OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tupai

Tupai és un atol del grup d'illes de Sotavent de les illes de la Societat, a la Polinèsia Francesa. Depèn administrativament de la comuna de Bora Bora que es troba a 22 km al sud i està a 50 minuts amb avió des de Taithi. Les seves coordenades són: L'atol té la particularitat de tenir dues llacunes: la llacuna interior i una llacuna exterior estreta tancada per una segona anella d'esculls. La superfície total és d'11 km². Tupai no compta amb habitants fixes i degut a això no disposa d'alotjament. Només hi ha alguns habitants esporàdics per recol·lectar copra. Disposa d'un aeròdrom privat i en situacions s'hi han arribat a celebrar bodes.
També s'anomena Motu Iti, que vol dir «illa petita». Segons una llegenda, les ànimes de camí al món del morts passen per Tupai.
# Trimmis

Trimmis és un municipi del cantó dels Grisons (Suïssa), situat al districte de Landquart.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Tríncul (satèl·lit)

Tríncul, també conegut com a Urà XXI (designació provisional S/2001 U 1), és un satèl·lit irregular retrògrad d'Urà. Va ser descobert per Holman et al. el 13 d'agost de 2001.
Tríncul va ser anomenat en honor del bufó Tríncul de l'obra de teatre de William Shakespeare La tempesta.

## Referències

* 1 2 3 4 «NASA FACTS» (en anglès). NASA.
* ↑ URL de la referència: https://ssd.jpl.nasa.gov/?sat_phys_par. Data de consulta: 5 setembre 2020.
* ↑ Circular de la UAI IAUC 7980: S/2001 U 1, 30 de setembre del 2002
* ↑ Gladman, B. J.; Kavelaars, J. J.; Holman, M. J.; Petit, J.-M.; Scholl, H., Nicholson, P. D.; i Burns, J. A.; The Discovery of Uranus XIX, XX, and XXI, Icarus, 147 (2000), pp. 320–324
# Trògids

Els trògids (Trogidae) són una família de coleòpters polífags amb unes 300 espècies descrites. La seva mida oscil·la entre 2,5 i 20 mm.
Tant les larves com els adults viuen a costa de cadàvers secs d'animals, o en nius de mamífers o aus, on aprofiten el pèl i les plomes.

## Taxonomia

La família del trògids inclou tres subfamílies, una d'elles extingida:
** Subfamília Avitortorinae † Nikolajev, 2007
** Subfamília Troginae MacLeay, 1819
** Subfamília Omorginae Nikolajev, 2005

## Referències

* ↑ S. A. Slipinski, R. A. B. Leschen & J. F. Lawrence, 2011. "Order Coleoptera Linnaeus, 1758." In: Zhang, Z.-Q. (Ed.) Animal biodiversity: An outline of higher-level classification and survey of taxonomic richness. Zootaxa, 3148: 203–208.
* ↑ Bouchard, P. et al.2011. Family-group names in Coleoptera (Insecta). ZooKeys 88: 1.
# Xaibànida

«Xaibànida» té aquests significats:
Dinasties musulmanes:
* Xaibànides (Shaybànides) o Banu Shayban, dinastia d'Armènia, Djazira, Diyar Rabia i Diyar Bakr al segle IX
* Xaibànides o Xibànides (Shibànides o Shaybànides), dinastia uzbek de l'Àsia Central segles XV i XVI.
# Lluís Teixidó i Sala

* Per a altres significats, vegeu «Lluís Teixidor».
Lluís Teixidó i Sala (Les Masies de Voltregà, 15 d'agost de 1978) és un exjugador d'hoquei patins català i ara entrenador, que jugà com a migcampista.
Ha integrat les files del CP Voltregà, el Clube Infante de Sagres, el Reus Deportiu, el FC Barcelona, Blanes HC i finalment el CP Manlleu.
Paral·lelament, ha estat internacional per la selecció estatal i la selecció catalana. S'estrenà amb l'esquadra catalana el 29 de desembre de 2007 en l'amistós disputat al Palau Blaugrana de Barcelona davant el combinat Reno World's All Stars que finalitzà en empat a cinc.
El 19 de maig de 2015 anuncià la seva retirada com a jugador d'hoquei sobre patins, sense poder evitar el descens de l'OK Lliga del club osonenc.

## Palmarès
### Reus Deportiu

* 2 Copes de la CERS (2002/03, 2003/04)
* 1 Supercopa espanyola (2005/06)
* 1 Copa del Rei / Copa espanyola (2006)

### FC Barcelona

* 2 Copes d'Europa (2007/08, 2009/10)
* 1 Copa Intercontinental (2008)
* 2 Copes Continentals (2007/08 i 2009/10)
* 2 Supercopes espanyoles (2006/07 i 2007/08)
* 3 OK Lligues / Lligues espanyoles (2007/08, 2008/09, 2009/10)

### Selecció espanyola

* 5 Campionats d'Europa (2000, 2002, 2004, 2006, 2008)
* 3 Campionats del Món "A" (2001, 2005, 2007)
* 3 Copes de les Nacions (2001, 2003, 2005)

## Referències

* ↑ «Lluís Teixidó i Sala». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «El capità Lluís Teixidó s'acomiada de l'hoquei». CPManlleu.cat, 13-05-2015. Arxivat de l'original el 19 de setembre 2016. [Consulta: 5 juny 2015].
* 1 2 «Lluís Teixidó s'acomiada del Barça amb tres lligues, dues copes d'Europa, dues intercontinentals i dues supercopes en tres anys». El9Nou.cat, 09-06-2010. [Consulta: 4 juny 2015].
* ↑ «Infante Sagres pode perder Teixidó» (en portuguès). Record.xl.pt, 14-07-2002. [Consulta: 4 juny 2015].
* ↑ «Lluís Teixidó, el nou crack del Barça Sorli Discau, ja ha estat presentat». Esportiu.cat, 02-08-2007. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 5 juny 2015].
* ↑ «Lluís Teixidó debutarà amb el Sather Blanes». LEsportiuDeCatalunya.cat, 18-06-2010. [Consulta: 4 juny 2015].
* ↑ «Lluís Teixidó fitxa pel CP Manlleu». El9Nou.cat, 09-07-2013. [Consulta: 4 juny 2015].
* ↑ Graell, Jordi. «El jugador d'hoquei patins Lluís Teixidó anuncia la seva retirada». Ara.cat, 19-05-2015. [Consulta: 5 juny 2015].
* ↑ Barrera, Jordi. «L'adéu d'un mite». LEsportiuDeCatalunya.cat, 20-05-2015. [Consulta: 5 juny 2015].
# Pere Calafell i Gibert

Pere Calafell i Gibert (Barcelona 1907 - Benicàssim, la Plana Alta 1984) fou un metge pediatre català.

## Biografia

Es llicencià en medicina a la Universitat de Barcelona el 1930 i fou professor adjunt de pediatria del professor Martínez García, a l'Hospital de la Santa Creu i Sant Pau, adscrit a la Universitat autònoma de Barcelona de 1934 a 1938.
Durant la Guerra Civil espanyola fou un dels màxims impulsors de la pediatria social a Catalunya, amb una participació decisiva en obres com Ajut Infantil de Rereguarda per als infants desvalguts, dispensaris suburbials, guarderies, escola d'assistents socials, etc. Després de la guerra fou desposseït del seu càrrec a la Universitat i el van condemnar a no poder ocupar cap càrrec oficial indefinidament.
Va obrir una consulta privada, i a requeriment d'altres professionals, fou membre de la Societat Catalana de Biologia i del consell editorial de Monografies Mèdiques.
També presidí la Societat Catalana de Pediatria del 1955 al 1960 i fou president d'honor del primer Congrés de Pediatres de Llengua Catalana el 1978.
El 1983 va rebre la Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya. Va morir poc després d'un accident d'automòbil.
El Col·legi Oficial de Metges de Barcelona va declarar l'any 2007 Any del Doctor Pere Calafell i Gibert.

## Fons personal

El seu fons personal es conserva a l'Arxiu Nacional de Catalunya. El fons conté la documentació generada i rebuda per Pere Calafell; bàsicament, es tracta de documentació produïda en funció de la seva activitat professional relacionada amb la pediatria, i amb els drets i necessitats dels infants. El fons conserva correspondència, informes, diverses notes manuscrites, fullets i publicacions periòdiques. D'entre el conjunt de documentació, destaca la relacionada amb l'UNICEF que inclou estatuts, reglaments, convocatòries, programes i butlletins.

## Enllaços externs

* Fons Pere Calafell i Gibert a l'Arxiu Nacional de Catalunya.
* Dr. Pere Calafell i Gibert | Galeria de Metges Catalans del COMB.
* Museu d'Història de la Medicina de Catalunya
# Basilides (epicuri)

Basilides (grec antic: Βασιλείδης, llatí: Basilides) va ser un filòsof epicuri grec que va succeir a Dionís al capdavant de l'escola epicúria d'Atenes cap a l'any 205 aC. No se sap amb certesa qui va ser el seu successor.

## Referències

* ↑ Diògenes Laerci, Vides i opinions de filòsofs eminents, X 25-26.
# Arthroleptis wahlbergii

Arthroleptis wahlbergii és una espècie de granota que viu a Sud-àfrica i, possiblement també, a Moçambic.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Minter, L., Channing, A. & Harrison, J. 2004. Arthroleptis wahlbergii. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 18 de gener de 2008.
# Wilber

Wilber és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 1.761 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Wilber tenia 1.761 habitants, 728 habitatges, i 457 famílies. La densitat de població era de 755,5 habitants per km².
Dels 728 habitatges en un 32,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,8% hi vivien parelles casades, en un 8,2% dones solteres, i en un 37,2% no eren unitats familiars. En el 33,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,31 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,7% tenia menys de 18 anys, un 7,2% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 17,7% de 45 a 60 i un 22,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.513 $ i la renda mediana per família de 45.556 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.000 $ mentre que les dones 21.824 $. La renda per capita de la població era de 18.249 $. Aproximadament el 4,4% de les famílies i el 7,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Wilber». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Wilber». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Pericoma maculosa

Pericoma maculosa és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Àsia: l'Afganistan.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Paralaubuca riveroi

Paralaubuca riveroi és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 18 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la península de Malaca i a les conques dels rius Chao Phraya, Mekong i Maeklong.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Rainboth, W.J. 1996. Fishes of the Cambodian Mekong. FAO Species Identification Field Guide for Fishery Purposes. FAO, Roma, Itàlia. 265 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Païssa

Païssa és una possessió del terme de Llucmajor, Mallorca, situada al llevant del terme municipal.
El topònim Païssa sembla que prové del llinatge d'un dels primers propietaris. En el Llibre del Repartiment de Mallorca hi consta que Geraldi de Paliza rep unes terres anomenades alqueria Benidenj Abinzafora de 4 jovades, que es pot correspondre amb els llinatges del Principat: Pallisa o Pahissa.
Entre 1413 i 1425 era propietat del patró de galera Tomàs Pelegrí. El 1486 fou adquirida per Bernat Nicolau. L'any 1570 era de Joan Sastre, al qui la comprà Arnau de Santacília i fou d'aquesta família durant dos segles. El 1882 passà a Maria Francesca Dameto i Safortesa i ja el 1945 era de Pere Morell i Olesa. El 1862 l'extensió de Païssa era de 497 quarterades, de les quals 200 eren de cultiu. El 1891 hi havia sembrats 2 251 ametlers, 461 figueres, 85 garrovers i 47 fruiters.

## Les cases

Les cases són molt espaioses i s'alcen sobre un vistós promontori. Presenten una façana noble amb un portal d'arc de mig punt coronat per un escut representant la família Morell. Aquest escut és flanquejat per dues finestres balconeres, damunt hi ha un rellotge de sol. Afegit a les cases hi ha l'oratori, datat de 1892 i dedicat a la Nativitat del Senyor amb un quadre que presideix l'altar. Antigament tenia un gran celler. En aquesta possessió hi ha dos rellotges de sol de 1886, en un dels quals hi ha inscrita la sentència: Sol me vos umbra regit.

## Jaciments arqueològics

A les terres de Païssa hom hi troba dos jaciments arqueològics: Restes prehistòriques de Païssa - s'Hortal Cuitor, que fou un antic poblat prehistòric; Restes prehistòriques de Païssa - sa Pleta, que són restes molt disperses d'un possible poblat.

## Referències

* 1 2 Font, B. Història de Llucmajor. Volum I. Palma: Ajuntament de Llucmajor, 1973, p. 198-199. ISBN 84-500-5970-4.
* ↑ Veny, J. Onomàstica i dialectologia. L'Abadia de Montserrat, 1996. ISBN 8478267425.
* ↑ Calviño, C; Clar, J.; Grimalt, M. Llucmajor. Palma: Hora Nova, 2000 (Guia dels pobles de Mallorca).
# Ubaldo Matildo Fillol

Ubaldo Matildo Fillol (San Miguel del Monte, Buenos Aires, 21 de juliol de 1950) és un futbolista argentí retirat que jugava com a porter.

## Trajectòria

El seu principal club fou River Plate, on jugà nou temporades. També defensà els colors de clubs com Quilmes AC, Racing Club, Flamengo de Rio de Janeiro o Atlètic de Madrid. El 1977 fou escollit futbolista argentí de l'any, essent el primer porter a rebre aquest premi.
Fou internacional amb la selecció argentina amb la qual disputà tres Mundials, Alemanya 1974, Argentina 1978, on fou campió i escollit millor porter, i Espanya 1982. També disputà les eliminatòries del Mundial de Mèxic 1986 però finalment no fou escollit per participar-hi. Com a dada curiosa, al Mundial de 1978 portà la samarreta amb el número 5 en comptes del tradicional número 1 dels porters perquè la selecció atorgà els dorsals alfabèticament. El 1982 portà el número 7.
Ha estat entrenador de porters de la selecció argentina i primer entrenador de Racing Club durant 30 partits.

## Referències

* ↑ «Fillol: Ubaldo Matildo Fillol». bdfutbol.com. [Consulta: 30 desembre 2016].

## Enllaços externs

* Web oficial (castellà)
* Biografia a planetworldcup
* Biografia a superfutbol Arxivat 2006-01-06 a Wayback Machine. (castellà)
* Biografia a goalkeepersaredifferent
Ubaldo Fillol amb l'Argentina - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol de l'Argentina – Copa del Món de Futbol 1974
1 Carnevali •
2 Ayala •
3 Babington •
4 Balbuena •
5 Bargas •
6 Brindisi •
7 Carrascosa •
8 Chazarreta •
9 Glaria •
10 Heredia •
11 Houseman •
12 Fillol •
13 Kempes •
14 Perfumo (c) •
15 Poy •
16 Sá •
17 Squeo •
18 Telch •
19 Togneri •
20 Wolff •
21 Santoro •
22 Yazalde •
Entrenador: Cap
Selecció de futbol de l'Argentina – Copa del Món de futbol 1978
1 Alonso •
2 Ardiles •
3 Baley •
4 Bertoni •
5 Fillol •
6 Gallego •
7 L. Galván •
8 R. Galván •
9 Houseman •
10 Kempes •
11 Killer •
12 Larrosa •
13 La Volpe •
14 Luque •
15 Olguín •
16 Ortiz •
17 Oviedo •
18 Pagnanini •
19 Passarella •
20 Tarantini •
21 Valencia •
22 Villa •
Seleccionador: Menotti
Selecció de futbol de l'Argentina – Copa del Món de futbol 1982
1 Ardiles •
2 Baley •
3 Barbas •
4 Bertoni •
5 Calderón •
6 Díaz •
7 Fillol •
8 Galván •
9 Gallego •
10 Maradona •
11 Kempes •
12 Hernández •
13 Olarticoechea •
14 Olguín •
15 Passarella •
16 Pumpido •
17 Santamaría •
18 Tarantini •
19 Trossero •
20 Valdano •
21 Valencia •
22 Van Tuyne •
Seleccionador: Menotti :
# Xahà banyut

El xahà banyut (Anhima cornuta) és l'única espècie d'ocell del gènere Anhima, dins la família dels anhímids (Anhimidae). Viuen als aiguamolls de la zona tropical d'Amèrica del Sud. No se n'han descrit subespècies.

## Descripció

* Fan 84 - 95 cm de llargària, amb un pes de 3,5 kg.
* Tenen un bec petit, semblant al d'un pollastre i els peus són parcialment palmats.
* El plomatge de cap i pit és negre, amb petites taques blanques al capell, la gola i les cobertores alars. El ventre i la part inferior de les ales són blanques.
* Una llarga excrescència còrnia projectada cap endavant des del capell, dona nom a aquesta espècie. Compta amb dos afilats esperons a la part anterior de les ales.

## Hàbitat i distribució

Viu en aiguamolls amb abundant vegetació on s'alimenta arrels i fulles de plantes aquàtiques. Aquest ocell habita les terres baixes, a llevant dels Andes, ocupant zones de Colòmbia, Veneçuela, la Guaiana, Brasil, est de l'Equador i el Perú, i nord de Bolívia. També en petites zones a ponent dels Andes, a l'Equador. S'han extingit a Trinitat i Tobago.

## Reproducció

El niu és un gran munt de vegetació flotant, ancorat en aigües poc profundes. Pon tres ous de color marró oliva. Els joves, com els de la majoria dels anseriformes, són actius des del moment que surten de l'ou.

## Referències

* ↑ Distribució d'Anhima cornuta a INFONATURA Arxivat 2009-07-15 a Wayback Machine. Rev. 13-07-2010
* ↑ BirdLife International (2016). "Anhima cornuta." 2016 Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, edició 2016. [Consulta: 13 abril 2023]
# Longhi

Longhi és el nom dels següents personatges:
* Barbara Longhi
* Damiano Longhi (Faenza, 1966), futbolista italià que jugava de migcampista destacat a les files del Calcio Padova
* Raúl Marcos Longhi Aizpún
* Roberto Longhi (Alba, Regne d'Itàlia, 1890 - Florència, 1970), historiador de l'art
# Teetet d'Atenes

* No s'ha de confondre amb el diàleg platònic Teetet..
Teetet d'Atenes (en llatí: Theaetetus, en grec antic: Θεαίτητος) va ser un matemàtic grec del segle iv aC. Era fill d'Eufroni de Súnion, un ric home que li va deixar una gran fortuna. Va participar en la guerra entre Atenes i Corint de l'any 369 aC, on va resultar ferit i va retornar a Atenes on, probablement, va morir de disenteria. No es conserva cap de les seves obres i el poc que es coneix sobre ell procedeix de Plató i de Suïdas.
Plató, que l'hauria tingut a la seva Acadèmia, el fa protagonista de dos dels seus diàlegs: Teetet i El Sofista, on se'l presenta com un jove deixeble de Teodor de Cirene. Diu que tenia un físic semblant al de Sòcrates i estava molt interessat en la recerca del coneixement, especialment en l'estudi de la geometria. Les dues referències de Suïdas semblen contradictòries, ja que la primera parla de Teetet d'Atenes que va ser professor a Heraclea i la segona parla de Teetet d'Heraclea.
Les seves obres matemàtiques, seguint el seu mestre Teodor, versaven sobre els incommensurables (el que avui anomenem nombres irracionals) sobre els que va establir proves irrefutables, segons Pappos d'Alexandria.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Theaetetus». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 29 gener 2023].
* ↑ Plató. Teetet143,144,
* ↑ Nails, Debra. The people of Plato a prosopography of Plato and other Socratics. Indianàpolis: Hackett, 2008, p. 275-278. ISBN 9780872205642.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Teetet d'Atenes» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Knorr, Wilbur R.; Netz, Reviel. «Theaetetus» (en anglès). Oxford Classical Dictionary, 2016. [Consulta: 8 febrer 2024].
# Sufflamen bursa

Sufflamen bursa és un peix teleosti de la família dels balístids i de l'ordre dels tetraodontiformes que es troba des de les costes de l'Àfrica oriental fins a les Hawaii, les Illes Marqueses, sud del Japó, la Gran Barrera de Corall i Nova Caledònia.
Pot arribar als 25 cm de llargària total.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Sufflamen verres

Sufflamen verres és un peix teleosti de la família dels balístids i de l'ordre dels tetraodontiformes.

## Morfologia

Pot arribar als 40 cm de llargària total.

## Hàbitat

Viu entre els 3 i els 36 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes del Pacífic oriental (des de Mèxic fins a l'Equador, incloent-hi les Illes Galápagos).

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Takaoki Sasaki

Takaoki Sasaki (japonès: 佐々木 隆興) (Tòquio, 5 de maig de 1878 - 31 d'octubre de 1966) va ser un bioquímic i oncòleg japonès conegut per demostrar la inducció, juntament amb el seu alumne Tomizo Yoshida, del càncer de fetge en rates per l'orto-aminoazotoluè. A més a més, també era conegut com a mestre d'esgrima al Japó. Va rebre el Premi Imperial de l'Acadèmia del Japó dues vegades (1924 i 1936).
Va ser nominat per al Premi Nobel de Fisiologia o Medicina en 14 nominacions.

## Biografia

Takaoki Sasaki, que era el gendre de Masakichi Sasaki, es va graduar a la Facultat de Medicina de la Universitat Imperial de Tòquio i va estudiar bioquímica, bacteriologia i seroteràpia a Alemanya durant cinc anys. En tornar al Japó, va ser nomenat professor de Medicina Interna a la Universitat Imperial de Kyoto el 1913, abans de convertir-se en director de l'Hospital de Kyoundo a Tòquio el 1916. A més, es va convertir en director de l'Institut del Càncer de la Fundació Japonesa per a la Investigació del Càncer el 1935.
El 1939 Sasaki va donar el seu institut de recerca privat, juntament amb part de la seva propietat privada, i va sol·licitar al govern japonès la creació d'una nova fundació mèdica. Va ser aprovat pel Ministeri d'Educació el gener de 1939 com a fundació de recerca sense ànim de lucre, i després es van establir la Fundació Sasaki i el seu institut mèdic adjunt (l'Institut Sasaki avui en dia).

## Reconeixements

Sasaki va rebre nombrosos honors i premis com els següents:
* Premi Imperial de l'Acadèmia del Japó 1924
* Premi Imperial de l'Acadèmia del Japó 1936
* Ordre de la Cultura de 1940
* Persona de Mèrit Cultural de 1951

## Referències

* ↑ Yoshida, T. (1933) Über die serienweise Verfolgung der Veränderungen der Leber der experimentellen Hepatomerzeugung durch o-aminoazotuol. Trans. Jpn. Pathol. Soc. 23, 636-638.
* ↑ Yoshida, T «Reminiscence of Dr. Takaoki Sasaki». Gan No Rinsho. Japan Journal of Cancer Clinics, 12, 12, 1966, pàg. 736. PMID: 5342546.
* ↑ (二) "対癌戦争"に世界の先頭 謙譲の"町医者"佐々木博士 大阪毎日新聞 1940.11.12 Biografia de Sasaki Takaoki(japonès)
* ↑ Nomination Database
* 1 2 佐々木隆興|財団法人佐々木研究所 Biografia de Takaoki SasakiPlantilla:A
* ↑ 病院沿革|杏雲堂病院 History of Kyoundo Hospital
* ↑ 年表|がん研究会のあゆみ Chronological Table of Japanese Foundation for Cancer Research Arxivat 2016-03-05 a Wayback Machine.(japonès)
* ↑ Sasaki Institute, Tokyo. Asian Pacific Journal of Cancer Prevention 3, 3-4, 2002.

## Enllaços externs

* Sasaki Institute (anglès)