funció amb una definició diferent en diferents subconjunts disjunts del seu domini. A aquestes funcions també s'anomenen funcions definides per intervals.
Un exemple molt conegut de funció definida a trossos és el valor absolut. La funció valor absolut per valors reals es pot definir com el mateix valor quan aquest valor és positiu, i canviant-li el signe si és negatiu. Formalment:
    $|x|={\begin{cases}-x&{\text{si }}x<0\\x&{\text{si }}x\geq 0\end{cases}}$
La funció de la figura, que és discontínua a x$_0$, és un altre exemple de funció definida a trossos. La funció esglaó també ho és (és una funció discontínua al zero).
Es pot emprar el terme a trossos per referir-nos a propietats d'una funció definida a trossos. Per exemple, una funció pot ser derivable a trossos. Les funcions definides a trossos es diu que són funcions lineals a trossos quan les diferents expressions que les defineixen són lineals. Aquest és el cas de la funció valor absolut.

## Continuïtat

La continuïtat d'una funció definida a trossos depèn de la continuïtat de les funcions de les quals està composta aquesta. A més a més, els extrems dels intervals de definició són possibles punts de discontinuïtat. La funció és contínua en aquests punts si els límits laterals coincideixen.

## Vegeu també

* Spline
* B-spline
* Representació gràfica de funcions definides a trossos Arxivat 2007-10-23 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ Sapiña, R. «Funció definida a trossos» (en castellà). Problemes i equacions. ISSN: 2659-9899 [Consulta: 8 desembre 2019].

## Enllaços externs

* Problemes de funcions definides a trossos (en castellà), (matesfacil.com)
# Funció elemental

En matemàtiques, una funció elemental és una funció d'una variable construïda a partir d'un nombre finit d'exponencials, logaritmes, constants i arrels d'equacions a través de la composició de funcions i combinacions emprant les quatre operacions elementals (suma, resta, multiplicació i divisió). Les funcions trigonomètriques i les seves inverses es consideren incloses en el conjunt de les funcions elementals a base d'emprar variables complexes i les relacions entre les funcions trigonomètriques i les funcions logarítmiques i exponencials.
Les funcions elementals es consideren un subconjunt del conjunt de les funcions especials.
Un exemple de funció elemental és
    ${\frac {e^{\tan(x)}}{1-x^{2}}}\sin \left({\sqrt {1+\ln ^{2}x}}\,\right)$
Un exemple d'una funció que no és elemental és la funció d'error
    $\mathrm {erf} (x)={\frac {2}{\sqrt {\pi }}}\int _{0}^{x}e^{-t^{2}}\,dt,$
fet que no es pot veure directament a partir de la definició de funció elemental però que es pot demostrar emprant l'algorisme de Risch.
Les funcions elementals varen ser introduïdes per Joseph Liouville en una sèrie d'articles publicats des del 1833 fins al 1841. Joseph Fels Ritt, en la dècada del 1930, va començar el tractament algebraic de les funcions elementals.

## Àlgebra diferencial

La definició matemàtica de funció elemental, o d'una funció en forma elemental, es planteja en el context de l'àlgebra diferencial. Un àlgebra diferencial és una àlgebra a la que se li afegeix l'operació de derivació (la versió algebraica de la derivada). Emprant l'operació de derivació es poden escriure noves equacions i les seves solucions es poden utilitzar per construir extensions de l'àlgebra. Començant amb el cos de les funcions racionals, es poden afegir dos tipus especials de funcions transcendents (el logaritme i l'exponencial) a aquest cos a base de construir una pila que conté funcions elementals.
Un cos diferencial F és un cos F$_0$ (funcions racionals sobre els racionals Q per exemple) conjuntament amb una aplicació derivació u → ∂u. (Aquí ∂u és una funció nova. De vegades es fa servir la notació u′ .) A l'aplicació derivació se li assignen les propietats de la derivada, així per a qualsevol parell d'elements del cos base, l'aplicació derivació és lineal
    $\partial (u+v)=\partial u+\partial v$
I satisfà la regla del producte
    $\partial (u\cdot v)=\partial u\cdot v+u\cdot \partial v\,.$
Un element h és una constant si ∂h = 0. Si el cos base ho és sobre els racionals, s'ha d'anar emb compte en estendre el cos d'afegir-li les constants transcendents que calgui.
Una funció u d'una extensió diferencial F[u] d'un cos diferencial F és una funció elemental' sobre F si la funció u
* és algebraica sobre F, o
* és una exponencial, és a dir, ∂u = u ∂a per a ∈ F, o
* és un logaritme, és a dir, ∂u = ∂a / a per a a ∈ F.
(aquest és el teorema de Liouville).

## Referències

* Maxwell Rosenlicht «Integration in finite terms». American Mathematical Monthly, 79, 1972, pàg. 963–972.
* Joseph Fels Ritt, Differential Algebra, AMS, 1950.
# Fussballclub Pasching

El Fussballclub Pasching és un club de futbol austríac de la ciutat de Pasching, Alta Àustria.

## Història

El club va ser fundat el 16 de maig de 2007 després del trasllat de l'antic club de la ciutat, l'ASKÖ Pasching a la ciutat de Klagenfurt per esdevenir SK Austria Kärnten.
L'any 2013 acabà la lliga Regional Central en segona posició, no podent ascendir de categoria, però es proclamà campió de la Copa nacional en derrotar el campió de lliga, l'Austria Viena. Gràcies a aquest triomf es classificà per disputar l'Europa League, essent eliminat per l'Estoril Praia.

## Palmarès

* Copa austríaca de futbol:
** 2012-13

## Referències

* ↑ Harald Hofstetter. «Sechs Säulen einer Sensation» (en alemany). sport.orf.at. [Consulta: 31 maig 2013].
* ↑ «FC Pasching gewinnt Samsung Cup!» (en alemany). oefb.at. Arxivat de l'original el 23 de juny 2013. [Consulta: 30 maig 2013].
* ↑ Dominik Knapp. «Von Stockerauer, Kremser und Klagenfurter Sternstunden: Die Sensationsfinalisten des ÖFB-Samsung-Cups» (en alemany). abseits.at. [Consulta: 30 maig 2013].
* ↑ Salvatore Lavino. «Pasching, che favola: è in terza serie e vince la Coppa d'Austria». maidirecalcio.com, 1 giugno 2013. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 1r setembre 2013].
* ↑ «Estoril 2-0 Pasching». eurosport.yahoo.com, 22-08-2013. [Consulta: 1r setembre 2013].
* ↑ «Pasching 1-2 Estoril». calciozz.it, 29-08-2013. [Consulta: 1r setembre 2013].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial del club Arxivat 2013-05-08 a Wayback Machine.
# Franz Meyen

Franz Julius Ferdinand Meyen (Tilsit, Prússia oriental, 28 de juny de 1804 - Berlín, 2 de setembre de 1840) va ser un metge i botànic prussià
L'any 1830 va escriure Phytotomie, el primer gran estudi sobre anatomia vegetal. Entre 1830 i 1832 va prendre part en una expedició a Amèrica del Sud a bord del vaixell Prinzess Luise, va visitar Perú i Bolívia, descrivint espècies noves per a la ciència com el Pingüí de Humboldt.
Va ser professor debotànica a Berlín amb Heinrich Friedrich Link, va ser coeditor de la revista "Jahresberichte über die Arbeiten für physiologische Botanik" (1837-1839).
El gènere de plantes Meyenia commemora el seu cognom.
Morí a Berlín el 1840.

## Algunes obres

* 1828, Anatomisch-physiologische Untersuchungen über den Inhalt der Pflanzenzellen, Berlin: Hirschwald.
* 1830, Phytotomie.
* 1837, Ueber die Secretions-Organe der Pflanzen. Berlin: Morin [part of: Müller Library].
* 1837, Neues System der Pflanzen-Physiologie: Erster Band. Berlin: Haude & Spener.
* 1838, Jahresbericht über die Resultate der Arbeiten im Felde der physiologischen Botanik von dem Jahre 1837, Berlin: Nicolai'sche Buchhandlung
* 1839, Jahresbericht über die Resultate der Arbeiten im Felde der physiologischen Botanik von dem Jahre 1838, Berlin: Nicolai'sche Buchhandlung.

## Referències

* 1 2 Max Planck Institute for the History of Science, Berlin biography
* ↑ CRC World Dictionary of Plant Names: Common Names, Scientific Names, Eponyms by Umberto Quattrocchi
* ↑ Es poden consultar els tàxons descrits per aquest autor a International Plant Names Index (anglès)
# Fontenay-aux-Roses

Fontenay-aux-Roses és un municipi francès, situat al departament dels Alts del Sena i a la regió d'Illa de França. L'any 1999 tenia 23.457 habitants.
Forma part del cantó de Châtillon i del districte d'Antony. I des del 2016, de la divisió Vallée Sud Grand Paris de la Metròpolis del Gran París.
# GML

GML té els següents significats:
* Game Maker Language, llenguatge de programació usat pel programari Game Maker
* Generalized Markup Language, estàndard del llenguatge de marques desenvolupat per IBM, antecessor del SGML, vegeu Standard Generalized Markup Language
* Geography Markup Language, format XML per a dades geogràfiques, desenvolupat per l'Open Geospatial Consortium
# Francesc Amorós i Pujol

Francesc Amorós i Pujol (Martorell, 1811 - Barcelona, 24 de desembre de 1879) va ser un ebenista barceloní del segle xix especialitzat en la fabricació de billars.
El 1855 va ser premiat amb nombrosos premis en l'exposició internacional de París, juntament amb el Josep Dardé i el constructor de pianos Boisselot & Fils. Va destacar per la seva tècnica i en la seva especialitzat, evidenciant el bon moment que vivia l'ebenisteria catalana en aquella època.

## Referències

* ↑ «Noticias de Barcelona». Diari catalá : polítich y literari: Núm. 211, 25-12-1879, pàg. 3.
* «Francesc Amorós i Pujol». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Fraser MacMaster

Fraser MacMaster (Christchurch, 14 de novembre del 1978) va ser un ciclista neozelandès que fou professional del 2002 al 2006.

## Palmarès

* 2002
** 1r a la Volta a Grècia i vencedor d'una etapa
** 1r al Poreč Trophy 6
* 2003
** Vencedor d'una etapa al Tour de Southland

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Fresneda

«Fresneda» té aquests significats:
* Fresneda de la Sierra Tirón, municipi de la província de Burgos (Castella i Lleó).
* La Freixneda (La Fresneda), municipi de la província de Terol (Aragó).
* Fresneda de Cuéllar, poble de la província de Segòvia (Castella i Lleó).
* Fresneda de Altarejos, municipi de la Província de Conca (Castella - la Manxa).
* Fresneda de la Sierra, municipi de la Província de Conca (Castella - la Manxa)
# Frederiksberg

Frederiksberg és un municipi formalment independent, Municipi de Frederiksberg, dins la Regió de la Capital de Dinamarca, però típicament se'l considera part de Copenhaguen. Ocupa una superfície de menys de 9 km² i té una població de 103.192 habitants (2015).
Frederiksberg és un enclavament envoltat pel municipi de Copenhaguen i no existeix un límit clar entre els dos municipis.De vegades es considera que Frederiksberg és un barri de la veïna Copenhagen.
Algunes de les institucions de Copenhaguen estan realment a Frederiksberg. Per exemple, el Zoo de Copenhaguen i diverses estacions del metro de Copenhaguen (les estacions de Forum, Frederiksberg, Fasanvej, Lindevang, i Flintholm) estan situades a Frederiksberg.

## Història

El nom originari de Frederiksberg era Tulehøj (= turó de Thyle-), A Beowulf, Unferth té el mateix nom. Al Håvamål, el mateix Odin es refereix a ell mateix com "l'antic thul". Thula es tradueix com "cançó", com en el poema de Rigsthula de l'Edda. Cap a 1443 Tulehøj s'escrivia com Tulleshøy. Estava habitat des de l'edat del bronze.
La història de Frederiksberg s'inicia el 2 de juny de 1651 quan Frederic III de Dinamarca va donar a 20 camperols dano-neerlandesos el dret d'assentar-se a Allégade i a fundar "Ny Amager" (= Nou Amager) o "Ny Hollænderby" (= Nova-ciutat.Holandesa). El 1697 ran part de la ciutat es va cremar i amb Christian V va revertir a la corona.
El 1700-1703, Frederic IV de Dinamarca hi construí un palau al turó Valby Bakke que anomená Frederichs Berg, i reconstruí la ciutat al peu del turó que passà a dir-se Frederiksberg.
El 1771 tenia 1.000 habitants que passaren a ser 80.000 el 1900

## Referències

* ↑ «Is Frederiksberg part of the City of Copenhagen?». The City of Copenhagen. Arxivat de l'original el 25 d’abril 2016. [Consulta: 15 abril 2016].
* ↑ «Areas of Copenhagen». VisitCopenhagen / Wonderful Copenhagen. [Consulta: 15 abril 2016].
* 1 2 «Guide to Frederiksberg in Copenhagen». Wonderful Copenhagen. [Consulta: 16 abril 2016]. «Frederiksberg is a fashionable part of Copenhagen with excellent shopping opportunities and green spaces.»
* ↑ «Statistikbanken Table FOLK1». Statistikbanken.dk. [Consulta: 11 febrer 2015].
* ↑ «Gravhøien paa Dyrehavegaard». [Consulta: 15 novembre 2010].
* ↑ http://runer.natmus.dk/VisGenstand.aspx/Titel/Snoldelev-sten Arxivat 2012-05-26 at Archive.is
* ↑ «de beste bron van informatie over normanni i. Deze website is te koop!». normannii.org. [Consulta: 14 novembre 2010].
* ↑ «Rostgaard: Dend Kongelige Residents= og Stabel=Stad Kiøbenhavn». Eremit.dk, 17-03-2002. Arxivat de l'original el 2011-07-19. [Consulta: 14 novembre 2010].

## Enllaços externs

* Frederiksberg official website