OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lawnside

Lawnside és una població dels Estats Units a l'estat de Nova Jersey. Segons el cens del 2006 tenia 2.800 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lawnside tenia 2.692 habitants, 1.026 habitatges, i 700 famílies. La densitat de població era de 742,4 habitants/km².
Dels 1.026 habitatges en un 23,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 40,1% hi vivien parelles casades, en un 22,4% dones solteres, i en un 31,7% no eren unitats familiars. En el 28,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,62 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,23.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,3% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 22,7% entre 25 i 44, un 27,8% de 45 a 60 i un 18,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 77,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 45.192 $ i la renda mediana per família de 55.197 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.881 $ mentre que les dones 31.331 $. La renda per capita de la població era de 18.831 $. Aproximadament el 10,3% de les famílies i el 10,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lawnside». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lawnside». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Nicodem della Scala

Nicòdem della Scala fou fill de Guillem della Scala. El 1421 fou nomenat bisbe de Freising. Va morir a Viena el 13 d'agost de 1443.

## Referències

* ↑ Manfred, Heim. «Nicodemus della Scala». A: Neue Deutsche Biographie (en alemany). 19, 1999, p. 261 ss..
# Font dels Vermells

La Font dels Vermells és una obra de Sant Joan de les Abadesses (Ripollès) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

La font se situa al paratge de la Font dels Vermells. A partir d'una feixa existent, es va decidir la construcció de dues fonts una a cada costat de l'espai conreable. Totes dues estaven ben disposades i contaven també amb taules i bancs d'obra. El seu estat de conservació és bo tot i que ja ha estat sotmesa a una restauració.

## Història

Tot i que ja s'esmenta el paratge a finals del segle xix, la urbanització i aspecte actual varen fer-se al 1921. L'obra en sí va començar al 1920 quan es trasllada una de les fonts que es trobava en un nivell inferior a l'actual. Al 1925 va condicionar-se encara més l'espai dotant-lo d'il·luminació.

## Referències

* 1 2 «Font dels Vermells». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 11 maig 2021].
# Boriss Cilevičs

Boriss Cilevičs (Daugavpils, 26 de març de 1956) és un polític letó. És membre del Partit Socialdemòcrata «Harmonia» i diputat de la Saeima (Parlament Letó) des del 17 d'octubre de 2011. Va ser membre del Parlament Europeu.
Com a membre de la delegació del seu país a l'Assemblea Parlamentària del Consell d'Europa, un organisme que s'encarrega de vetllar pel respecte als drets humans, la democràcia i l'estat de dret a quaranta-set estats d'Europa, més enllà de la UE, el febrer de 2020 va fer una visita als presos polítics catalans a la presó de Lledoners. Durant un any i mig va examinar la situació dels presos polítics catalans a l'estat espanyol i els kurds a Turquia i en va elaborar un informe, que fou aprovat en comissió, en el qual exigia l'alliberament dels presos i la retirada de les euroordres, fet que va causar un gran nerviosisme i irritació a l'estat espanyol.

## Referències

* ↑ «Parliamentary Assembly - Boriss CILEVIČS» (en anglès).
* ↑ Casulleras Nualart, Josep. «Les claus de l'informe del Consell d'Europa que ha fet saltar les alarmes a l'estat espanyol». Vilaweb. [Consulta: 20 juny 2021].

## Enllaços externs

* «Web personal» (en letó, rus). Arxivat de l'original el 2010-08-30. [Consulta: 13 abril 2015].
* «Web de la Saeima website» (en letó).
# La Bassola (Sant Joan de Mollet)

La Bassola és una muntanya de 113 metres que es troba al municipi de Sant Joan de Mollet, a la comarca del Gironès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Corpus hipocràtic

El corpus hipocràtic (en llatí, corpus hippocraticum) és una col·lecció d'unes setanta obres mèdiques primitives de l'antiga Grècia, escrites en grec jònic. No s'ha aclarit definitivament si l'autor del corpus fou el mateix Hipòcrates de Cos, però és probable que els volums fossin creats pels seus estudiants i deixebles. A causa de la varietat de temes, estils d'escriptura i data aparent de creació, els estudiosos creuen que el corpus hipocràtic no podria haver estat escrit per una sola persona (Ermerins senyala dinou autors diferents). A l'antiguitat, el Corpus era atribuït a Hipòcrates, i els seus ensenyaments seguien generalment els principis del metge grec, de manera que el Corpus acabà duient el seu nom. En realitat, podria ser les restes d'una biblioteca de Cos o una col·lecció compilada al segle iii aC a Alexandria.
El corpus hipocràtic conté llibres de text, lliçons, recerca, notes i assajos filosòfics sobre diversos temes mèdics, en cap ordre concret. Aquestes obres foren escrites per públics diferents, tant especialistes com no experts, i a vegades estaven escrites des de punts de vista oposats; es poden veure contradiccions importants entre diferents obres del Corpus. Entre els tractats del Corpus destaquen El jurament hipocràtic, El llibre dels pronòstics, Sobre el règim en les malalties agudes, Aforismes, Sobre els aires, les aigües i els llocs, Instruments de reducció, Sobre la malaltia sagrada, etc.

## Referències

* 1 2 Singer & Underwood 1962, p. 27
* ↑ Hanson 2006
* 1 2 Britannica britannica
* ↑ Martí-Ibáñez 1961, p. 86–87
* ↑ Rutkow 1993, p. 24–25
* ↑ Rutkow, p. 23
* ↑ Singer & Underwood 1962, p. 28

## Bibliografia

* Britannica Concise Encyclopedia. «Soranus of Ephesus», 2006. [Consulta: 17 desembre 2006]..
* Hanson, Ann Ellis. «Hippocrates: The "Greek Miracle" in Medicine», 2006. [Consulta: 17 desembre 2006].
* Martí-Ibáñez, Félix. A Prelude to Medical History. MD Publications, Inc., 1961. .
* Rutkow, Ira M. Surgery: An Illustrated History. Elsevier Science Health Science div, 1993. ISBN 0-801-6-6078-5. .
* Singer, Charles; Underwood, E. Ashworth. A Short History of Medicine. Oxford University Press, 1962. .
# Lawrence (Nebraska)

Lawrence és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 312 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lawrence tenia 312 habitants, 157 habitatges, i 94 famílies. La densitat de població era de 293,8 habitants per km².
Dels 157 habitatges en un 21,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,3% hi vivien parelles casades, en un 3,2% dones solteres, i en un 39,5% no eren unitats familiars. En el 39,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,99 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,63.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,6% tenia menys de 18 anys, un 4,2% entre 18 i 24, un 20,8% entre 25 i 44, un 19,2% de 45 a 60 i un 36,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 50 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.089 $ i la renda mediana per família de 30.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.500 $ mentre que les dones 22.000 $. La renda per capita de la població era de 14.634 $. Aproximadament el 8,2% de les famílies i el 8,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lawrence». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lawrence». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Nicola Abbagnano

Nicola Abbagnano (Salern, 15 de juliol de 1901 - Milà, 9 de setembre de 1990) va ser un filòsof italià, un dels principals representants de l'existencialisme tot adaptant principis del pragmatisme i l'utilitarisme.

## Biografia

Nascut a Salern, en una família de la burgesia intel·lectual salernitana, es va doctorar en filosofia a Nàpols el 1922. Va ser professor d'història i filosofia del Liceu Umberto I de Nàpols fins al 1927, i després a l'Istituto di Magistero Suor Orsola Benincasa fins al 1936. En aquest període va col·laborar també amb la revista Logos. Va ensenyar a la Universitat de Torí com a professor d'història de la filosofia (1936 - 1976). El 1964 va iniciar la seva col·laboració amb La Stampa. El 1972 es va traslladar a Milà on va col·laborar amb Il Giornale d'Indro Montanelli, assumint durant prop d'un any el càrrec d'assessor de la cultura de l'Ajuntament de Milà. Va morir a Milà, per causes naturals.

## Obres

* Le sorgenti irrazionali del pensiero (1923)
* Il problema dell'arte (1925)
* Il nuovo idealismo inglese e americano (1927)
* La filosofía di E. Meyerson e la lógica dell'identità (1929)
* Guglielmo d'Ockham (1931)
* La nozione del tempo secondo Aristotele (1933)
* La física nuova (1934)
* Il principio della metafisica (1936)
* La struttura dell'esistenza (1939)
* Bernardino Telesio (1941)
* Introduzione all'esistenzialismo (1942)
* Storia della filosofía (3 vol., 1946-1950)
* Filosofía religione scienza (1947)
* Esistenzialismo positivo (1948)
* Possibilità e libertà (1956)
* Problemi di sociologia (1959)
* Dizionario di filosofia (1961)
* Pro e contro l'uomo (1968)
* Fra tutto e il nulla (1973)
* Questa pazza filosofía, ovvero l'io prigioniero (1979)
* La saggezza della vita (1985)
* La saggezza della filosofía (1987)
* Ricordi di un filosofo (1990)

## Referències

* ↑ Cf. Urbano Zilles, Gabriel Marcel e o existencialismo, Academia/PUC, Porto Alegre, 1988, pág. 13.
* ↑ Diccionario de Filosofía (en castellà). Barcelona: SPES Editorial (edició especial per a RBA Editoriales), 2003, p. 1 (Biblioteca de Consulta Larousse). ISBN 84-8332-398-2.
# Font dels vint-i-cinc dolls

La Font dels vint-i-cinc dolls o Font Reial de les vint-i-cincs Canelles és una font de finals del segle xviii alimentada pel manantial de Bellús, situada a la ciutat de Xàtiva, a la Costera, prop de l'Església de Sant Pere. La font té vint-i-cinc dolls que li dona nom, representant el sortidor central un rostre de persona barbuda en pedra del qual li surt aigua per la boca, mentre que la resta de sortidors, realitzats en bronze, tenen forma de serp.
Va ser construïda entre 1788 i 1804 en estil neoclàssic. Per a la seva construcció es va fer servir el material de l'antic Portal de Cocentaina o Portal dels Banys, i la seva funció original era la de substituir l'abeurador, una antiga pica islàmica del segle xi que avui pot veure's exposada en el Museu de l'Almodí. En 2008 fou restaurada amb la tècnica del sorrejat. Es coneix concessió per part del rei Jaume el Conqueridor a 1264 l'ús dels banys àrabs, que ja estaven en ruïnes, i d'una font a la ubicació on actualment es troba la font dels vint-i-cinc dolls.
Una placa diu:
| « | “La sed apagó al labrador sediento. Con mis cristales Sétabis florece. Crece el comercio, la labranza crece. Población y cosechas acreciento”. | » |

## Referències

* ↑ «Font Reial de les 25 Canelles». Comunitat Valenciana. [Consulta: 11 febrer 2021].
* ↑ «Xàtiva, Ciudad de las mil fuentes» (en castellà). [Consulta: 11 febrer 2021].
* ↑ Climent, Eliseu T. «Xàtiva, ciutat de ciutats». El Temps, 27-08-2018. [Consulta: 11 febrer 2021].
* ↑ «Xàtiva, la ciutat de les mil fonts». blogs.ua.es. [Consulta: 15 desembre 2016].
* ↑ Pont, M. «Xàtiva limpia la Fuente Real de los 25 Caños para mejorar su imagen». Las Provincias, 10-04-2008. [Consulta: 11 febrer 2021].
* ↑ Colegio Oficial de Arquitectos de Valencia. Historia de la ciudad II: Territorio, sociedad y patrimonio (en castellà). Universitat de València, 2002, p. 126. ISBN 8437054311.
* ↑ «Un viatge per la Xàtiva del segle XVIII». [Consulta: 11 febrer 2021].
# Quint Cassi Longí (cònsol 164 aC)

Quint Cassi Longí (en llatí Quintus Cassius, L. F. Q. N. Longinus) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Càssia, i de la família dels Cassi Longí. Era net de Quint Cassi Longí (tribú militar).
Va ser pretor urbà el 167 aC, any en què va escortar fins a Alba Longa al rei Perseu de Macedònia, que havia estat fet presoner. L'any 164 aC va ser elegit cònsol junt amb Aulus Manli Torquat, i va morir mentre exercia el càrrec. Va deixar un fill de nom Quint Cassi Longí que és esmentat als Fasti, i un altre anomenat Luci Cassi Longí Ravil·la.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita XLV.16,35,42
* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 798.
# Pont de la Cabreta

El Pont de la Cabreta és un pont sobre el riu Freser que uneix els municipis de Campdevànol i Ribes de Freser (Ripollès). El pont es veu anant de Campdevànol a Ribes de Freser, quan la vall es comença a eixamplar, després de passar la colònia Herand, a mà esquerra. Ambdós municipis han inventariat de manera singular aquesta obra inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

El pont és de doble vessant o d'esquena d'ase, amb una longitud de 53 m. L'arcada principal té 23 metres de llum i una alçada sobre el riu de 13 m. L'arcada de ponent, d'època romànica juntament amb l'estrep oriental del pont, té una amplada de llum de 6.90 m. A ambdós costats de l'arcada gran, n'hi ha dues que tenen la funció de fer el pont més lleuger i afavorir el pas de riuades sense que es produeixin desperfectes. L'amplada del pas del pont és de 2,80 m, incloent les baranes que mesuren 40 i 38 cm respectivament.
L'aparell romànic està format per carreus allargats d'uns 15 x 30 cm, n'hi ha alguns de col·locats verticalment. Les dovelles de l'arcada lateral són ben treballades i fan uns 15 x 30 cm. La part romànica d'aquest pont podria datar del segle x. Hi ha una arcada romànica amb una amplada de llum de 6,90 m. A llevant seu hi ha un altre petit arc; aquesta obertura és situada a un nivell superior, a 3,50 m del terra actual. Al costat oposat, a ponent de l'arcada romànica, a un nivell baix, hi ha un altre arc petit, cobert també amb una volta de mig punt i amb una amplada de 2,10 m. El pont consta d'un sol arc de gran alçada. La longitud total d'aquest pont de doble vessant és d'uns 53 m i té una amplada de 2,80 m.

## Història

Formava part de l'antic camí ral que anava de Ripoll a la Cerdanya. Abans de construir-se la carretera de Barcelona a Puigcerdà, el pont de la Cabreta era pas obligat de tots els vianants que es dirigien a la Cerdanya. Es creu que l'havia fet construir el comte Oliba Cabreta I de la Cerdanya i de Besalú.
La part romànica d'aquest pont data del segle xi i, en conjunt, la part més antiga es conserva al final de l'estrep oriental i, sobretot, a la banda de ponent, on encara podem veure una arcada romànica. El pont de la Cabreta ha sofert diverses reconstruccions i transformacions. L'arcada central, que té 23 metres de llum i una alçada -fins al nivell actual de l'aigua- de 13 metres, fou refeta en època moderna, segurament per haver-se ensorrat l'arcada romànica arran d'una riuada.

## Referències

* 1 2 3 4 «Pont de la Cabreta (Campdevànol)». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 gener 2016].
* 1 2 3 4 «Pont de la Cabreta (Ribes de Freser)». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 gener 2016].
# Missió d'Observació de les Nacions Unides al Salvador

La Missió d'Observació de les Nacions Unides al Salvador (ONUSAL) va ser una missió de pau de les Nacions Unides amb mandat creat per la Resolució 693 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides el 21 de maig de 1991.

## Història

El mandat de la missió era supervisar la realització dels acords de Chapultepec entre el govern d'El Salvador i els rebels del Frente Farabundo Martí para la Liberación Nacional (FMLN), i que posaren fi a la Guerra Civil d'El Salvador. L'acord entre les dues parts preveia un alto el foc entre les parts, la reforma de les forces armades, la creació d'una nova policia, la reforma del sistema jurídic i electoral del país i el respecte dels drets humans al país. La seu es trobava a San Salvador i els Representants especials van se el pakistanès Iqbal Riza (1991-1993), el colombià Augusto Ramírez-Ocampo (1993-1994) i el veneçolà Enrique ter Horst (1994-1995).
El contingent militar era compost per uns 380 observadors militars provinents de 17 països: Argentina, Àustria, Brasil, Canadà, Xile, Colòmbia, Equador, Françaa, Guyana, Índia, Irlanda, Itàlia, Mèxic, Noruega, Espanya, Suècia i Veneçuela.
La missió va concloure definitivament el març de 1995 amb l'acabament del mandat. La despesa total de la missió fou de 107 milions de dòlars.

## Referències

* ↑ ONUSAL al web de l'ONU
* ↑ RAMÍREZ OCAMPO DEJA EL SALVADOR, El Tiempo, 31 de març de 1994
* ↑ ONUSAL al web del Ministeri de Defensa d'Espanya
# Les Serres

«Les Serres» té aquests significats:
** Les Serres (Navès), masia de Navès (Solsones)
** mas les Serres, masia a Sant Hilari Sacalm (la Selva)
* Nucli de població: Les Serres (Sant Martí de Llémena), nucli de població del terme municipal de Sant Martí de Llémena, al Gironès
* Partida rural: Les Serres (Aramunt), partida rural d'Aramunt, en el terme municipal de Conca de Dalt, al Pallars Jussà
* Orografia:
** Les Serres (Borrassà), serra del terme municipal de Borrassà, a l'Alt Empordà
** Les Serres (Castellvell del Camp), partida rural i urbanització del terme municipal de Castellvell del Camp, al Baix Camp
** Les Serres (Cantallops), serra entre els municipis de Cantallops i de Sant Climent Sescebes a la comarca de l'Alt Empordà
** Les Serres (Cornellà del Terri), serra del terme municipal de Cornellà del Terri, al Pla de l'Estany
** Les Serres (Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l'Heura), serra del terme municipal de Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l'Heura, al Baix Empordà
** Les Serres (Llorac), serra entre els municipis de Llorac i Savallà del Comtat, a la comarca de la Conca de Barberà
** Les Serres (Palamós), serra del terme municipal de Palamós, a la comarca del Baix Empordà
** Puig de les Serres, muntanya del terme municipal de Sant Martí de Llémena a la comarca del Gironès
** Barranc de les Serres (la Torre de Cabdella), barranc del terme municipal de la Torre de Cabdella, al Pallars Jussà
* Serres amb complement localitzador:
** Serres del Camp, serra situada als termes municipals de Bellcaire d'Urgell i la Sentiu de Sió, a la comarca de l'Urgell
** Serres de Llevant, alineació muntanyosa de Mallorca orientada de nord nord-est a sud sud-oest
** Serres de Seró, serra situada al terme municipal d'Artesa de Segre, a la comarca de la Noguera
** Serres de Tudela, serra situada al terme municipal d'Artesa de Segre, a la comarca de la Noguera
** Serres de Vilanova, serra situada als termes municipals de Soses i Torres de Segre a la comarca del Segrià
# Nicola

«Nicola» té aquests significats:
* Riu Nicola, a la British Columbia, Canadà
* Nicola (Confederació Thompson-Okanagan), una ètnia ameríndia
* Nicola (artista) o Nicoleta Alexandru, cantant que va representar Romania al festival d'Eurovisió del 2003
* Nicola (bisbat de Caserta), Itàlia
* Nicole
* Niccolò
* Nicholas
* Nikola, equivalent eslau
# Kasbat Troch

Kasbat Troch (àrab قصبة الطرش) és una comuna rural de la província de Khouribga de la regió de Béni Mellal-Khénifra. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 9.194 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Pont de la Cabreta (Vic)

El Pont de la Cabreta és una obra de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Pontet d'un sol arc tot de pedra i pla. Passa per la riera de Rimentol, afluent per l'esquerra del Gurri, afluent per la dreta del Ter.

## Història

El vell camí ral sortia de Vic pel portal de Manlleu. Continuava vers el col de Vic i després de seguir un tros de l'actual carretera de Manlleu, torçava al nord vers l'actual fàbrica del Tint on trobava el límit de Vic i Gurb el pont de la Cabreta, sobre el Rimentol, un pont antic d'arc medieval, segurament del segle xiv o XV, molt semblant al de Sant Jaume. (Els vells Ponts d' Osona)

## Referències

* 1 2 «Pont de la Cabreta». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 octubre 2017].
# Monica Bandini

Monica Bandini (Faenza, 16 de novembre de 1964 - Forlì, 19 d'abril de 2021) va ser una ciclista italiana. Del seu palmarès destaquen tres medalles, una d'elles d'or, als Campionats del Món en contrarellotge per equips.

## Palmarès

* 1988
** Campiona del món en contrarellotge per equips (amb Roberta Bonanomi, Maria Canins i Francesca Galli)
* 1991
** 1a a la Volta a Cuba i vencedora de 4 etapes
* 1998
** 1a al Giro del Trentino
** 1a al Gran Premi Cantó d'Aargau

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa 2 a museociclismo.it
# Les Vilelles

Les Vilelles és una masia situada al municipi de Navès, a la comarca catalana del Solsonès.

## Referències

* ↑ Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya (2003), pàg. 583.
# Amber (Oklahoma)

Amber és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 490 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Amber tenia 490 habitants, 160 habitatges, i 132 famílies. La densitat de població era de 47,9 habitants per km².
Dels 160 habitatges en un 47,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 74,4% hi vivien parelles casades, en un 7,5% dones solteres, i en un 16,9% no eren unitats familiars. En el 15,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,06 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,34.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 34,9% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 29,8% entre 25 i 44, un 20% de 45 a 60 i un 8,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 29 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.083 $ i la renda mediana per família de 34.688 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.531 $ mentre que les dones 20.375 $. La renda per capita de la població era de 12.012 $. Entorn del 9,7% de les famílies i el 10,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Amber». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Amber». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].