OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Partisana

Una llança partisana és aquella que té ferro (fulla de llança) gran i dreta, ampla per la base, amb tall per tots dos costats i que es va estretint cap a la punta. La base posseeix dues aletes corbes en punta, o bé en forma de mitja lluna. La seva asta feia cap a 2 m i tenia guaspa de ferro.

## Orígens i història

La partisana va ser una llança que es va usar per a la caça -no com a distintiva d'oficialia- del segle xii al XVI, encara en formes més primitives, però segons historiadors militars, el seu ús va perdurar del segle XV al XVII. El que sembla indicar aquest joc de segles "oficials", és que la versió moderna de 220 cm - 260 cm, aletes ben definides i guaspa (peça metàl·lica de contrapès a la base de l'asta), seria aquella emprada entre els segles XII i XVIII, però no indicaria el seu origen, sinó el seu ús en cossos militars "moderns".
Sobre el seu origen -o formes més primitives- es poden trobar ja al segle I representacions artístiques en la Roma clàssica (baixos relleus del Consolat de Roma). Així no tan sols seria l'arma del Renaixement-Edat Moderna, sinó també una categoria d'armes d'asta el ferro de la qual ja era emprat fins i tot abans de la nostra era i que derivaria de "ganivets enastats". Per exemple, l'angó (venable introduït pels merovingis cap al segle V) ja tenia una certa reminiscència de la que seria la seva germana major, la partisana.

## Morfologia

Una llança partisana "moderna" es caracteritza per tenir una asta de 160 a 220 cm, ferro d'1 a 2 peus de llarg i amples de fulla -sense les aletes- de 10 a 14 cm a la seva base. Ve acompanyada de guaspa per a portar-la i usar-la amb un millor equilibri, i solien fabricar-les amb bones fustes, acer per als talls i bronze per damasquinats i "farciment-pes". Essent arma d'oficials en els seus darrers anys d'ús, es feien servir materials com velluts -en els tercios de asir- i plomalls que penjaven dels ferros.
Quan una partisana tenia les seves "aletes" de la base de la seva fulla (ferro) més llargues i corbes cap a la punta o drets en angle isòsceles perfecte -semblant a un trident o arpó- es deia corsesca. Si les aletes es corbaven cap a la guaspa -com ganxos en forma de flor de lis- i el seu ferro era més fi i llarg -més punxant-, s'anomenava a forquilla o ronca. I si era més moderna, tenia una llargada lleugerament menor, falses guardes en lloc d'aletes i anava destinada a oficials -amb millors acabats- es deia espuntó.
# Matines

Matines és l'hora canònica més primerenca de l'albada i que serveix d'oració a l'Església Catòlica Romana i a l'Església Ortodoxa a la litúrgia de les hores. El terme també s'ha usat en algunes denominacions del protestantisme per descriure els serveis matutins. Després del Concili del Vaticà II la durada de les matines de ritu llatí van ser minvada, i ara es denomina oficialment Ofici de Lectura. Immediatament després —o després d'un pausa curta— segueixen les laudes.
A gran part del País Valencià, a Mallorca, a Eivissa i Formentera la missa de la nit de nadal rep el nom de Matines de Nadal, a la resta dels Països Catalans també anomenada Missa del Gall.
La paraula és una reducció de la locució llatina horas o orationes matutines.

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Matines». A: Diccionari català-valencià-balear. Palma: Moll, 1930-1962. ISBN 8427300255.
* ↑ «Matines». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Vegeu també

* O Magnum Mysterium
# Hrabkov

Hrabkov és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país. La primera referència escrita de la vila data del 1330.
# Casa de Serra

La Casa de Serra és un edifici del municipi de Llimiana (Pallars Jussà) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic Català .

## Descripció

Edifici pairal entre mitgeres, amb celler i tres plantes d'alçada, fent porxo a la cara de la pl. Major. Malgrat les reformes i arrebossats de la façana principal, destaca la llinda de la porta, amb escut de la casa noble dels Serra. La coberta, de teula àrab, és de dues vessants amb carener paral·lel a les dues façanes.

## Història

1677 és la data de la llinda de la porta.

## Vegeu també

* Llista de monuments de Llimiana

## Referències

* 1 2 «Casa de Serra». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 13 març 2017].
# Perdiu cuablanca

La perdiu de cua blanca (Lagopus leucura) és una espècie d'ocell de la família dels fasiànids (Phasianidae) que habita la tundra d'Alaska i la Colúmbia Britànica amb l'illa de Vancouver, i a la llarga de les muntanyes Rocoses fins a Utah, Colorado i el nord de Nou Mèxic.
# Longitud aparent

La longitud aparent és la longitud celeste corregida per aberració i nutació en oposició a longitud mitjana.
La longitud aparent s'utilitza en la definició d'equinocci i solstici. A l'equinocci, la longitud celeste geocèntrica aparent del Sol és 0° o 180°. Al solstici, és igual a 90° o 270°. Això no coincideix amb la declinació exactament zero o el valor extrem de la declinació perquè la latitud celeste del Sol és (menys d'1,2 segons d'arc però) no zero.

## Fonts

* United States Naval Observatory. Astronomical Almanac Glossary Chapter (en anglès).
* Meeus, Jean. Astronomical Algorithms (en anglès). 2a.
# Economia de Montenegro

Montenegro va adoptar l'euro com a moneda després de la independència l'any 2006. Abans de la divisió de Iugoslàvia, la regió va sofrir una forta urbanització i industrialització.
Després del referèndum d'independència, l'economia de Montenegro va continuar la seva transformació en una més basada en els serveis, amb l'objectiu declarat de convertir-se en una destinació per al turisme de luxe, i unir-se a la Unió Europea. S'han realitzat esforços per atreure inversions estrangeres en el sector del turisme, així com en projectes de grans infraestructures, ambdós necessaris per facilitar el desenvolupament turístic.
Montenegro ha experimentat una explosió immobiliària en 2006 i 2007, amb inversors russos, britànics i uns altres comprant propietats en la costa montenegrina. Montenegro va rebre, a partir de 2008, més inversions per capita que qualsevol altra nació d'Europa. A causa de la inversió directa estrangera, l'economia montenegrina ha crescut ràpidament en els últims anys. No obstant això, la crisi econòmica de finals dels 2000 inevitablement reduirà el creixement i alguns dels majors projectes poden posposar-se (desenvolupament de Velika Plaža, Ada Bojana, Buljarica, platja de Jaz, construcció de l'autopista Belgrad-Bar, noves plantes elèctriques). La recessió també està copejant forta a la planta d'alumini de Podgorica, el major contribuïdor individual al PIB, i el major exportador.
# Isopsestis

Isopsestis és un gènere de papallones nocturnes de la subfamília Thyatirinae de la família Drepanidae.

## Taxonomia

* Isopsestis cuprina (Moore, 1881)
* Isopsestis meyi Laszlo, G.Ronkay, L.Ronkay & Witt, 2007
* Isopsestis moorei Laszlo, G.Ronkay, L.Ronkay & Witt, 2007
* Isopsestis naumanni Laszlo, G.Ronkay, L.Ronkay & Witt, 2007

## Referències

* ↑ Beccaloni, G.; Scoble, M.; Kitching, I.; Simonsen, T.; et al. «Isopsestis» (en anglès). The Global Lepidoptera Names Index [Natural History Museum], 2003.

## Bibliografia

* Werny, K. Ergebnisse der Forschungs-Unternehmens Nepal Himalaya. 3, 1968, p. 13.
* Laszlo, Gy. M.; Ronkay, G.; Ronkay, L.; Witt, T. «The Thyatiridae of Eurasia including the Sundaland and New Guinea (Lepidoptera).». Esperiana Buchreihe zur Entomologie, Band 13, 2007, pàg. 1-683. Arxivat de l'original el 2008-10-05 [Consulta: 23 febrer 2020].
# Anderlecht

* Aquest article tracta sobre la ciutat belga. Si cerqueu el club de futbol, vegeu «Royal Sporting Club Anderlecht».
Anderlecht és una ciutat de Bèlgica, situada en la Regió de Brussel·les-Capital. Té una extensió de 97 kilòmetres quadrats i una població de 96.000 habitants. Limita amb els municipis de Brussel·les, Dilbeek, Vorst, Sint-Jans-Molenbeek, Sint-Pieters-Leeuw i Sint-Gillis-Obbrussel. Té l'estatut de municipi bilingüe, com els altres 18 de la regió.

## Història

Hi ha proves que el municipi fou habitat ja en l'edat de ferro, tot i que el nom de la vila no apareixerà per primer cop fins al 1047. Aleshores, quatre viles ocuparen el territori actual: Anderlecht, Cureghem, Aa i Neerpede.
Durant la baixa edat mitjana s'hi va construir la colegiata gòtica Saints-Pierre-et-Guidon, aixecada sobre una cripta romana. El 1521 hi passà alguns mesos l'humanista Erasme de Rotterdam, hostatjat per uns monjos de la localitat.
El 1791 Dumoriez hi va batre els austriacs. Durant el segle xix es va engrandir mercè l'expansió urbana i industrial de Brussel·les (barri obrer de La Roue), i després de la Segona Guerra Mundial ha augmentat fortament la població. Quan es va decidir la regionalització de Bèlgica el 1981, va formar part de la Regió de Brussel·les Capital.

## Llocs d'interès

* L'equip de futbol, RSC Anderlecht, que ha guanyat 28 vegades el campionat de lliga de Bèlgica i va participar sovint a competicions europees i aconseguir dues Recopes d'Europa.
* Musée bruxellois de la gueuze (Museu Brussel·lenc de la Gueuze), creat el 1900, dedicat a la cervesa regional gueuze, que conté una fàbrica de cervesa artesanal i que organitza degustacions.
* Museu de la Xina, on hi ha nombrosos objectes de col·lecció.
* Museu d'Erasme de Rotterdam (Maison d'Érasme - Erasmushuis)

## Personalitats del municipi

* Albert Huybrechts, músic mort a Anderlecht.
* Philippe Thys nascut a la vila el 1890, primer ciclista belga que participà 3 cops al Tour de França

## Agermanaments

* després del 1955:
** Boulogne-Billancourt, França, 110 000 habitants.
** Neukölln, Alemanya, districte berlinès més poblat, 350 000 habitants.
** Hammersmith, Regne Unit
** Fulham, Regne Unit
** Zaandam, Països Baixos
* després del 1976
** Marino, Laci, Itàlia
* després del 2000
** Sainte-Maximine, França

## Referències

* ↑ State, Paul F. Historical dictionary of Brussels (en anglès). Scarecrow Press, 2004, p.11. ISBN 0810850753.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial d'Anderlecht
# Matinera pitgrisa

La matinera pitgrisa (Malacopteron albogulare) és un ocell de la família dels pel·lorneids (Pellorneidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de les terres baixes a la Península Malaia, nord-est de Sumatra, illes Batu, Lingga i Borneo (excepte el nord-est).

## Referències

* ↑ «Matinera pitgrisa». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/12/2021(català)
# Hrabakita

La hrabakita és un mineral de la classe dels sulfurs que pertany al grup de la hauchecornita. Rep el nom en honor de Josef Hrabák (13 d'abril de 1833, Sirá, República Txeca - 15 de juliol de 1921, Příbram, República Txeca), antic professor del Museu Miner de Příbram.

## Característiques

La hrabakita és una sulfosal de fórmula química Ni$_9$PbSbS₈. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2020, sent publicada per primera vegada el 2021. Cristal·litza en el sistema tetragonal. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 5 i 6.
Les mostres que van servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troben conservades a les col·leccions del departament de mineralogia i petrologia del Museu Nacional de Praga, a la República Txeca, amb el número de catàleg: p1p 30/2020; i al Museu Miner de Příbram, també a la República Txeca, amb el número de catàleg: 1/2020.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la República Txeca, concretament a la mina Uranium No. 9, situada a la localitat de Háje, al districte de Příbram (Bohèmia Central), on es troba en forma de cristalls prismàtics de fins a 120 μm de mida i com a grans al·lotriomorfs. Aquesta mina txeca és l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Hrabákite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 20 agost 2021].
# Cathartes

Cathartes és un gènere d'ocells de la família dels catàrtids (Cathartidae) que habita en ambdues Amèriques.

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 12.2, juliol 2022) aquest gènere està format per tres espècies:
* Zopilot capvermell (Cathartes aura).
* Zopilot selvàtic (Cathartes melambrotus).
* Zopilot de sabana (Cathartes burrovianus).

## Referències

* 1 2 «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 266. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Perdiu de Przewalski

La perdiu de Przewalski (Alectoris magna) és una espècie d'ocell de la família dels fasiànids (Phasianidae) que habita zones rocalloses de les muntanyes del nord de la Xina.
# Longitud d'atenuació

En física, la longitud d'atenuació o d'absorció és la distància $\lambda$ que una partícula recorre dins d'un material sense ser absorbida amb una probabilitat d'$1/e$ (≈ 0.37). Per exemple, donat un feix de partícules incident sobre un material, la longitud d'atenuació és la distància on la intensitat del feix s'ha reduït d'$1/e$, és a dir on un 63% de les partícules han estat aturades.
Matemàticament, la probabilitat de trobar una partícula a una longitud x dins del material es calcula mitjançant la Llei de Beer-Lambert :
    $P(x)=e^{-x/\lambda }\!\,$ .
On en general, la longitud $\lambda$ depèn del material i de l'energia de la partícula incident.

## Vegeu també

* Llei de Lambert-Beer
* Recorregut lliure mitjà
* Atenuació (radiació electromagnètica)

## Referències

* ↑ «Particle Data Book (Passage of particles through matter)» (en anglès). [Consulta: 26 setembre 2022].

## Enllaços externs

* http://henke.lbl.gov/optical_constants/atten2.html
# Duranusita

La duranusita és un mineral de la classe dels sulfurs. Rep el seu nom del municipi francès de Duranús (Duranus en francès), la seva localitat tipus.

## Característiques

La duranusita és un sulfur de fórmula química As₄S. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1973. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva estructura en capes es troba relacionada amb la de l'arsenolamprita. La cel·la unitat té 8 àtoms d'arsènic i 2 àtoms de sofre. Hi ha dos tipus de capes ondulades - AS₂ i As₂S - apilades al llarg de [010]. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 2 i 2,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la duranusita pertany a «02.FA: Sulfurs d'arsènic, àlcalis, sulfurs amb halurs, òxids, hidròxid, H₂O, amb As, (Sb), S» juntament amb els següents minerals: dimorfita, pararealgar, realgar, alacranita, uzonita, laphamita, orpiment, getchellita i wakabayashilita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta l'any 1973 a la mina L'Eguisse, a Duranus, al departament francès dels Alps Marítims (Provença – Alps – Costa Blava, França), en petites venes de calcita en margues i calcàries silícies, on sol trobar-se associada a altres minerals com: estibnita, realgar, quars, orpiment, arsènic i calcita.

## Referències

* ↑ «Duranusite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 4 febrer 2017].
# Itch

Itch és una sèrie de televisió infantil d'acció i d'aventures australiana que es va estrenar a ABC iView el 31 de desembre de 2019 i ABC Me el 15 de gener de 2020. Les dues temporades de deu episodis es basen en els llibres escrits per Simon Mayo. Està dirigida per Renée Webster, Nicholas Verso i Tenika Smith. El programa es va renovar per a una segona sèrie l'octubre de 2020, que es va estrenar a ABC ME i ABC iview el 17 de setembre de 2021. S'ha doblat al català pel canal Super3.
La primera temporada es va gravar a Albany i a Perth entre febrer i abril 2019 i la segona, a les mateixes ciutats entre octubre i desembre 2020.

## Referències

* ↑ Knox, David. «Airdate: Itch». TV Tonight. TV Tonight, 08-01-2020. [Consulta: 8 gener 2020].
* 1 2 «ABC action-adventure series 'Itch' casts a spell in WA». if.com.au, 25-02-2019. [Consulta: 7 juny 2019].
* 1 2 «Komixx agrees Itch Series 2 with ABC and begins filming». Komixx Entertainment, 09-10-2020. Arxivat de l'original el 30 d’agost 2021. [Consulta: 30 agost 2021].
* ↑ Knox, Daivd. «Upfronts 2021: ABC». TV Tonight. TV Tonight, 25-11-2020. [Consulta: 30 agost 2021].
* 1 2 Knox, Daivd. «Returning: Itch». TV Tonight. TV Tonight, 31-08-2021. [Consulta: 31 agost 2021].
* ↑ «Itch». CCMA. [Consulta: 1r maig 2023].
* ↑ Knox, David. «Cameras roll on Itch for ABC ME». TV Tonight. TV Tonight, 25-02-2019. [Consulta: 5 octubre 2020].

## Enllaços externs

* Itch - Lloc web oficial
# Panko

El panko (パン粉) és una mena de farina de galeta que s'utilitza a la cuina japonesa, per exemple al tonkatsu.
El panko es fabrica a partir de pa ratllat elaborat mitjançant escalfament òhmic. Aquest mode d'elaboració de pa es va desenvolupar al Japó durant la Segona Guerra Mundial i permet fer pa sense crosta molt adequat per a ratllar-lo posteriorment. La carn, el peix i altres aliments es poden arrebossar amb panko. Després del fregit, el panko dona a l'arrebossat una textura cruixent i una mica airejada.
Els aliments arrebossats amb panko tenen una presentació amb un color daurat i resulten extremadament cruixents. A més, l'aliment així cuinat roman molt més temps cruixent. El panko es produeix a tot el món, particularment a països asiàtics com Japó, Corea, Tailàndia, Taiwan i Vietnam.

## Referències

* ↑ Miranda, Marta. «El panko está de moda» (en castellà). Directo al Paladar, 26-07-2010. [Consulta: 29 desembre 2021].
* ↑ Marshall, Jo. «COOKCABULARY: Panko is a crumby ingredient - Fall River, MA». The Herald News, 05-10-2010. Arxivat de l'original el 2011-11-22. [Consulta: 17 novembre 2012].
* ↑ López Alonso, Alfonso. «Cómo hacer panko casero. Receta de pan rallado japonés» (en castellà), 25-01-2024. [Consulta: 24 juny 2024].
* ↑ Shabir Ahmad Mir, Manzoor Ahmad Shah & Afshan Mumtaz Hamdani. Gluten-free Bread Technology. Springer Nature, 2021, p. 81. ISBN 9783030738983 [Consulta: 19 febrer 2024].
* ↑ «¿Qué es el panko y cómo se prepara?» (en castellà). Crónica Global. [Consulta: 29 desembre 2021].
* ↑ «You'll Never Believe How Panko Bread Crumbs Are Made». HuffPost, 02-05-2012. [Consulta: 7 agost 2021].
# Matriu diagonal

En l'àlgebra lineal, una matriu diagonal és una matriu quadrada en què els seus elements valen zero a excepció dels de la diagonal principal, que poden valer zero o no. Així, la matriu $D=(d_{i,j})$ és diagonal si i només si:
    $d_{i,j}=0\ \forall i\neq j$
Per exemple, la matriu següent és diagonal:
    ${\begin{pmatrix}1&0&0\\0&4&0\\0&0&-2\end{pmatrix}}$
Un altre exemple de matriu diagonal és la matriu identitat.
Sovint, es designa amb la notació diag(a$_1$,...,a$_n$) la matriu diagonal que té les entrades a$_1$,...,a$_n$ en la diagonal principal, començant per la cantonada superior esquerra. És a dir, l'exemple anterior es correspon amb la matriu diag(1,4,-2); mentre que les matrius identitat són les del tipus diag(1,1,...,1).
Tota matriu diagonal és també una matriu simètrica, triangular (superior i inferior) i, si les entrades provenen del cos ℝ o ℂ, normal.

## Operacions matricials

Les operacions de suma i producte de matrius són especialment senzilles per a matrius diagonals. Per a la suma es té:
    diag(a$_1$,...,a$_n$) + diag(b$_1$,...,b$_n$) = diag(a$_1$+b$_1$,...,a$_n$+b$_n$)
i per al producte de matrius,
    diag(a$_1$,...,a$_n$) · diag(b$_1$,...,b$_n$) = diag(a$_1$b$_1$,...,a$_n$b$_n$).
La matriu diagonal diag(a$_1$,...,a$_n$) és invertible si i només les entrades a$_1$,...,a$_n$ són totes diferents de 0. En aquest cas, es té
    diag(a$_1$,...,a$_n$)$^{-1}$ = diag(a$_1$$^{-1}$,...,a$_n$$^{-1}$).
En particular, les matrius diagonals formen un subanell de l'anell de les matrius de n×n.
Multiplicar la matriu A per l'esquerra amb diag(a$_1$,...,a$_n$) equival a multiplicar la fila i-èsima d'A per a$_i$ per a tot i. Multiplicar la matriu A per la dreta amb diag(a$_1$,...,a$_n$) equival a multiplicar la columna i-èsima d'A per a$_i$ per a tot i.

## Autovalors, autovectors i determinant

* Els autovalors de diag(a$_1$,...,a$_n$) són a$_1$,...,a$_n$.
* Els vectors e$_1$,...,e$_n$ formen una base d'autovectors.
* El determinant de diag(a$_1$,...,a$_n$) és igual al producte a$_1$·...·a$_n$.

## Usos

Les matrius diagonals apareixen en moltes àrees de l'àlgebra lineal. Degut a la simplicitat de les operacions i el càlcul del seu determinant i dels seus valors i vectors propis, sempre és desitjable representar una matriu donada o aplicació lineal com una matriu diagonal.
De fet, una matriu donada de n×n és semblant a una matriu diagonal si i només si té n autovectors linealment independents. Aquestes matrius reben el nom de diagonalitzables.
En el cos dels nombres reals o complexos existeixen més propietats: tota matriu normal és semblant a una matriu diagonal i tota matriu és equivalent a una matriu diagonal amb entrades no negatives.
# Hrabová Roztoka

Hrabová Roztoka és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1568.
# Casa de la Vila (Vallbona d'Anoia)

La Casa de la Vila és una casa consistorial noucentista de Vallbona d'Anoia (Anoia) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa d'un pis, acabada en ondulació a la part més alta de la façana. les finestres i portes i la part superior de la façana, es ressalten amb obra arrebossada. Al primer pis hi trobem la típica balconada.

## Història

Inicis de segle xx, primer quart.

## Referències

* 1 2 «Casa de la Vila». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 octubre 2017].
# Assemblea Popular

Assemblea Popular (AP) és un partit polític esquerrà de l'Uruguai, fundat el 2006 per un grup de dissidents del sector d'extrema esquerra del Front Ampli.
L'AP és un moviment que desenvolupa idees del maoisme, el leninisme, el marxisme i el comunisme. Es va formar per part de grups escindits del FA (Moviment 26 de Març, Partit Humanista de l'Uruguai, Refundació Comunista, Partit Bolxevic de l'Uruguai, etcètera), els quals consideraven que aquest partit havia adoptat polítiques més freqüents dels sectors de la dreta.
Durant el 2008, totes les enquestes havien pronosticat una previsió de vot igual o inferior a l'1%, mentre que el Partit Independent es mantenia amb un 3%. Durant les eleccions presidencials del 2009, l'AP no va arribar a obtenir l'1% dels vots, aconseguint-ne un 0,67% dels sufragis escrutats.

## Referències

* ↑ (castellà) L'Assemblea Popular va inaugurar centre a Nueva Helvecia Arxivat 2011-11-07 a Wayback Machine., 12 de maig de 2009, La Colonia
* ↑ (castellà) AnsaLatina: "Asamblea Popular disputa votos del Frente Amplio"
* ↑ (castellà) "L'Assemblea Popular va proclamar candidats - Montevideo Portal, 15 de març de 2009
# ECDL

ECDL té els següents significats:
* El Canto del Loco, grup de música madrileny.
* European Computer Driving License, títol.
# Itch (EP)

Itch és un EP de la banda britànica Radiohead publicat l'1 de juny de 1994 únicament al Japó.
Entre les vuit cançons hi ha la versió estatunidenca de ""Stop Whispering", una nova versió de "Thinking About You", dues cançons acústiques i tres en directe enregistrades a la sala Metro de Chicago el 30 de juny de 1993.

## Enllaços externs

* Itch a Discogs (anglès)
Viccionari
# Antoine Havet

Antoine Havet (1513, Simencourt, Pas-de-Calais - † 30 de novembre de 1578, Namur) fou un frare dominic d'origen francès. Del 1561 al 1578 fou el primer bisbe de la diòcesi de Namur.
El 1545 participà en el Concili de Trento i formà part del grup de 13 pares conciliars encarregats d'establir l'índex dels llibres prohibits.

## Referències

* ↑ Mas Latrie, Louis de. Dictionnaire de statistique religieuse et de l'art de vérifier les dates. J.-P. Migne, 1831, p. 221 [Consulta: 26 maig 2019].
* ↑ «Diocese of Namur: Bishop Antoine HavetPermalink (1561.03.07 – 1578.11.30)». GCatholic.org. [Consulta: 26 maig 2019].
# Hrabičov

Hrabičov és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Banská Bystrica.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1228.