OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# José Reinaldo de Lima

José Reinaldo de Lima (11 de gener de 1957) és un exfutbolista brasiler.

## Selecció del Brasil

Va formar part de l'equip brasiler a la Copa del Món de 1978. Destacà com a futbolista del Clube Atlético Mineiro.

## Referències

* ↑ Reinaldo Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ «Futpedia: Reinaldo (José Reinaldo de Lima)» (en portuguès). Globo Esporte. Arxivat de l'original el 2008-11-09. [Consulta: 4 febrer 2010].
# Llau de Comatorta

La llau de Comatorta és un corrent d'aigua del terme de Gavet de la Conca, dins de l'antic municipi de Sant Salvador de Toló. Es troba a l'extrem sud del terme, i discorre paral·lel per llevant del límit amb el municipi de Llimiana.
S'origina a 1.563 m. alt. just al nord-est del Tossal de Mirapallars, des d'on davalla cap al nord-est, en direcció a l'Hostal Roig, de forma paral·lela al Serrat Ample. S'aboca en el barranc de Barcedana al nord-est de la Cova Negra de Mata-solana, just en el moment que es forma aquest barranc, fins al punt que se'n pot considerar l'origen.
# Gibraltarpedia

Gibraltarpedia (estilitzat com GibraltarpediA) és un projecte col·laboratiu que enllaça l'enciclopèdia en línia Viquipèdia amb el Territori Britànic d'Ultramar de Gibraltar. El projecte es contempla com a continuació de la iniciativa Monmouthpedia i intenta convertir Gibraltar en la primera «ciutat Viquipèdia» del món. El projecte fou presentat conjuntament per la Wikimedia Foundation i el govern de Gibraltar entre el 12 i el 13 de juliol de 2012.

## El projecte

El projecte utilitza codis QR (concretament QRpedia) per proveir d'accés multilingüe als telèfons intel·ligents dels usuaris que ho desitgin a articles de la Viquipèdia que tracten sobre temes relacionats amb Gibraltar, com ara sobre la seva flora, fauna, història i cultura. Els articles en diversos idiomes són redactats pels mateixos habitants del país, acadèmics, historiadors, experts culturals i, en general, viquipedistes de tot el món. Les pàgines seran accessibles pels visitants de Gibraltar, els quals podran utilitzar els seus telèfons mòbils o dispositius similars per llegir els codis QR, els quals els redigiran als articles de la Viquipèdia en l'idioma que tinguin configurat el mòbil. La idea del projecte va ser de Tyson Lee Holmes, el qual havia seguit prèviament el desenvolupament de Monmouthpedia. Va contactar amb Stewart Finlayson del museu de Gibraltar, el qual es va dirigir al capítol de Wikimedia UK per demanar-los assistència i llançar la iniciativa.

## Dimensió nord-africana

El ministre de turisme de Gibraltar, Neil Costa, va concertar una trobada amb els organitzadors de Monmouthpedia, als quals va proposar estendre la iniciativa a l'Àfrica del Nord encoratjant els responsables de patrimoni cultural a alliberar la seva informació al món digital. Gibraltarpedia es beneficia dels coneixements d'idiomes de les comunitats locals que, a part de l'anglès, són capaces de parlar castellà, àrab, hindi i hebreu, entre d'altres. Com a resultat, els viquipedistes podran "construir un pont encara més fort entre Europa i Àfrica".

## Referències

* 1 2 3 "Gibraltarpedia" Arxivat 2013-11-10 a Wayback Machine., Vox.
* ↑ "Jul 13 Government on Board with Gibraltarpedia initiative" Arxivat 2017-06-11 a Wayback Machine., YGTV.

## Enllaços externs

* Lloc web del projecte
* Viquiprojecte:GibraltarpediA
# Rem als Jocs Olímpics d'estiu de 1904 - Vuit amb timoner

Rem als Jocs Olímpics d'Estiu de 1904 :
| Scull individual | homes |
| Doble scull | homes |
| Dos sense timoner | homes |
| Quatre sense timoner | homes |
| Vuit amb timoner | homes |
| < 1900 1908 > ||
La prova del vuit amb timoner fou una de les disputades en el programa de rem que es disputà als Jocs Olímpics de Saint Louis de 1904.
Aquesta fou la primera ocasió en què la prova formà part del programa Olímpic. La prova es disputà el dissabte 30 de juliol i hi van prendre part divuit remers, dividits en dos equips, un dels Estats Units i un del Canadà.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| Estats Units Frederick Cresser Michael Gleason Frank Schell James Flanagan Charles Armstrong Harry Lott Joseph Dempsey John Exley Louis Abell | CanadàArthur Bailey William Rice George Reiffenstein Phil Boyd George Strange William Wadsworth Donald MacKenzie Joseph Wright Thomas Loudon | No s'entrega |

## Resultat

| Posició | Nom | Temps |
| | Frederick Cresser, Michael Gleason, Frank Schell, James Flanagan, Charles Armstrong, Harry Lott, Joseph Dempsey, John Exley i Louis Abell | 7' 50.0" |
| | Canadà Arthur Bailey, William Rice, George Reiffenstein, Phil Boyd, George Strange, William Wadsworth, Donald MacKenzie, Joseph Wright i Thomas Loudon | a tres llargs |

## Referències

* Wudarski, Pawel. «Wyniki Igrzysk Olimpijskich», 1999. Arxivat de l'original el 2012-08-16. [Consulta: 27 agost 2012]. (polonès)
* «Olympic Medal Winners». International Olympic Committee. [Consulta: 27 agost 2012].
# Fernando Peralta Carrasco

Fernando Peralta Carrasco (Ronda, 15 d'agost de 1961), és un exfutbolista andalús que actuava en la posició de porter.

## Trajectòria esportiva

Format en les categories inferiors del CD Málaga, no va trigar a destacar en el primer planter andalús, cosa que feu que el fitxés el Sevilla FC el 1986. Després del fitxatge de Rinat Dassàiev pel conjunt sevillà, Fernando Peralta es va veure relegat a la suplència, per la qual cosa va retornar al Málaga el 1990.
El 1992 fitxaria pel CE Castelló, una vegada consumat tant el descens esportiu com la desaparició del CD Málaga. El 1995 fitxa pel conjunt gallec del SD Compostela, on romandria un parell de temporades fins a la seva retirada el 1997. En total va jugar 262 partits a la màxima categoria.
Actualment és comentarista esportiu en Canal Sur Televisión.

## Clubs

| Club | Any |
| CA Malagueño | 1978-1980 |
| CD Málaga | 1980-1986 |
| Sevilla FC | 1986-1990 |
| CD Málaga | 1990-1992 |
| CE Castelló | 1992-1995 |
| SD Compostela | 1995-1997 |
# Kalanchoe migiurtinorum

Kalanchoe migiurtinorum és una espècie de planta suculenta del gènere Kalanchoe, de la família de les Crassulaceae.

## Descripció

És una planta perenne, de fins a 60 cm d'alçada, glabra o glandular, glauca.
Les tiges són erectes, terete.
Les fulles són sèssils, molt carnoses, dures, planes o en forma de salsitxa, oblong-lanceolades, obovades a amplament espatulades, de 3 a 10 cm de llarg i d'1 a 4,2 cm d'ample, punta subaguda, base atenuada, marges sencers.
Les inflorescències són denses, de 10 a 15 cm, pedicels de 5 a 10 mm.
Les flors són erectes; calze aviat caduc, glabre o amb pèls glandulars; tub d'uns 0,2 mm; sèpals lanceolats, aguts, d'1,5 a 6 mm de llarg i d'1 mm d'ample; corol·la de color blanc a groguenc, de vegades color vermellós; tub cilíndric, eixamplat a la base, de 25 a 32 mm; pètals lanceolats, aguts, glabres o amb pèls glandulars, de vegades finament marcats amb punts o línies violàcies, de 6 a 8 mm de llarg i de 2,5 a 3 mm d'ample; estams inserits per sobre de la meitat del tub de la corol·la, inclosos o estams superiors parcialment sobresortints.
Espècie molt variable, sobretot en la forma de la fulla, amb 2 formes locals: plantes amb fulles estretes en forma de salsitxa sobre guix i plantes amb fulles planes sobre pedra calcària.

## Distribució

Planta endèmica del nord de Somàlia. Creix en turons de guix o pedra calcària en semidesert, de 200 a 1850 m d'altitud.

## Taxonomia

Kalanchoe migiurtinorum va ser descrita per Georg Cufodontis (Cufod.) i publicada a Webbia 19: 727. 1965.

### Etimologia

Kalanchoe: nom genèric que deriva de la paraula cantonesa "Kalan Chauhuy", 伽藍菜 que significa 'allò que cau i creix'.
migiurtinorum: epítet que fa referència a la regió Majeerteen (Migiurtinia en italià), a Somàlia.

## Referències

* ↑ «Kalanchoe migiurtinorum». International Crassulaceae Network.
* ↑ «Kalanchoe migiurtinorum Cufod., Webbia 19: 727 (1965).». International Plant Names Index.
# Lleó de Calcedònia

Lleó de Calcedònia (en llatí Leo o Leon , en grec medieval Λεών) fou arquebisbe de Calcedònia segurament en temps d'Aleix I Comnè (1081-1118).
Va escriure una carta sinodal mencionada per Fabricius. La carta tractava d'algunes qüestions que feien referència al culte de les imatges i utilitzava un llenguatge qualificat d'heterodox.

## Referències

* ↑ 11.Leo of Chalcedon a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 743
# Glacera Silvretta

La glacera Silvretta (en alemany: Silvrettagletscher) és una glacera dels Alps Rètics de 2,5 km de longitud i 1 km d'amplada situada a la part nord-est del cantó dels Grisons, Suïssa, al territori administratiu del municipi de Klosters-Serneus. Amb una superfície d'uns 3 km² és la glacera més important del massís de Silvretta, creixent lleugerament. La glacera es troba al vessant occidental de Silvrettahorn i s'estén cap a l'oest. Limita al nord amb el penya-segat de Gletscherrücken (literalment
| « | Esquena de la glacera | » |
) Més enllà del qual discorre la frontera entre Àustria i Suïssa. Al sud, està flanquejat per la carena de Chremerchöpfe. Al sud-est, la glacera Silvretta vola sobre el coll de Silvretta (Silvrettapass), a una altitud de 3.033 m,) i al Vadret da Tiatscha (vadret significa "glacera" en romanx). El pas de Silvretta també marca la divisió d'aigües entre la conca del Rin i la conca del Danubi.
El torrent Verstancla (o Verstanclabach) flueix de la glacera i és una de les fonts del Landquart que forma la vall de Prättigau, abans de desembocar al Rin. Des del final de la Petita Edat de Gel, cap al 1860, la glacera ha perdut 1 quilòmetre de longitud. A mesura que es retirava, la glacera formava petits llacs a la morrena inferior.
El refugi Silvretta es troba al fons de la llengua de la glacera a 2.341 m. Està gestionat pel Swiss Alpine Club. El Polytechnikum de Zuric registra dades de les glaceres des del 1956: va recular 328 metres entre 1956 i 2011. La glacera neix a 3.244 m, mentre que el seu front glacial es troba a uns 2.480 m.

## Referències

* ↑ «GeoNames.org». [Consulta: 7 octubre 2020].
* ↑ «Glaciers Are Growing All Over The World». [Consulta: 7 octubre 2020].
* ↑ Alpenvereinskarte Nr. 26 "Silvrettagruppe", 9. Ausgabe 2013 mit Gletscherständen von 1991.
* ↑ «Digitale Landeskarte der Schweiz». [Consulta: 7 octubre 2020].
* ↑ «Wayback Machine», 05-03-2014. Arxivat de l'original el 2014-03-05. [Consulta: 7 octubre 2020].
# Coll de Padern

El Coll de Padern és un coll situat a 950,6 m alt dels contraforts septentrionals dels Pirineus entre els termes comunals dels Banys d'Arles i Palaldà, a l'antic terme de Montalbà, i de Reiners, tots dos del Vallespir (Catalunya del Nord).
És a la zona sud-est del terme comunal al qual pertany, al nord-est del poble de Montalbà, al sud-oest, a prop, de les ruïnes del Mas Nou, de Reiners, just al sud-est del Puig del Bosquet.

## Referències

* ↑ El Coll de Padern en els ortofotomapes de l'IGN
# Moviment per l'Autodeterminació i Independència de l'Arxipèlag Canari

El MPAIAC, (en castellà i oficialment Movimiento por la Autodeterminación e Independencia del Archipiélago Canario), és un moviment d'alliberament nacional de les Illes Canàries creat el 1964 per l'advocat canari Antonio Cubillo. Reconegut el 1968 per l'OUA, l'organització dels estats africans, decretà la lluita armada el 1976 a través de les Fuerzas Armadas Guanches (FAG), amb un primer atemptat en uns grans magatzems de Galerías Preciados a Las Palmas de Gran Canària.
Abandonà la lluita armada el 1979 i el moviment esdevingué inexistent en els anys 80 i 90.
Les FAG foren indirectament responsables de la catàstrofe aèria de l'aeroport de Tenerife el març del 1977, quan les autoritats espanyoles hagueren de tancar l'aeroport principal de Las Palmas després d'un avís de bomba d'aquesta organització i desviar els vols cap a l'aeroport de Los Rodeos, no concebut per a un trànsit internacional.
# Juli Romà

Juli Romà (en llatí Julius Romanus) va ser un poeta italià del segle xv que va escriure sobretot en llatí.
El nom de Julius Romanus apareix en un epigrama sobre Petroni que consta a l'Antologia llatina. S'ha identificat a aquest autor com Juli Pomponi Sabí (Julius Pomponius Sabinus) o Juli Pomponi Let (Julius Pomponius Laetus), citat com un antic gramàtic, però en realitat un autor de l'època de l'Humanisme, mort l'any 1497.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 691.
# Lleó de Citeró

El Lleó de Citeró era una fera de la mitologia grega que vivia a les muntanyes de Citeró.
Aquest lleó aniquilava els bous d'Amfitrió, el pare adoptiu d'Hèracles, a Tebes i de Tespi, rei de Tèspies a Beòcia. Tespi va hostatjar Hèracles quan aquest es presentà davant d'ell per perseguir i capturar el lleó. Hèracles tenia llavors divuit anys. Li va donar acollida durant cinquanta dies, i cada nit, quan Hèracles tornava de la recerca de la fera, el feia allitar amb una de les seves filles, les Tespíades, que n'eren cinquanta. Eren filles o bé de la seva esposa Megamede o bé d'esposes i concubines diferents. Tespi volia que totes tinguessin fills d'Hèracles. L'heroi va creure que sempre era la mateixa noia amb la que s'allitava, però va tenir relacions amb totes. Van néixer cinquanta fills. Pausànias diu que va tenir relacions amb les cinquanta en una sola nit, o només amb quaranta-nou, ja que una no va voler deixar de ser verge i va ser condemnada a guardar la seva virginitat per sempre. També diu que va tenir cinquanta dos fills, ja que la més gran i la més petita van tenir bessons.
Va derrotar el lleó, es va vestir amb la seva pell i el seu cap li va servir de casc. Després va canviar la pell del lleó de Citeró per la del lleó de Nemea, quan, en el seu primer treball, el va matar.

## Referències

* 1 2 Apol·lodor. Biblioteca, II, 4, 10
* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, IX, 27, 6-7
# Coma de n'Arbona

La Coma de n'Arbona és una coma situada a la intersecció entre el Penyal del Migdia i la Serra de Son Torrella, a la Serra de Tramuntana de Mallorca. Pertany al terme municipal de Fornalutx.
Consta d'un més que acceptable pendent, que s'inicia en zona de carretera a partir de la cota 700 i acaba al capdavant del Puig Major a la cota 1150, prop de la corba de la Carretera Militar.
Presenta un microclima peculiar: canalitza perfectament les entrades d'aire fred, i gràcies a les parets muntanyenques circumdants del Penyal i a la Serra de Son Torrella, concentra la major part de la precipitació quan aquesta és en forma de neu.
És de les zones de Mallorca on la precipitació és més intensa i la cota de neu és més baixa. Fins i tot després de nevar, la neu es manté aquí amb major facilitat que a les muntanyes que l'envolten. A la Coma de n'Arbona es troben fins a quatre cases de neu, tot un patrimoni cultural de la Serra, que van servir per a emmagatzemar gel per a l'estiu durant segles.

## Referències

* ↑ «Puig Major». [Consulta: 11 juliol 2019].
* ↑ «Coma Fosca, Coma de n'Arbona y Camí dels Cingles – TrailRunningMallorca» (en castellà). [Consulta: 11 juliol 2019].
* ↑ Mallorca Altiva. Jesús García i Pastor. Palma, 1995. p. 125.
* ↑ Riera, Joan. «37 - Puig Major: Coma de n'Arbona - Coma des Ribell 7-2-2010 | Aires de la Serra Mallorquina», 14-07-2012. [Consulta: 11 juliol 2019].
# Municipi de Simitli

El municipi de Simitli (búlgar: Община Симитли) és un municipi búlgar pertanyent a la província de Blagòevgrad, amb capital a la ciutat homònima. Es troba a nord-oest de la província, a 105 km al sud de Sofia.
L'any 2011 tenia 14.026 habitants, el 74,85 búlgars i el 3,5% gitanos. La capital municipal és Simitli, on hi viu 46,73% de la població municipal.

## Localitats

El municipi es compon de les següents localitats:
| Simitli Bréjani Bréstovo Dokatitchévo Dolno Ossénovo Gorno Ossénovo Gradévo | Jéléznitsa Kroupnik Métchkoul Poléto Rakitna Sénokos | Souchitsa Soukhostrél Tchérnitché Troskovo |

## Referències

* ↑ «Mapa de Simitli». Google Maps.
* 1 2 3 «Преброяване на населението» (en búlgar). National Statistical Institute - Republic Of Bulgaria, 01-02-2011. Arxivat de l'original el 13 de juny 2018. [Consulta: 23 març 2021].
* ↑ «Етнически състав на населените места в България според преброяването на населението през 2011 г.» (en anglès). pop-stat.mashke.org, 2015. [Consulta: 28 febrer 2018].
* ↑ «НАСЕЛЕНИЕ ПО ОБЛАСТИ, ОБЩИНИ, НАСЕЛЕНИ МЕСТА И САМООПРЕДЕЛЕНИЕ ПО ЕТНИЧЕСКА ПРИНАДЛЕЖНОСТ КЪМ 1.02.2011 ГОДИНА» (en búlgar). Национален статистически институт (Institut Nacional d'Estadística de Bulgària). [Consulta: 28 febrer 2018].

## Enllaços externs

* Municipi de Simitli - Lloc web oficial
# Nombre de Schmidt

El Nombre de Schmidt és un nombre adimensional definit com el quocient entre la viscositat cinemàtica i el coeficient de difusió de matèria, i és emprat per caracteritzar fluxos fluids en els quals tenen lloc processos de transport convectiu i de difusió de matèria simultàniament. Rep el nom en honor d'Ernst Heinrich Wilhelm Schmidt (1892–1975).
El nombre de Schmidt depèn de la temperatura tal com ho fan les propietats que el defineixen (viscositat i coeficient de difusió). Físicament relaciona el gruix de la capa límit hidrodinàmica i la capa límit de transport de matèria.
Matemàticament es defineix com as:
    ${\mathit {Sc}}={\frac {\nu }{D}}$
on:
* $\nu$ és la viscositat cinemàtica
* $D$ és el coeficient de difusió.
L'anàleg al nombre de Schmidt en transferència de calor és el nombre de Prandtl.

## Nota

* ↑ Incropera, Frank P.; DeWitt, David P. Fundamentals of Heat and Mass Transfer. 3rd Ed.. John Wiley & Sons, 1990, p. 345. ISBN 0-471-51729-1. Eq. 6.71.
# C-63

La carretera C-63 també anomenada Eix Selva-Garrotxa enllaça Lloret de Mar amb Olot pels seus extrems i per tant, amb una direcció SE-NO, uneix les comarques de la Selva i la Garrotxa. Passa pels municipis de Vidreres, Sils, Riudarenes, Santa Coloma de Farners, Brunyola i Sant Martí Sapresa, Anglès, la Cellera de Ter, Amer, les Planes d'Hostoles, Sant Feliu de Pallerols, la Vall d'en Bas i les Preses,i acaba en una rotonda on també es fusiona la C-37 i llavors es forma la C-152 fins a Olot passant per Les Preses. Té una longitud total de 81 km.
Actualment és una via d'una sola calçada amb dos carrils que no aporta gaire eficàcia a la seva funcionalitat d'enllaçar la Garrotxa amb la Costa Brava sud a causa de la pràctica inexistència de variants pel nombrós grup de poblacions que travessa. En els darrers anys s'han construït les variants de la Cellera de Ter i Sant Esteve d'en Bas i estan pendents de projectar-se i construir-se les de Santa Coloma de Farners, Anglès, Amer, les Planes d'Hostoles i Sant Feliu de Pallerols. Malgrat aquests esforços la ciutadania també ha reclamat recentment que es tingui en compte projectar les variants de les altres poblacions selvatanes per on passa actualment la carretera.
# Kandalakxa

Kandalakxa (en rus Кандалакша) és una ciutat de l'óblast de Múrmansk, a Rússia.
Kandalakxa es troba al fons del golf de Kandalakxa, a la mar Blanca. És a 205 km al sud de Múrmansk i a 1.298 al nord de Moscou.
La vila existeix des del segle xi. Amb tot el sud de la península de Kola, fou incorporada al segle xiii a la República de Nóvgorod, i el 1478 al Gran Ducat de Moscou.

## Referències

* ↑ Distàncies a vol d'ocell o distàncies ortodròmiques.

## Enllaços externs

* (rus) Informació sobre Kandalakxa
* (rus) Plànol de la ciutat a 1/10 000
* (anglès) Alexandra Goryashko, South Kola Travel Guide
# Coma de Son Torrella

La coma de Son Torrella és una coma que es troba entre els 975 i els 800 m d'altitud i que pertany al terme municipal d'Escorca, a Mallorca.
Té forma allargada i discorre entre la Serra de Cúber i la Serra de Son Torrella. Rep el nom de la possessió de Son Torrella, que es troba al peu del Puig Major.

## Referències

* ↑ García Pastor, Jesús. Mallorca altiva : relació sistemàtica d'altures a la muntanya mallorquina. 1a. ed. Palma: J. García, 1995, p. 127. ISBN 84-605-3133-3.
# Fullola

La fullola és una làmina molt prima de fusta, per a aplacats, que ha estat tallada en màquines proveïdes de ganivets especials molt precises, d'un gruix inferior a 1 mil·límetres.Es comercialitza en paquets lligats. Si la fusta que s'ha d'aplacar és més ampla que la fullola, cal unir les peces obrint-les com fulls de llibre perquè les vetes siguin simètriques. Es fa servir en l'acabament de mobles, portes i elements decoratius construïts amb fusta transformada. Generalment, està feta de fusta bona o molt decorativa, i si s'aplica bé, sembla que tot el moble estigui fet d'aquesta mena de fusta i li dona més soliditat.
També s'empra per fer contraplacats. N'hi ha de dues menes:
* Fullola de ganiveta, tallada en sentit longitudinal respecte al tronc o al tauló
* Fullola desenrotllada, tallada de través respecte al tronc.

## Bibliografia

Diccionari de l'Institut d'Estudis Catalans

## Enllaços externs

* Procediment per obtenir fullola
# Aero Propulsion Alliance

Aero Propulsion Alliance APA) és un consorci de firmes europees per desenvolupar el motor turbohèlice per impulsar l'avió de transport multinacional, Airbus A-400M per substituir als Lockheed C-130 Hercules, Transall C-160, Casa-Nurtanio, etc.
En aquest consorci hi intervé l'empresa espanyola Industria de Turbo Propulsores "ITP".

## Història

Per desenvolupar el turbohèlice de l'Airbus A-400M, es van aliar les empreses Snecma (França), Rolls-Royce (Regne Unit), Fiat-Avio (Itàlia), MTU Aero Engines (Alemanya) i ITP (Industria de Turbo Propulsores S.A. (Espanya)).
A través d'aquest consorci es va desenvolupar el turbohèlice TP400-D1, mitjançant una modificació de la turbina Snecma M88, que en un principi preveia un motor de dos eixos, i que posteriorment passà a tres eixos, deixant la turbina lliure. No obstant això, Airbus va considerar que el consum específic (gr/CV) era molt elevat i considerava el motor no adequat.
Per això es va crear un nou consorci anomenat Europrop International, per desenvolupar un nou propulsor el TP400-D6.

## Vegeu també

* Motor a reacció
* Llista de motors d'aviació fabricats a Espanya

## Referències

* ↑ Aero Propulsion Alliance

## Bibliografia

* Miguel Vidal, Ricard. El Motor de Aviación de la A a la Z. Barcelona: L'Aeroteca, 2008, p. 15. ISBN 84-612-7902-6.
# Niatiaga

El regne khassonké de Niatiaga fou un antic estat dels khassonkés situat al sud del regne de Logo i a l'est del Bambuk.
La població de la zona era malinké fins al començar el segle xix quan els peuls o fula del clan Diakhité de Gagny, que havien lluitat contra el regne bambara de Kaarta i s'havien refugiat a la zona, van prendre el poder. Els Diakhité havien format amplies aliances matrimonials amb els malinkés locals, i el seu cap Séga Mody (1810-1851), va aprofitar un conflicte menor entre malinkés per unes terres de pastura, i va conquerir Tinkin, la població principal i tot seguit va aconseguir la submissió de tot el país. Va rebutjar els atacs d'Hawa Demba Diallo, rei khassonké de Dembaya amb capital a Médine (1805-1830), va explotar agrícolament el territori i va establir la seva capital a Mansonna, deixant al seu germà Attiné Séga à Tinkin. Els seus fills, germans i nebots es van dispersar per crear noves poblacions agrícoles arreu. El 1851 el comandant francès de Bakel, de nom Rey, que va visitar la zona, va descriure un país ben cultivat amb bona producció de productes artesans, objectes de ferro, d'ossos o de corns que servien per intercanviar amb els veïns.
El 1851 va esclatar una crisi successòria: el successor Attiné Séga no fou reconegut pels seus nebots (fills de Mody) i va esclatar la guerra civil fins al triomf d'Hawa Sémounou, fill de Séga Mody. El 1854 es va iniciar al Bambuk la djihad d'al-Hadjdj Umar que va conquerir el país poc després

## Referència

* Sékéné Mody Cissoko, Le Khasso face à l'empire Toucouleur et à la France dans le Haut-Sénégal 1854-1890, édition l'Harmattan, Paris, 1988.

## Vegeu també

* Regne de Khontéla
* Regne de Tomora
* Regne de Khasso
* Regne de Logo