OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Funció esglaonada

Una funció esglaonada és la funció definida a trossos que en qualsevol interval finit [a, b] en què estigui definida té un nombre finit de discontinuïtats c$_1$ < c₂ < ... < c$_n$, i en cada interval obert (c$_k$, c$_{k+1}$) és constant, tenint discontinuïtats de salt en els punts c$_k$.

## Característiques

Informalment, una funció esglaonada és aquella la gràfica té la forma d'una escala o una sèrie de graons (que no necessàriament han de ser creixents) en ser dibuixada. L'exemple més comú de funció esglaonada és la funció part entera. Altres funcions escalonades són la funció esglaó o funció esglaó unitari, i la funció signe.
La composició de qualsevol funció esglaonada s (x) i una funció qualsevol f (x) dona per resultat una funció escalonada g (x) = f (s (x)) , sempre que f (x) estigui definida per a qualsevol valor de x en el rang de s (x) .
Evidentment, la derivada d'una funció esglaonada és 0 en qualsevol punt en què es troba definida. No pot definir-se en els punts en què hi ha discontinuïtats. el que fa que una funció sigui esglaonada són els seus radicals de tipus abc el que fa que sigui una mica més complexa

## Vegeu també

* Continuïtat (matemàtica)
* Funció part entera
* Funció signe
* Funció esglaó
# Psinadakha

Psinadakha (en rus: Псынадаха) és un poble de Kabardino-Balkària, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 1.542 habitants. Pertany al districte rural de Zalukókoaje.

## Referències

* ↑ «Первопоселенцы немецкой колонии Бруненталь (с. Октябрьское) | Зольский район». www.zolka.ru. [Consulta: 4 juny 2016].
* ↑ Немцы России: населенные пункты и места поселения: энциклопедический словарь / Сост.: В. Ф. Дизендорф.-М.,"ЭРН", 2006.-472с.
# Preindoeuropeu

«Preindoeuropeu» té aquests significats:
* Preindoeuropeu, conjunt de llengües que van existir a l'Europa prehistòrica i el sud d'Àsia.
* Protoindoeuropeu, llengua extinta que hom suposa l'origen de totes les indoeuropees.
* Protoindoeuropeu, parlant hipotètic del llenguatge protoindoeuropeu i un poble prehistòric de l'edat del coure i principis de l'edat del bronze.
# Publi Considi Llong

Publi Considi Llong (llatí: Publius Considius Longus) va ser un militar magistrat romà dels últims temps de la República. Formava part de la gens Consídia, una gens romana d'origen plebeu.
Va ser pretor i després propretor a l'Àfrica, fins que va deixar la província poc abans d'esclatar la guerra civil entre Juli Cèsar i Pompeu per anar a Roma on va ser candidat a cònsol, deixant el càrrec a mans de Quint Ligari. En esclatar la guerra civil es va decantar per Pompeu i va tornar a Àfrica ocupant Adrumetum amb una legió ciutat que va mantenir durant dos anys, fins al 47 aC. Va fer un atac sense èxit a Achilla, una ciutat lliure favorable a Cèsar i es va haver de retirar d'Adrumetum cap a Tisdra, però després de la derrota de Quint Cecili Metel Escipió a la batalla de Tapsos, i en veure que Gneu Domici Calví es preparava per fer-li front, va fugir en secret amb alguns fidels gètuls cap a Mauritània, però al segon dia va ser mort pels gètuls que li van robar el que portava. Va deixar un fill, Gai Considi.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 827.
# Punta Colorada

Punta Colorada és una petita península i un balneari del sud-est de l'Uruguai, ubicat al departament de Maldonado. Es troba sobre la península del mateix nom, 2,5 km a l'est de Piriápolis, 4 km a l'oest de Punta Negra i 24 km a l'oest de Punta del Este.

## Població

Segons les dades del cens de 2004, Punta Colorada tenia una població aproximada de 62 habitants i un total de 325 habitatges.
| Any | Població |
| 1963 | 56 |
| 1975 | 75 |
| 1985 | 38 |
| 1996 | 63 |
| 2004 | 62 |

## Platges

A l'oest de Punta Colorada es troba la platja de San Francisco, de 2 km d'extensió, mentre que a l'est s'ubica la platja de Punta Colorada, també coneguda com la platja oest de Punta Negra. La població local es refereix popularment a aquestes platges amb el nom de "La Mansa" i "La Brava", respectivament, sobretot per les semblances que existeixen amb les platges del mateix nom al balneari de Punta del Este.

## Referències

* ↑ «Cens de 2004 del Departament de Maldonado» (XLS) (en castellà). INE, 2004. Arxivat de l'original el 2013-03-09. [Consulta: 18 desembre 2011].
* ↑ «Estadístiques 1963–1996 / P» (DOC) (en castellà). Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai, 2004. Arxivat de l'original el 2011-07-21. [Consulta: 18 desembre 2011].
* ↑ «Es Patrimonio...» (en castellà). Comisión Fomento Punta Colorada. [Consulta: 18 desembre 2011].
* ↑ «Correcciones desde Wikipedia». Comisión Fomento Punta Colorada. [Consulta: 18 desembre 2011].

## Enllaços externs

* Mapa de l'INE de Punta Colorada Arxivat 2012-05-25 a Wayback Machine. (castellà)
# Punta Clovis

Les puntes de Clovis o puntes Clovis són artefactes lítics característics de la cultura de Clovis.
S'han trobat en nombrosos llocs a Amèrica del Nord i estan associats al període Paleoamericà, al voltant de 10000 aC. El nom d'aquests objectes i la cultura de la qual formen part es deu a la ciutat de Clovis (Nou Mèxic), on es van documentar els primers exemplars al voltant de 1929.
Les puntes Clovis és un dels elements distintius del període anomenat Cenolític inferior mesoamericà, que va des del 9500 aC al 7000 aC i forma part de l'etapa lítica mesoamericana (32000 - 7000 aC). El Cenolític inferior té com a característica important el canvi climàtic que motiva una transformació de les pautes d'explotació del medi, l'organització social i la tecnologia.

## Referències

* ↑ «A Clovis Spear Point». Archaeological Research Center. South Dakota State Historical Society, 13-02-2004. Arxivat de l'original el 18 de maig de 2009.
# Puntius vittatus

Puntius vittatus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pakistan, l'Índia i Sri Lanka.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Pethiyagoda, R., 1991. Freshwater fishes of Sri Lanka. The Wildlife Heritage Trust of Sri Lanka, Colombo. 362 p.

## Bibliografia

* Day, F. 1865. On the fishes of Cochin, on the Malabar Coast of India. Part II. Anacanthini. Proceedings of the General Meetings for Scientific Business of the Zoological Society of London 1865 (pt 1): 286-318.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4. .
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lambert, Derek J.: Freshwater Aquarium Fish. Chartwell Books, Edison, Nova Jersey, Estats Units. Any 1997. ISBN 0-7858-0867-1.
* Mills, Dick: The Bumper Book of Tropical Aquarium Fishes (2a edició). Interpet Publishing. Any 2002. ISBN 1842860747.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# RNA-Seq

RNA-seq (seqüenciació d'RNA), també anomenat Seqüenciació del Transcriptoma Sencer per Clonatge a l'atzar (de l'anglés Whole Transcriptome Shotgun Sequencing), utilitza la seqüenciació massiva (NGS) per revelar la presència i quantitat d'RNA en una mostra biològica a un moment donat.
Així, l'RNA-Seq s'usa per analitzar canvis en el transcriptoma. Concretament, l'RNA-Seq facilita l'observació de transcrits resultants de l'empalmament alternatiu, modificacions post-transcripcionals, fusions gèniques, mutacions/SNPs (Polimorfismes de Nucleòtids simples) i canvis d'expressió de gens. Donat que el procés implica l'obtenció d'RNA total, l'RNA-Seq pot ajudar a caracteritzar poblacions diferents d'RNA com miRNA, tRNA, i rRNA. Aquesta tecnologia, a més, també pot servir per determinar les fronteres exó/intró i verificar o esmenar regions 5' i 3'.

## Referències

* ↑ Ryan D. Morin, Matthew Bainbridge, Anthony Fejes, Martin Hirst, Martin Krzywinski, Trevor J. Pugh, Helen McDonald, Richard Varhol, Steven J.M. Jones, and Marco A. Marra. «Profiling the HeLa S3 transcriptome using randomly primed cDNA and massively parallel short-read sequencing». BioTechniques, 45, 1, 2008, pàg. 81–94. Arxivat de l'original el 2009-03-21. DOI: 10.2144/000112900. PMID: 18611170 [Consulta: 3 maig 2016]. Arxivat 2009-03-21 a Wayback Machine.
* ↑ Chu Y, Corey DR «RNA sequencing: platform selection, experimental design, and data interpretation». Nucleic Acid Ther, 22, 4, 01-08-2012, pàg. 271–4. DOI: 10.1089/nat.2012.0367. PMC: 3426205. PMID: 22830413.
* ↑ Wang, Zhong; Gerstein, Mark; Snyder, Michael «RNA-Seq: a revolutionary tool for transcriptomics». Nature Reviews Genetics, 10, 1, pàg. 57–63. DOI: 10.1038/nrg2484. PMC: 2949280. PMID: 19015660.
* ↑ «Transcriptome sequencing to detect gene fusions in cancer». Nature, 458, 7234, 01-03-2009, pàg. 97–101. DOI: 10.1038/nature07638. PMC: 2725402. PMID: 19136943.
* ↑ Ingolia NT, Brar GA, Rouskin S, McGeachy AM, Weissman JS «The ribosome profiling strategy for monitoring translation in vivo by deep sequencing of ribosome-protected mRNA fragments». Nat Protoc, 7, 8, 01-08-2012, pàg. 1534–50. DOI: 10.1038/nprot.2012.086. PMC: 3535016. PMID: 22836135.
# Quintanilla del Olmo

Quintanilla del Olmo és un municipi de la província de Zamora, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 74 | 67 | 53 | 50 |
# Quintar

El quintar és una unitat de mesura de massa equivalent a un terç de la càrrega i que conté quatre arroves. Segons la zona equivalia entre quaranta-un quilograms i mig i quaranta-dos.
La paraula quintar prové de l'àrab, 'pes de cent', l'única definició que actualment encara es fa servir és el quintar mètric (amb el símbol: q), que equival a 100 kg o 0,1 tones. No forma part del SI però encara es fa servir en el rendiment en agricultura.

## Bibliografia

* Claudi ALSINA i CATALÀ; Gaspar FELIU i MONTFORT; Lluís MARQUET i FERIGLEː Pesos, mides i mesures dels Països Catalans. Barcelona, Curial, 1990
# Promeses a París

Promeses a París (títol original en francès, Les Promesses) és una pel·lícula francesa dirigida per Thomas Kruithof i estrenada el 2021. S'ha doblat al català.
Es va presentar a la Mostra Internacional de Cinema de Venècia del 2021 abans d'estrenar-se als cinemes de França l'any següent.

## Sinopsi

La Clémence Collombet (Isabelle Huppert) es troba en la fase final de la seva carrera política com a alcaldessa d'una banlieue. Amb l'ajuda del seu director de gabinet (Reda Kateb) vol, abans de la fi del seu mandat, intentar salvar la ciutat de la decadència, quan se li proposa una plaça de ministra.

## Repartiment

* Isabelle Huppert: Clémence Collombet
* Reda Kateb: Yazid Jabbi
* Naidra Ayadi: Naidra
* Jean-Paul Bordes: Michel Kupka
* Soufiane Guerrab: Esposito
* Laurent Poitrenaux: Jérôme Narvaux
* Hervé Pierre: Pierre Messac
* Walid Afkir: Kamel

## Referències

* 1 2 «El Cinema de La 2 - Promeses a París». RTVE Play Catalunya, 03-06-2024. [Consulta: 15 juny 2024].
* ↑ «Les Promesses: dérélictions municipales» (en francès), 28-01-2022. [Consulta: 15 juny 2024].
* ↑ Les promesses a la Base de dades de cinema en català
* ↑ Véronique Cauhapé. « Les Promesses », avec Isabelle Huppert : plongée dans l’exercice du pouvoir local. Le Monde, 26 janvier 2022. Lire en ligne
# Ramon Despuig i Saforteza

Ramon Despuig i Saforteza (Palma, 27 de març de 1778 - Palma, 1 de desembre de 1848) fou un militar mallorquí, V comte de Montenegro i VII comte de Montoro, pròcer del Regne i capità general de Mallorca.

## Biografia

Fill de Joan Despuig i Dameto, IV Comte de Montenegro i Isabel Zaforteza y Sureda. El rei Carles IV d'Espanya l'havia fet Gran d'Espanya per la seva participació en la Guerra de les Taronges. També era germà de Joan Despuig i Safortesa i nebot d'Antoni Despuig i Dameto.
Ingressà en l'Exèrcit espanyol i en 1793 va ascendir a capità. Participà en la Guerra Gran en els atacs a Donibane Lohitzune, Orbaizeta i Bergara. En 1796 ascendí a tinent coronel i fou destinat a València. En 1799 fou destinat ajudant de camp del general Pere Caro Sureda, i en 1804 ascendí a coronel. Durant la guerra del francès ascendí a brigadier i fou destinat a Mallorca. Fou fiscal militar en la Junta Suprema Central i elegit diputat a les Corts espanyoles de 1813. En 1820 fou cap polític provisional a les Illes i escollit novament diputat a Corts.
En 1833 fou ascendit a mariscal de camp i l'1 de desembre del mateix any fou nomenat capità general de les Illes Balears, càrrec que va ocupar fins que va dimitir l'1 de setembre de 1836. De tarannà moderat, hagué de suprimir una revolta carlina a Manacor en 1833. De 1834 a 1836 va ser pròcer del Regne i el 25 de novembre de 1845, senador.

## Referències

* ↑ Ramon Despuig i Saforteza a geni.com
* ↑ Despuig y Zaforteza, Ramón. Conde de Montenegro y de Montoro (1768-1848)., mcnbiografias
* ↑ Ramón Despuig y Zaforteza, Real Academia de la Historia
* ↑ DESPUIG Y ZAFORTEZA, RAMON, Índex Històric del Congrés dels Diputats
* ↑ DESPUIG ZAFORTEZA, RAMÓN DE. CONDE DE MONTENEGRO al web del Senat
# Ramon Despont

Ramon Despont (Fraga, segle xiii - Tarragona, 13 de novembre de 1312) fou un religiós i teòleg, bisbe de València des de 1289 a 1312.
Teòleg i canonista, va treballar al vaticà. A la Santa Seu va exercir d'Auditor del Palau apostòlic i Prelat Domèstic de Sa Santedat, d'Exarca o Governador de la Marca d'Ancona i altres càrrecs.
Pels seus serveis als reis Pere el Gran, de qui fou conseller, i al seu fill Alfons el Franc, a la mort del seu antecessor Jaspert de Botonac i de Castellnou li fou entregat el bisbat de València per elecció directa del papa Nicolau IV. Després de quinze anys exercint s'uní a l'Orde dels Predicadors, sense renunciar al bisbat, per disposició del Papa.
Per ordre del rei i del papa Climent V va col·laborar amb el bisbe de Saragossa, Ximeno de Luna, en la investigació que va dur a la destrucció de l'orde del Temple.
Despont va participar en el concili general de Viena del Delfinat el 1311 i en el concili provincial de Tarragona, on va emmalaltir de gravetat, morint allí mateix el 13 de novembre de 1312. Se'l soterrà a la catedral de València, a la capella actualment dedicada a Sant Donís i Santa Margarida, el dia 20 del mateix mes. En el seu testament, fet el 31 d'octubre de 1312 disposava que els seus llibres i còdex manuscrits es distribuïren entre els convents de Sant Doménec de València, Lleida i Xàtiva. A aquest últim deixava la primera part de la Summa Teològica de Tomàs d'Aquino, disposant que estigués ben guardada.
Celebrà dos Sínodes Diocesans, en 1296 i 1298, i fundà la institució de la Pia Almoina per ajudar els més desfavorits. La seua biografia la va escriure el seu protegit, fra Miquel de Fraga.

## Obra

* Decreta et Estatuta Synodi Dioecesanæ Valentiæ XIV. Kal. Octobris MCCXCVI, habitæ in Æde Cathedrali quibus adjecit.
* Tractatum, de Sacramentis á se Compositum, et á Synodo aprobatum.
* Sententia de proetio ob jus ratæ emptionis terrarum seu proediorum Domini Ecclesiastici solvendo, quoe ab inde rationen legis obtinuit in Aragonia. Manuscrit.
* Inquisitio de equitibus et Ordine templi Hierosolymitaniseu de templariis.
* Synodus Diæcesana Valentina, ibi celebrata ann. MCCCIII

## Referències

* ↑ de Moxó y Montoliú, Francisco. La casa de Luna (1276-1348): factor político y lazos de sangre en la ascensión de un linaje aragonés (en castellà). Aschendorffsche Verlagsbuchhandlung, 1990, p.293. ISBN 3402058251.

## Enllaços externs

* Fitxa a l'episcopologi del web de l'Arquebisbat de València Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
* Raimundo Ponte Arxivat 2007-09-29 a Wayback Machine. a la Gran Enciclopedia Aragonesa]
# Pròsquion

Pròsquion (en llatí Proschium, en grec antic Πρόσνιον) era una ciutat d'Etòlia situada entre els rius Aqueloos i Evenos.
La van fundar els eolis quan van marxar de la ciutat homèrica de Pilene, que era a la part més elevada del país. Pròsquion reivindicava la seva antiguitat, i explicava que tenia un santuari que Hèracles va dedicar al seu coper Ciatos a qui havia mort sense voler. Segons Tucídides la ciutat es trobava a l'oest de Calidó i Pleuró i a no gaire distància del riu Aquelou.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Proschium». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 21 juliol 2021].
# Raja tajara

Raja tajara és una espècie de peix de la família dels raids i de l'ordre dels raïformes.

## Referències

* ↑ Linnaeus C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1. i-ii + 1-824.
* ↑ BioLib (anglès)

## Enllaços externs

* uBio (anglès)
# Puig Cavaller

El Puig Cavaller és una muntanya de 706 metres que es troba al municipi de Gandesa a la Terra Alta.
Al cim hi ha un vèrtex geodèsic (referència 248143001).
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 3 febrer 2018].
# Re

«Re» té aquests significats:
* Química: Re és el símbol de l'element químic reni.
* Física: RE també és com es denomina la teoria de la relativitat especial.
* Mitologia: nom alternatiu del Déu Ra.
* Música: Re (nota) és la segona nota musical, segons el sistema de notació musical llatí.
** Re major
** Re menor
** Re bemoll major
** Re sostingut menor
* Onomàstica:
* Gustavo Re: actor i presentador de TV italià establert a Catalunya (Milà, 4 de juliol de 1908 - Barcelona, 5 de juny de 1979).
Viccionari
# Rafael Augusto Sóbis do Nascimento

Rafael Augusto Sóbis do Nascimento o simplement Rafael Sóbis (Erechim, 17 de juny de 1985) és un futbolista brasiler, que ocupa la posició de migcampista.

## Trajectòria

Comença la seua carrera als equips inferiors de l'Internacional. Puja al primer equip el 2004 i ràpidament es guanya un lloc en ell, sent conegut tant pel seu nom com pel seu cognom, d'origen ucraïnès. Va marcar 19 gols en 35 partits en el 2005. A l'any següent, va ser titular en l'equip de l'Internacional que va acabar segon de la Série A brasilera, sent triat per la Confederació Brasilera per a disputar el partit de les estrelles de final de temporada. El 2006 va començar amb un seguit de lesions. Es va recuperar a temps per ajudar a aconseguir la Libertadores davant São Paulo, tot marcant dos gols al partit d'anada de la final.
Amb l'interès de l'AC Milà i el Racing de Santander, Rafael Sóbis va signar pel Reial Betis a l'agost del 2006 per 9 milions d'euros, en un contracte de vuit anys que hi va recordar a un altre brasilers exbètic, Denílson. Amb els andalusos, Sóbis va marcar els seus primers gols a la lliga espanyola davant l'altre equip de la ciutat, el Sevilla FC. Eixa temporada va ser titular, tret d'un mes que es va perdre per lesió.
El seu segon any al Real Betis va iniciar-se de bona manera, amb tres gols en els sis primers partits, però a partir d'ací va baixar el seu rendiment. El seu equip va rebre una oferta del Newcastle United per 10 milions d'euros al juliol de 2008. Al setembre del 2008, es confirma la marxa del brasiler al l'Al-Jazira dels Emirats Àrabs per eixa mateixa quantitat.

## Internacional

Va debutar amb la selecció brasilera al setembre de 2006 davant l'Argentina. Al mes següent, marca el seu primer gol, en un amistós davant Kuwait.
El 2008 hi va participar en els Jocs Olímpics de Beijing, tot aconseguint la medalla de bronze.

## Referències

* ↑ «Offer for Betis duo». Report on /www.realbetisbalompie.es, 16-07-2008. [Consulta: 16 juliol 2008].
* ↑ «Sobis troca Bétis pelo Al-Jazira», 02-09-2008. [Consulta: 2 setembre 2008].

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador
# Remco van der Schaaf

Remco Jelmer van der Schaaf (nascut el 28 de febrer de 1979 a Ten Boer, província de Groningen) és un exjugador de futbol professional neerlandès que jugava com a migcampista.

## Carrera
### Carrera de clubs

Després de jugar en juvenil per VV Omlandia i TOP Oss, Van der Schaaf començà la seua carrera professional el 1997 al SBV Vitesse, on gastà part de la temporada 1999–2000 cedit al Fortuna Sittard. Van der Schaaf signà un contracte amb el PSV Eindhoven el 2002, i fou lesionat a un partit de la UEFA Cup d el 2004 per Titus Bramble del Newcastle United FC. Van der Schaaf resignà del Vitesse en 2005, i el juliol del 2008 signà un contracte de tres anys amb el Burnley FC, alhora que rebutjava un contracte ofert pels gal·lesos del Cardiff City FC. Signà una cessió a la Superliga Danesa per a jugar en el Brøndby IF el febrer de 2009, on ha estat fins al final de la temporada 2008-09.

### Carrera internacional

Van der Schaaf ha representat a la selecció neerlandesa de futbol sub-21.

## Referències

* ↑ «Bramble escapes Uefa action». BBC, 13-04-2004. [Consulta: 27 setembre 2008].
* ↑ «Burnley sign up van der Schaaf». BBC, 09-07-2008. [Consulta: 27 setembre 2008].
* ↑ Terry Phillips. «Bluebirds plea to Van Der Schaaf». Wales Online, 26-06-2008. [Consulta: 27 setembre 2008].
* ↑ «England U21s go through». BBC, 13-11-2001. [Consulta: 27 setembre 2008].

## Enllaços externs

* (anglès) Dades estadístiques sobre Remco van der Schaaf a soccerbase.com
* (anglès) Perfil a ESPNsoccernet Arxivat 2009-08-23 a Wayback Machine.
* (anglès) Fitxa del jugador al Burnley F.C. Arxivat 2008-09-19 a Wayback Machine.
* (neerlandès) Perfil del jugador a Voetbal International
# Reserva d'elefants de Maputo

La Reserva Especial de Maputo (anteriorment coneguda com a Reserva d'elefants de Maputo) és una reserva natural de Moçambic. La reserva està situada a la badia de Maputo, a uns 100 quilòmetres al sud-est de la ciutat de Maputo a Moçambic. La Reserva és 77.400 hectàrees d'extensió i va ser proclamat originalment el 1932. La reserva finalment formarà part de l'Àrea de Conservació Transfronterera de Lubombo, que inclou els parcs nacionals de Sud-àfrica, Moçambic i Swazilàndia. De moment, forma part de l'Àrea de Conservació Transfronterera Usuthu-Tembe-Futian.

## Enllaços externs

* Áreas de Conservação Transfronteiriças - A Reserva Especial de Maputo Arxivat 2019-07-11 a Wayback Machine.
# Referèndum grec de 1974

El 8 de desembre de 1974 es va celebrar a Grècia un referèndum sobre el manteniment de la república. Després de la caiguda de la junta militar que governava el país des de 1967, la qüestió de la forma de govern va quedar sense resoldre. La Junta ja havia organitzat un referèndum celebrat el 29 de juliol de 1973, que va donar lloc a la instauració de la República. No obstant això, després de la caiguda del règim militar, el nou govern, presidit per Konstandinos Karamanlís, va decidir celebrar-ne un altre, ja que els actes jurídics de la Junta es consideraven nuls. El nou govern va prohibir a Constantí II, l'antic Rei, tornar a Grècia per a fer campanya en el referèndum, però el govern de Karamanlís li va permetre fer un discurs televisat a la nació. La proposta va ser aprovada pel 69,2% dels votants, amb una participació del 75,6%.

## Referències

* ↑ Steven V. Roberts «Greeks Reject Monarchy By Wide Margin of Votes». The New York Times, 09-12-1974.
* ↑ Dieter Nohlen & Philip Stöver (2010) Elections in Europe: A data handbook, p830 ISBN 978-3-8329-5609-7
* ↑ Hope, Kevin. Referendum plan faces hurdles. Financial Times 1 November 2011.
* ↑ Nohlen & Stöver, p838