OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Vietnam Requiem

Vietnam Requiem va ser un documental de televisió closeup d'ABC News dirigit per Bill Couturié i Jonas McCord i fotografiat per Ted Haimes. Va ser filmat en 1982, i transmès el 1984 sobre el trastorn per estrès posttraumàtic sofert pels veterans. Va proporcionar una part substancial de les mostres de so utilitzades per Paul Hardcastle en la seva cançó "19" el 1985.
La pel·lícula inclou entrevistes a cinc veterans de la guerra de Vietnam que eren a presó per crims comesos després de llicenciar-se, interrelacionats amb imatges de l'època de la guerra, amb narració de Peter Thomas.

## Repartiment

* Raymond Baker - Ell mateix
* Albert Allen Dobbs - Ell mateix
* Duane Maybee - Ell mateix
* James McAllister - Ell mateix
* Kenneth Patterson - Ell mateix
* Peter Thomas - Narrador (veu)

## Premis i nominacions

* 1982, nominat als Emmy pel Destacat Assoliment en la realització de Programació de Notícies i Documentals - Cinematografia per a Ted Haimes
* 1982 guanyador del Premi Peabody per ABC.
* Premis Ondas 1983 - Premi internacional de televisió.

## Referències

* ↑ 'Requiem': The Prisoners Of War, The Washington Post, 15 de juliol de 1982
* ↑ How we made the pop song 19 by Paul Hardcastle and Ken Grunbaum, The Guardian, 24 de setembre de 2012
* ↑ ABC News Closeup: Vietnam Requiem al web dels Premis Peabody
* ↑ 'Vivir cada día' y 'Carrusel deportivo' son los dos espacios españoles que han obtenido el Ondas, El País, 4 de novembre de 1983
* Vietnam requiem, ISBN 1-55974-216-X.
# Alhassane Bangoura

Alhassane “Lass” Bangoura (nascut el 30 de març de 1992 a Conakry, Guinea), és un futbolista guineà.
Ha estat internacional amb Guinea. A nivell de clubs ha destacat al Rayo Vallecano.

## Referències

* ↑ Alhassane Bangoura a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ «lass-bangoura». FotoFootball.com.
# Adromischus hemisphaericus

Adromischus hemisphaericus és una espècie de planta suculenta del gènere Adromischus, pertanyent a la família Crassulaceae. És l'espècie tipus del gènere Adromischus.

## Taxonomia

Adromischus hemisphaericus Lem. va ser descrita per Charles Antoine Lemaire i publicat a Jard. Fleur. 2(Misc.): 60 1852.

## Referències

* ↑ «Adromischus hemisphaericus». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 15 maig 2013].

## Vegeu també

* Història de la botànica

## Bibliografia

* Pilbeam, John; Rodgerson, Chris; Tribble, Derek. Adromischus. The cactus file handbook 3 (en anglès). Christchurch, Dorset: Cirio Publishing Services Ltd, 01-05-1998, p. 107. ISBN 0 9520382 3 X.
* List South. African Succ. Pl.: 58 (1997).
* AFPD. 2008. African Flowering Plants Database - Base de Donnees des Plantes a Fleurs D'Afrique.
* Bailey, L.H. & E.Z. Bailey. 1976. Hortus Third i–xiv, 1–1290. MacMillan, New York.
* Gibbs Russell, G. E., W. G. M. Welman, E. Retief, K. L. Immelman, G. Germishuizen, B. J. Pienaar, M. Van Wyk & A. Nicholas. 1987. List of species of southern African plants. Mem. Bot. Surv. S. Africa 2(1–2): 1–152(pt. 1), 1–270(pt. 2).
# Barbara (Itàlia)

Barbara és un comune (municipi) de la província d'Ancona, a la regió italiana de les Marques, situat a uns 40 quilòmetres a l'oest d'Ancona. A 1 de gener de 2019 la seva població era de 1.327 habitants.
Barbara limita amb els següents municipis: Arcevia, Castelleone di Suasa, Ostra Vetere i Serra de' Conti.

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st january» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 26 març 2020].
# Collet del Moro

El Collet del Moro és una collada de 780,2 metres d'altitud a cavall dels termes municipals de Pinós i Riner, al Solsonès. És a l'extrem nord del terme municipal, al nord-est de Sant Just d'Ardèvol i a l'oest-nord-oest de Su i a l'oest-sud-oest de Santdiumenge. Al seu costat nord s'estén la partida del Collet del Moro. És a prop i al nord de Can Faixa.

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya
# Ulleres anàglif

Les ulleres anàglif s'utilitzen per visualitzar imatges multiplexades en longitud d'ona. En una superfície plana es mostra una imatge a partir de la combinació de dues imatges desplaçades, creades únicament amb dos colors complementaris, ja siguin vermell – blau, vermell – verd o bé groc – blau. Aquestes dues imatges creen una visió estereoscòpica.
La percepció de profunditat en el sistema visual humà d'imatges en superfícies planes requereix l'ajuda d'experiències prèvies o d'objectes externs, com poden ser les ulleres anàglif, ulleres LCS (Liquid Crystal Shutters – Obturadors de Cristall Líquid) i d'altres sistemes més moderns i que no afecten al cansament visual.
Les ulleres anàglif estan formades per dues lents (molt senzilles), cadascuna amb un dels dos colors que componen la imatge. D'aquesta manera actuen com a filtre i deixen veure a cada ull només el parell estèreo que li correspon. Així doncs, per exemple, si hi hagués una imatge creada a partir del desplaçament d'una imatge blava (enfocada per l'ull esquerre) i una altra de vermella (enfocada per l'ull dret), caldrien unes ulleres anàglif amb filtres dels mateixos colors: l'ull dret tindria la lent de color blau i l'esquerre la lent vermella, ja que el filtre només permet veure la imatge que no siguin del mateix color.
Cal destacar que les ulleres anàglif permeten veure en relleu tant imatges en paper com diapositives. L'efecte creat és de força qualitat, tot i que es perd molta lluminositat i els filtres utilitzats no arriben a aconseguir una reconstrucció prou bona en color de la imatge tridimensional.

## Referències

* ↑ «Ulleres anàglif». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Trogon de carpó escarlata

El trogon de carpó escarlata (Harpactes duvaucelii) és una espècie d'ocell de la família dels trogònids (Trogonidae) que habita zones boscoses de la Península Malaia, Sumatra (incloent les illes Riau, illes Batu, Bangka i Belitung) i Borneo (incloent les illes Natuna septentrionals).
# Alhazen (cràter)

Alhazen és un cràter lunar que es troba a prop del extrem oriental de la Lluna. Al sud-sud-est hi ha el cràter Hansen, i a l'oest hi ha el Crisi Mare. La vora d'Alhazen és gairebé circular, però sembla altament oblonga quan es veu des de la Terra a causa de la visió que en tenim. Les parets interiors i el sòl del cràter són robustes i irregulars. Una carena baixa uneix la vora sud d'Alhazen amb la propera Hansen. El cràter rep el nom del científic musulmà àrab, Ibn al-Haytham.

## Cràters satèl·lits

Per convenció, aquestes característiques s'identifiquen en els mapes lunars localitzant la lletra en el punt mitjà de la vora del cràter que es troba més proper a Alhazen.
| Alhazen | Latitud | Longitud | Diàmetre |
| A | 16.2° N | 74.3° E | 14 km |
| D | 19.7° N | 75.2° E | 33 km |

## Referències

* ↑ "Alhazen (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature. NASA RP-1097, 1982.
* Bussey, B.; Spudis, P. The Clementine Atlas of the Moon. New York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 978-0-521-81528-4.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature. Tudor Publishers, 1995. ISBN 978-0-936389-27-1.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature». Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 24 octubre 2007].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by the Working Group of Commission 17 of the IAU». Space Science Reviews, 12, 2, 1971, pàg. 136–186. Bibcode: 1971SSRv...12..136M. DOI: 10.1007/BF00171763.
* Moore, Patrick. On the Moon. Sterling Publishing Co., 2001. ISBN 978-0-304-35469-6.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook. Cambridge University Press, 1988. ISBN 978-0-521-33500-3.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon. Kalmbach Books, 1990. ISBN 978-0-913135-17-4.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes. 6th revised. Dover, 1962. ISBN 978-0-486-20917-3.
* Whitaker, Ewen A. Mapping i Naming the Moon. Cambridge University Press, 1999. ISBN 978-0-521-62248-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon. Springer, 2000. ISBN 978-1-85233-193-1.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia

## Enllaços externs

* «Localització del cràter al Google Moon».
* «Digital Lunar Orbiter Photographic Atlas of the Moon».
* «The Lunar Crater Alhazen» (PDF) (en anglès).
# Adromischus fallax

Adromischus fallax és una espècie de planta suculenta del gènere Adromischus, que pertany a la família Crassulaceae.

## Taxonomia

Adromischus fallax Toelken va ser descrita per Helmut Richard Toelken i publicada a Bothalia 12(3): 387 (1978).

## Referències

* ↑ «Adromischus fallax». International Plant Name Index.

## Bibliografia

* Pilbeam, John; Rodgerson, Chris; Tribble, Derek. Adromischus. The cactus file handbook 3 (en anglès). Christchurch, Dorset: Cirio Publishing Services Ltd, 01-05-1998, p. 107. ISBN 0 9520382 3 X.
# Trogon del Chocó

El trogon del Chocó (Trogon comptus) és una espècie d'ocell de la família dels trogònids (Trogonidae) que habita la selva humida de les terres baixes de l'oest de Colòmbia i nord-oest de l'Equador.
# Alfonso Cerón

Alfonso Cerón (Xerone, Girón) (nascut el 1535 a Granada – mort a Girona?) fou un mestre d'escacs espanyol.
Nascut a Granada, havia esdevingut sacerdot catòlic. Fou un dels millors jugadors espanyols al segle xvi. Cerón va participar en el primer torneig internacional, amb quatre jugadors (dos de castellans i dos d'italians) que se celebrà, per invitació del rei Felip II de Castella, a la Cort Reial a El Escorial, prop de Madrid, el 1575. Hi fou 4t, rere Leonardo da Cutri, Paolo Boi, i Ruy López de Segura.
Fou autor d'un llibre d'escacs del qual avui en dia no se'n coneix cap exemplar: De latrunculorum ludo o Del juego del Ajedrez

## Notes i referències

* ↑ «Brief notes on the history of Chess: 1500» (en anglès). chess-poster.com. Arxivat de l'original el 2008-05-02. [Consulta: 8 desembre 2013].
* ↑ «Jugadors del renaixement». Arxivat de l'original el 2008-01-23. [Consulta: 8 desembre 2013].
* ↑ Segons Nicolás Antonio, «Bibliotheca Hispana Nova» Tom I, Madrid 1783, p. 17. Primera edició, Roma 1673 I, 13).
* ↑ «Šachové správy z domova a sveta vydáva Peter Mego», 04-10-2008. Arxivat de l'original el 2008-10-04. [Consulta: 2 desembre 2021].
# Collet del Soler (Bertí)

El Collet del Soler és una collada situada a 816,4 metres d'altitud. Està situat en el terme municipal de Sant Quirze Safaja, de la comarca del Moianès.
Està situat al nord-est del lloc on hi ha les restes de la masia del Soler de Bertí, a l'extrem sud-occidental del Serrat del Soler, en un lloc que actualment ha quedat allunyat dels camins de pas habitual.

## Enllaços externs

* El Collet del Soler en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Clotada del Portell

La Clotada del Portell és un clot a cavall dels termes municipals de Conca de Dalt, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, en territori del poble de Vilanoveta, i Isona i Conca Dellà, a l'antic terme d'Orcau, al Pallars Jussà.
Està situat a la vall de la llau de les Collades, just en el moment que aquesta llau passa d'un terme municipal a l'altre, al sud-est de les Collades de Baix. Hi passa la Pista del Portell.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Auvers

* No s'ha de confondre amb Auverse.
«Auvers» té aquests significats:
* Auvers (Alt Loira), municipi al departament de l'Alt Loira (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps)
* Auvers (Manche), municipi al departament de la Manche (regió de Normandia, França)
* Auvers-le-Hamon, municipi al departament del Sarthe (regió de País del Loira, França)
* Auvers-Saint-Georges, municipi al departament de l'Essonne (regió d'Illa de França)
* Auvers-sous-Montfaucon, municipi al departament del Sarthe (regió de País del Loira, França)
* Auvers-sur-Oise, municipi al departament de Val-d'Oise (regió d'Illa de França)
# Vaison

Vaison (occità) o Vaison-la-Romaine (francès) és un municipi francès al departament de la Valclusa (regió de Provença – Alps – Costa Blava). L'any 2004 tenia 6.147 habitants.
Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 1 680 | 1 901 | 1 975 | 2 145 | 2 562 | 2 602 | 2 879 | 2 968 | 3 059 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 3 272 | 3 404 | 3 340 | 3 279 | 3 330 | 3 098 | 2 963 | 2 837 | 2 793 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 2 814 | 3 049 | 3 062 | 3 042 | 3 049 | 3 090 | 3 155 | 3 316 | 3 421 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 3 865 | 4 402 | 5 210 | 5 862 | 5 663 | 5 904 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |
Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1989-1992 | Yves Meffre | PS |
| 1992-2001 | Claude Haut | PS |
| 2001-2003 | Patrick Fabre | PS |
| 2003- | Pierre Meffre | PS |
# Trogon elegant

El trogon elegant (Trogon elegans) és una espècie d'ocell de la família dels trogònids (Trogonidae) que habita boscos i matolls del sud-est d'Arizona, est i oest de Mèxic, Guatemala, Nicaragua i nord-oest de Costa Rica.

## Taxonomia

Segons la classificació del IOC World Bird List, versió 7.3 aquesta espècie està formada per 5 subespècies:
* T. e. canescens van Rossem, 1934, del sud d'Arizona i nord-oest de Mèxic.
* T. e. ambiguus Gould, 1835, del sud de Texas i Mèxic central i oriental.
* T. e. goldmani Nelson, 1898, de les illes Maries, properes a la costa mexicana del Pacífic.
* T. e. elegans Gould, 1834, de Guatemala.
* T. e. lubricus JL Peters, 1945, d'Hondures. Nicaragua i Costa Rica.
A la classificació del Handbook of the Birds of the World Alive (2017) aquesta espècie estaria formada únicament per les dues subespècies més meridionals, formant les poblacions septentrionals l'espècie trogon cua de coure (Trogon ambiguus).

## Referències

* ↑ Gill, F & D Donsker (Eds). 2017. IOC World Bird List (v 7.2). doi : 10.14344/IOC.ML.7.2.
* ↑ N. Collar (2017). Trogons (Trogonidae). J. del Hoyo, A. Elliott, J. Sargatal, D.A. Christie i E. de Juana. Handbook of the Birds of the World Alive. Lynx Edicions, Barcelona.
# Villalba del Alcor

Villalba del Alcor és un poble de la província de Huelva (Andalusia), que pertany a la comarca d'El Condado.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2008 | 2010 | 2012 |
| 3618 | 3587 | 3589 | 3604 | 3530 | 3520 | 3475 | 3839 | 4060 | 4245 |

## Fills il·lustres

* Nicolas Tenorio Cerero, jutge i historiador (1863-1930)

## Enllaços externs

* Villalba del Alcor - Web municipal (castellà)
* GuadalInfo - Web del Centre GuadalInfo de Villalba del Alcor(castellà)
* Villalba del Alcor - Sistema d'Informació Multiterritorial d'Andalusia(castellà)
* Wiki de Villalba del Alcor - Wiki de Villalba del Alcor dins del projecte www.wikanda.es - La wiki de andalucia (castellà)
# Alvarado

«Alvarado» té aquests significats:
* Toponímia:
** General Alvarado partit a la província de Buenos Aires (Argentina)
** Cantó d'Alvarado, cantó de Costa Rica
** Alvarado, pedania al municipi de Badajoz (Espanya)
** EUA:
*** Alvarado (Califòrnia), despoblat al Comtat d'Alameda
*** Alvarado (Minnesota), ciutat a l'estat de Minnesota
*** Alvarado (Texas), localitat a l'estat de Texas
** Mèxic:
*** Alvarado (Veracruz), ciutat a l'estat de Veracruz
*** Salvador Alvarado, municipi a l'estat de Sinaloa
* Biografies:
** Alonso de Alvarado (1500-1556), castellà, conqueridor i mariscal del Perú, nebot de Pedro de Alvarado
** Charles Juhasz Alvarado (Luzon, Filipines, 1965), artista porto-riqueny
** Juan Alvarado y del Saz (Agüimes, 1855 - Madrid, 1935), advocat i polític espanyol, que va ser ministre de Marina, d'Hisenda, de Gràcia i Justícia i d'Estat durant el regnat d'Alfons XIII
** Juan Bautista Alvarado, governador de l'Alta Califòrnia entre 1836 i 1842
** Juan Velasco Alvarado, governant del Perú
** Pedro de Alvarado (1485-1541), conqueridor espanyol que va participar en la presa de Mèxic-Tenochtitlan i en les conquestes de Guatemala i El Salvador
** Rafael Alvarado Ballester (Tarragona, 1924 - Madrid, 2001), acadèmic i científic espanyol
** Salustio Alvarado Fernández (La Corunya, 1897 - Madrid, 1981), naturalista, zoòleg i botànic gallec
# Collet del Monjo

El Collet del Monjo és un coll dels contraforts nord-orientals del Massís del Canigó, a 2.164,2 metres d'altitud, en el terme comunal de Nyer, a la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord. És a prop de l'extrem sud del terme de Nyer, quasi al límit amb el de Mentet. És a la Serra del Sordill, a prop al sud-est de les Llises de Querroig, en el vessant oriental del Puig de la Costa Llisa. Hi passa el Camí del Coll del Pal.

## Referències

* ↑ El Collet del Monjo en els ortofotomapes de l'IGN
# Alcolea de Tajo

Alcolea de Tajo és un municipi de la província de Toledo amb 864 habitants. La seva història és molt antiga, data dels pobles preromans i posteriorment fou ocupada pels almoràvits i almohades. Els seus monuments principals són: L'església de nostra senyora de l'Assumpció, el pont medieval de les Cañadas, els jaciments arqueològics dels Vetons i l'ermita de Bienvenida.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 804 | 798 | 776 | 778 | 772 | 777 | 809 | 815 | 822 | 843 | 868 |

## Administració

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | Desiderio Muñoz Cuesta | UCD | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | Desiderio Muñoz Cuesta | AP/PDP/UL | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | Desiderio Muñoz Cuesta | PP | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | Desiderio Muñoz Cuesta | PP | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | Ignacio Moreno López | PSOE | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | Ignacio Moreno López | PSOE | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | Ignacio Moreno López | PSOE | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | Ignacio Moreno López | PSOE | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | n/d | n/d | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | n/d | n/d | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | n/d | n/d | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |

## Enllaços externs

* Lloc web de l'ajuntament Arxivat 2014-05-16 a Wayback Machine.
# Clotari

Clotari és el nom dels següents personatges:
* Clotari I dit el Vell (497 - 561), rei dels francs des del 511 fins a la mort
* Clotari II dit el Gran o el Jove (584-Chelles, 629), rei merovingi de Nèustria i rei de tots els francs (613 -29)
* Clotari III (652-73), fill gran del rei merovingi de Nèustria i Borgonya Clodoveu II
* Clotari IV (~652–~719), rei d'Austràsia des de l'any 717
# Barraca del camí del Mas Roig IV

La Barraca del camí del Mas Roig IV és una obra del Pla de Santa Maria (Alt Camp) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una barraca de planta circular, orientada al nord-est i aixecada a tocar d'un desguàs natural que passa pel davant mateix del portal. Dels seus laterals arrenquen sengles marges en força mal estat. La coberta és de pedruscall i el portal és capçat amb una llinda i arc de descàrrega.
La barraca és coberta amb falsa cúpula tapada amb una llosa, amb una alçada màxima de 2'80m. A l'interior hi ha un pedrís que podria haver servit de menjadora i un cocó. La cambra és circular amb un diàmetre de 3'705m.

## Referències

* 1 2 «Barraca del camí del Mas Roig IV». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 agost 2018].
# Christer Mattsson

Christer Mattsson (Göteborg, 7 d'agost de 1971), nom complet Jan Christer Mattsson, és un investigador i professor suec, en actiu a la Universitat de Göteborg i al municipi de Kungälv.
Mattsson és el director de l'Institut Segerstedt de la Universitat de Goteborg. I treballa tant en l'àmbit nacional com internacional en qüestions relacionades amb la prevenció de l'extremisme violent, la lluita contra el racisme i l'ensenyament sobre l'Holocaust. És autor del Toleransprojektet, que va començar en nom del municipi de Kungälv després de l'assassinat de John Hron el 1995. El Toleransprojektet està dirigit a impedir el reclutament de joves a grups nazis i supremacistes blancs.
En la seva investigació, Christer Mattsson se centra en els processos de radicalització de persones que estan o han estat actives en entorns d'ideologia supremacista blanca.
Christer Mattsson va defensar l'any 2018, la seva testi sobre l'educació preventiva de l'extremisme a les aules.

## Premis i premis

* Dialogpriset (2013)
* Fredkullapriset (2013)
* Artister mot nazister (2011)
* Michael A Frieds pris (2011)
* Anna Lindh-stipendiet (2010)

## Bibliografia seleccionada

* 2018 Mattsson, C. Extremisten i klassrummet - perspektiv på skolans förväntade ansvar att förhindra framtida terrorism. Doktorsavhandling, Göteborgs universitet, Utbildningsvetenskapliga fakulteten.
* 2017 Mattsson, C. & Andersson-Malmros, R. Från ord till handlingsplan - En rapport om kommunala handlingsplaner mot våldsbejakande extremism. Stockholm: Sveriges kommuner och landsting.
* 2014 Gerner, K. & Mattsson C. Till Förintelsens minnesplatser i Polen – En resguide för lärare. Stockholm: Forum för Levande historia
* 2012 Mattsson, C. & Hermansson-Adler, M. 10 lektioner om tolerans. Stockholm: Natur & Kultur

## Referències

* ↑ «Dialogmiddag: Dialogpriser 2013 Göteborg». Dialogslussen, 27-05-2013 [Consulta: 9 abril 2020]. Arxivat 28 de març 2017 a Wayback Machine.
* ↑ «Fredspris till toleransprojektet GP 130419». Teskedsorden, 22-04-2013 [Consulta: 9 abril 2020]. Arxivat 27 de març 2019 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2019-03-27. [Consulta: 9 abril 2020].
* ↑ «PRISTAGARE OCH STIPENDIATER 2010». Anna Lindhs Minnesfond [Consulta: 9 abril 2020]. Arxivat 30 de setembre 2020 a Wayback Machine.
# Alcolea del Pinar

Alcolea del Pinar és una localitat i municipi de la província de Guadalajara, en la comunitat autònoma de Castella-la Manxa. Té un àrea de 113,68 km² amb una població de 336 habitants (INE 2016) i una densitat de 3,06 hab/km². A part de la capital municipal inclou els nuclis de Cortes de Tajuña, Garbajosa, Tortonda i Villaverde del Ducado.

## Entitats de població

| Entitats de població | Habitants (2015) |
| Alcolea del Pinar | 343 |
| Cortes de Tajuña | 19 |
| Garbajosa | 11 |
| Tortonda | 28 |
| Villaverde del Ducado | 33 |

## Demografia

El municipi, que té una superfície de 113,68 km², compte segons el padró municipal del 2017 de l'INE amb una població de 328 habitants i una densitat de 2,89 hab./km².
* Gràfica d'evolució de Alcolea del Pinar entre 1991 i 2017
* Font ISTAT - elaboració gràfica de Wikipedia

## Comunicacions

Està situada al costat de l'Autovia A-2, en el km 135, entre Guadalajara i Zaragoza.

## Llocs d'interès

* Església parroquial de Nuestra Señora del Rosario, del s. XIX.
* Casa de Pedra, habitatge excavat en una roca d'arenisca realitzada per "Lino Bueno", a principis del s. XX. L'obra va trigar a realitzar-la disset anys segons informava el diari L'Imparcial de l'11 de gener de 1925, es va realitzar a cop de pic, il·luminant-se amb teies enceses fins a aconseguir diverses habitacions, el motiu no era altre que la manca de recursos per llogar un habitatge.
* Museu del Ciment, amb escultures realitzades amb ciment i ferro per Máximo Rojo.
* Galeria d'art d'Antonio García Perdices.

## Referències

* ↑ «Población, superficie y densidad por municipios - Guadalajara». Instituto Nacional de Estadística. Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 2 juny 2018].
* 1 2 ERIKA H.L. «El proyecto de casa-museo de Máximo Rojo, presupuestado en 80.000 euros». La Nueva Alcarria, 05-10-1999 [Consulta: 7 octubre 2012].
* ↑ «Un obrero modelo. Se construye una casa en diecisiete años.». , 11-01-1925, p. 2 [Consulta: 6 abril 2017].

## Bibliografia

* Díaz Sánchez, Julián. «Un esteta en La Alcarria. El monasterio de las Perdizes (Alcolea del Pinar)». A: Escultecturas margivagantes. La arquitectura fantástica en España. Siruela, 2006, p. 417-424. ISBN 84-7844-947-7.

## Vegeu també

* Luzaga
* Fuentelsaz

## Enllaços externs

* Página web del Ayuntamiento
* Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha. «Alcolea del Pinar (Guadalajara)». Turismo de Castilla-La Mancha. [Consulta: 7 octubre 2012].