OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lliga de Brava de futbol

La Lliga de Brava de futbol és la lliga regional de l'illa de Brava, Cap Verd. El campió disputa la lliga capverdiana de futbol.

## Clubs participants temporada 2016/17

* Académica (Brava) – Vila Nova Sintra
* Benfica (Brava)
* Corôa Nossa Senhora do Monte
* Juventude da Furna
* Morabeza
* Nô Pintcha
* Sporting (Brava)

## Historial

Font:
* 1982-83: Morabeza
* 1983-84: Morabeza
* 1984-85: Morabeza
* 1985-86: desconegut
* 1986-87: desconegut
* 1987-88: Nô Pintcha
* 1988-89: desconegut
* 1989-90: Nô Pintcha
* 1990-91: Nô Pintcha
* 1991-92: Morabeza
* 1992-93: Nô Pintcha
* 1993-94: Nô Pintcha
* 1994-95: Nô Pintcha
* 1995-96: Nô Pintcha
* 1996-97: Nô Pintcha
* 1997-98: Nô Pintcha
* 1998-99: Nô Pintcha
* 1999-00: Nô Pintcha
* 2000-01: Nô Pintcha
* 2001-02: Académica (Brava)
* 2002-03: Nô Pintcha
* 2003-04: Nô Pintcha
* 2004-05: Morabeza
* 2005-06: Nô Pintcha
* 2006-07: Morabeza
* 2007-08: Corôa
* 2008-09: Morabeza
* 2009-10: Morabeza
* 2010-11: no es disputà
* 2011-12: Académica (Brava)
* 2012-13: Juventude da Furna
* 2013-14: Sporting (Brava)
* 2014-15: Sporting (Brava)
* 2015-16: Sporting (Brava)
* 2016-17: Sporting (Brava)
* 2017-18: Morabeza
* 2018-19: Sporting (Brava)

## Referències

* ↑ Batalha, José. «Cape Verde Islands 2014/15». RSSSF, 23-04-2015. [Consulta: 27 abril 2015].
* ↑ «Cape Verde Islands - List of Regional Tournament Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].

## Enllaços externs

* Lliga de Brava de futbol Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine.
# Llista d'aerolínies de Xipre
## Aerolínies desaparegudes

| Aerolínia | IATA | OACI | Distintiu | Fundació | Cessament | Notes |
| Cyprus Airways | CY | CYP | CYPRUS | Aeroport Internacional de Larnaca | 1948 | aerolínia de bandera |
|- |Aerotrans Airlines |6F |PFO | |1999 |2002 | |- |Eurocypria Airlines |UI |ECA |EUROCYPRIA |1992 |2010 |aerolínia xàrter |- |Helios Airways |ZU |HCY |HELIOS |1998 |2006 |aerolínia de baix cost |}
# Lessing (cràter)

Lessing és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 95 km de diàmetre. Porta el nom del dramaturg alemany Gotthold Ephraim Lessing (1729-1781), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1985.

## Referències

* ↑ «Lessing». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 11-10-2016. [Consulta: 12 juny 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Letcher

Letcher és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 177 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Letcher tenia 177 habitants, 75 habitatges, i 51 famílies. La densitat de població era de 112 habitants per km².
Dels 75 habitatges en un 32% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,7% hi vivien parelles casades, en un 6,7% dones solteres, i en un 32% no eren unitats familiars. En el 24% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,36 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,78.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,9% tenia menys de 18 anys, un 9% entre 18 i 24, un 26,6% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 18,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.083 $ i la renda mediana per família de 37.083 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.917 $ mentre que les dones 15.208 $. La renda per capita de la població era de 14.164 $. Entorn del 18,6% de les famílies i el 24% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Letcher». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Letcher». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Llista d'aerolínies de Croàcia

La següent és un llista d'aerolínies que han rebut el Certificat d'Operador Aeri per part de l'Autoritat d'Aviació Civil de Croàcia:
| Aerolínia | IATA | OACI | Distintiu | Aeroports HUB |
| Air Croatia | | | AIRCROATIA | Zagreb Airport |
| Croatia Airlines | OU | CTN | CROATIA | Zagreb Airport |
| European Coastal Airlines | | ECB | COASTAL CLIPPER | |
| Trade Air | C3 | TDR | TRADEAIR | Zagreb Airport |
# Llista d'aerolínies d'Hongria

Les aerolínies que operen a Hongria són:
| Aerolínia | Codi IATA | Codi OACI | Distintiu | Fundació | Notes |
| Budapest Aircraft Service | - | BPS | BASE | 1991 | |
| CityLine Hungary | ZM | CNB | CITYHUN | 2003 | |
| Farnair Hungary | - | FAH | BLUE STRIP | 1990 | |
| Fleet Air | - | FRF | FAIRFLEET | 2007 | |
| Sólyom Hungarian Airways | - | HUN | HUNGARIAN | 2013 | Des del 18 d'Agost de 2013 amb la primera aeronau procedent de European Aviation Bournemouth. |
| Travel Service (Hongria) | - | TVL | TRAVEL SERVICE | 2001 | |
| Wizz Air | W6 | WZZ | WIZZ AIR | 2003 | |
# Llista d'aerolínies de Bulgària

La següent és una llista de les aerolínies que han rebut el Certificat d'Operador Aeri per part de l'Administració d'Aviació Civil de la Direcció General (en búlgar Главна дирекция "Гражданска въздухоплавателна администрация):
| Aerolínia | Aerolínia (en búlgar) | OACI | IATA | Distintiu | Fundació | Cessament |
| Air Ban | Ер Бан | LZP | - | DOC AIR | 1992 | |
| Air BTR | Ер Бе Те Ер | - | - | - | 2012 | |
| Air Lazur | Ер Лазур | LZR | - | LAZUR BEE-GEE | 2002 | |
| Air Sofia | Ер София | SFB | CT | AIR SOFIA | 1992 | 2007 |
| Air VIA | Ер Виа | VIM | VL | AIR VIA | 1990 | |
| Airea Bulgaria | Ерea Виlgariа | VIM | VL | AIR VIA | 2013 | |
| Aviostart | Авиостарт | VSR | - | AVIOSTART | 2000 | |
| Balkan Bulgarian Airlines | Балкан | LAZ | LZ | BALKAN | 1947 | 2002 |
| Balkanian Airways | Балканиан Еъруейз | - | - | - | 2012 | |
| BH Air | BH Air | BGH | 1B | BALKAN HOLIDAYS | 2002 | |
| Bulgaria Air | България Ер | LZB | FB | FLYING BULGARIA | 2002 | |
| Bulgarian Air Charter | Българиан Ер Чартър | BUC | 1B | BULGARIAN CHARTER | 2000 | |
| Bunavad | Бунавадъ | - | - | - | 1926 | 1930 |
| Cargoair | Каргоер | CGF | - | CLEVER | 2007 | |
| Heli Air Services | Хели Ер | HLR | - | HELI BULGARIA | 1990 | |
| Hemus Air | Хемус Ер | HMS | DU | HEMUS AIR | 1999 | 2010 fusionat amb Bulgaria Air |
| Inter Trans Air | Интер Транс Ер | ITT | - | - | 1996 | |
| Jes Air | Джес Ер | JES | - | JES AIR | 1991 | |
| Scorpion Air | Скорпион Ер | SPN | - | AIR SCORPION | 1990 | |
| Viaggio Air | Виаджио Ер | VOA | VM | VIAGGIO | 2002 | 2007 fusionat amb Hemus Air |
| Wizz Air Bulgaria | Уиз Ер България | WVL | 8Z | WIZZBUL | 2006 | 2011 fusionat amb Wizz Air |

## Referències

* ↑ «Airline operators». Directorate General Civil Aviation Administration. [Consulta: 8 febrer 2008].
# Llista d'aerolínies d'Àustria

La següent és un llista d'aerolínies que han rebut el Certificat d'Operador Aeri per part de l'Autoritat d'Aviació Civil d'Àustria
| Aerolínia | IATA | OACI | Indicatiu | Aeroports HUB | Notes |
| Air Sylhet | SL | SHR | SYLHET | | |
| Austrian | OS | AUA | Austrian | Aeroport de Viena | |
| Austrian Arrows | VO | TYR | Tyrolean | Vienna Airport | posseïda al 100% per austríacs. Anteriorment anomenada Tyrolean Airways. Tots els vols d'Austrian Arrows són operats amb nombres de vol OS austríacs. |
| Austrojet | | AUJ | | Aeroport de Salzburg | |
| BFS Business Flight Salzburg | | | | | |
| Clevair | | | | | |
| Golden City Airlines | | | | | |
| Grossmann Air Service | | GSJ | Grossjet | | |
| InterSky | 3L | ISK | Inter Sky | Aeroport de Friedrichshafen | |
| Jetalliance | | JAG | JETALLIANCE | | |
| Mali Air | | MAE | Mali Airexpress | Aeroport de Graz | |
| MAP Jet | AQ | MPJ | MAPJET | | |
| Niki | HG | NLY | Niki | | |
| PTL Airlines | | | | | |
| People's Viennaline | PO | PEV | | | |
| Tyrol Air Ambulance | | | | | |
| Tyrolean Jet Services | | TJS | Tyroljet | | |
| Welcome Air | 2W | WLC | Welcomeair | Aeroport d'Innsbruck | |
# Llista de Creus de Sant Jordi/2011/Entitats
#### Entitats

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Entitat | Wikidata | Descripció |
| Germanes Carmelites de la Caritat | Q3977174 | cogregació religiosa carmelitana |
| Agrupació Coral La Llàntia | Q11904325 | |
| Associació d'Amics de l'Escola Normal de la Generalitat | Q11907002 | organització sense ànim de lucre |
| Associació d'Aviadors de la República | Q11907008 | |
| Casa Amèrica Catalunya | Q11912682 | |
| Confraria de Sant Sebastià | Q11915237 | |
| L'Eco de Sitges | Q11930076 | |
| Orquestra Melodia | Q11939567 | |
| Societat Coral Aroma Vallenca | Q11950002 | |
| Centre Excursionista de Terrassa | Q16188425 | entitat de Terrassa |
| Col·lectiu de Dones en l'Església | Q16189056 | |
| Confederació Ecom Catalunya | Q16189742 | |
| Esbart Teatral de Castellar del Vallès | Q20100509 | |
# La por (pel·lícula de 2013)

La por és una pel·lícula espanyola dramàtica de terror psicològic sobre els maltractaments familiars dirigida per Jordi Cadena i Casanovas amb un guió coescrit amb Núria Villazán Martín basat en la novel·la "M" de Lolita Bosch, autora també d'Elisa K, també duta a la pantalla per Cadena. El propi director la defineix com "una reflexió sobre la persistència del mal a la nostra societat" i que li permet treballar en una línia minimalista influïda per la seva admiració per Carl Theodor Dreyer. Fou estrenada el 22 de novembre de 2013. Ha estat doblada al català.

## Sinopsi

És la història d'una família benestant com qualsevol altra: un pare, una mare, un fill de 16 anys (Manel) i una filla petita. Alguna cosa, però, no quadra: no parlen entre ells, pesa sobre tots una ombra indescriptible. Manel és incapaç d'explicar a ningú el que succeeix a casa seva (ni a la seva xicota, ni al seu millor amic, ni als seus professors), mai descobreix la por que ell, la seva mare i la seva germana petita senten quan el seu pare està a casa. Per això li agrada tant anar a l'institut: perquè mentre és allí s'allibera d'aquesta por.

## Repartiment

* Roser Camí... Mare
* Alícia Falcó ... Coral
* Guillem Fernàndez-Valls ... Entrenador
* Ramon Madaula ... Pare
* Mercè Managuerra ... Professora
* Nina Pomodoro ... Laura
* Igor Szpakowski ... Manel

## Producció

Fou coproduïda per Oberon Cinematográfica amb Glaam Media Invest (França) i compta amb la col·laboració de TV3 i el suport de l'ICEC i el programa MEDIA. Prèvia a l'estrena el novembre de 2013 fou projectada a la Setmana Internacional de Cinema de Valladolid i al Festival de Cinema de Londres.

## Nominacions i premis

| Premis | Categoria | Nominat | Resultat |
| Premis Gaudí de 2014 | Millor actor secundari | Ramon Madaula | Guanyador |
| Premis Gaudí de 2014 | Millor muntatge | David Gallart | Nominat |
| Premis Gaudí de 2014 | Millor fotografia | Sergi Gallardo | Nominat |
| Premis Gaudí de 2014 | Millor director | Jordi Cadena i Casanovas | Nominat |
| Premis Gaudí de 2014 | Millor guió | Jordi Cadena Núria Villazán | Nominat |
| Festival de Cinema Espanyol de Nantes | Premi del Jurat Jove | Jordi Cadena | Guanyador |

## Referències

* ↑ La por a Sala 33
* ↑ S'estrena "La por", de Jordi Cadena, barcelona.cat, 21 de novembre de 2013
* ↑ La por a esadir.cat
* ↑ La por a Fotogramas
* ↑ 'La por' de Jordi Cadena se presentará en el BFI London Festival y en la Seminci de Valladolid, El Periódico, 4 d'octubre de 2013
* ↑ La por al web de l'Acadèmia del Cinema
* ↑ "La por", amb la col·laboració de TV3, ha estat premiada al Festival de Cine Espanyol a Nantes i al Festival Cinematogràfic Internacional de l'Uruguai, ccma.cat, 30 d'abril de 2014
# Diagrama de bandes

En la física de l'estat sòlid dels semiconductors, un diagrama de bandes és un diagrama que representa diversos nivells clau d'energia electrònica (nivell de Fermi i vores de banda d'energia propera) en funció d'alguna dimensió espacial, que sovint es denota x. Aquests diagrames ajuden a explicar el funcionament de molts tipus de dispositius semiconductors i a visualitzar com canvien les bandes amb la posició (flexió de bandes). Les bandes poden ser de colors per distingir el farciment de nivell.
Un diagrama de bandes no s'ha de confondre amb un diagrama d'estructura de bandes. Tant en un diagrama de bandes com en un diagrama d'estructura de bandes, l'eix vertical correspon a l'energia d'un electró. La diferència és que en un diagrama d'estructura de bandes, l'eix horitzontal representa el vector d'ona d'un electró en un material infinitament gran i homogeni (un cristall o buit), mentre que en un diagrama de bandes l'eix horitzontal representa la posició a l'espai, que passa generalment per múltiples. materials.
Com que un diagrama de bandes mostra els canvis en l'estructura de bandes d'un lloc a un altre, la resolució d'un diagrama de bandes està limitada pel principi d'incertesa de Heisenberg: l'estructura de bandes es basa en el moment, que només es defineix amb precisió per a escales de gran longitud. Per aquest motiu, el diagrama de bandes només pot representar amb precisió l'evolució de les estructures de bandes a escales llargues i té dificultats per mostrar la imatge microscòpica de les interfícies nítides a escala atòmica entre diferents materials (o entre un material i el buit). Normalment, una interfície s'ha de representar com una "caixa negra", encara que els seus efectes a llarga distància es poden mostrar al diagrama de bandes com a flexió asimptòtica de la banda.

## Referències

* ↑ «The energy band diagram of the Metal-Oxide-Silicon (MOS) Capacitor» (en anglès). ecee.colorado.edu. http://ecee.colorado.edu. Arxivat de l'original el 2020-07-27. [Consulta: 5 novembre 2017].
* ↑ «Band Diagram - an overview | ScienceDirect Topics» (en anglès). https://www.sciencedirect.com.+[Consulta: 10 octubre 2022].
* ↑ «Module 4.6 Reading Band Diagrams» (en anglès). https://www.youtube.com.+[Consulta: 10 octubre 2022].
* ↑ «Schottky Barrier Basics» (en anglès). academic.brooklyn.cuny.edu. http://academic.brooklyn.cuny.edu.+[Consulta: 5 novembre 2017].
# Larribarre-Sorhapürü

Larribarre-Sorhapürü (en francès i oficialment Larribar-Sorhapuru), és un municipi de la Baixa Navarra (Nafarroa Behera), un dels set territoris que formen Euskal Herria, al departament dels Pirineus Atlàntics i a la regió de la Nova Aquitània. Limita amb les comunes de Behaskane-Laphizketa al nord, Domintxaine-Berroeta al nord-est, Donapaleu al nord-oest, Lohitzüne-Oihergi al sud-est i Uhartehiri al sud-oest.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 246 | 183 | 206 | 242 | 178 | 226 | 444 | 450 | 451 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 385 | 388 | 351 | 334 | 359 | 331 | 311 | 266 | 261 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 281 | 276 | 303 | 279 | 250 | 244 | 283 | 266 | 248 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 248 | 214 | 235 | 230 | 242 | 186 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Data d'elecció | Identitat |
| Les dades anteriors a 1995 són desconegudes. |||
| 1995 | Jean-Pierre Etcheberry |
| 2001 | Jean-Pierre Etcheberry |
# Ingerana tenasserimensis

Ingerana tenasserimensis és una espècie de granota que viu a Malàisia, Myanmar i Tailàndia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* van Dijk, P.P. & Wogan, G. 2004. Ingerana tenasserimensis. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 17 d'abril del 2008.
# Joan Colomé i Rius

Joan Colomé Rius fou un compositor i teòric musical del segle xix.
És l’autor de l’obra pedagògica Teoria de la música. Principios elementales de la música, arreglados para los alumnos de 1º, 2º, 3º y 4º curso de solfeo, que es va publicar a Barcelona per J. Cunill, l’any 1889.
Es conserva una obra seva, una mazurka per a piano, al fons musical de la Basílica de Santa Maria d'Igualada (SMI) de l'Arxiu Comarcal de l’Anoia.

## Referències

* 1 2 M.L.G.P., «Colomé Rius, Joan», Diccionario de la Música Española e Hispanoamericana. Madrid: SGAE, 1999-2002, vol. 3, p. 832.
* ↑ “Pedagogia de la música”, Gran enciclopèdia de la música.
* ↑ «Obres de Joan Colomé i Rius als fons musicals de Catalunya».
# Glenarm

Glenarm (gaèlic irlandès Gleann Arma que vol rir "vall de l'exèrcit"; escocès de l'Ulster Glenairm) és una vila del comtat d'Antrim, a Irlanda del Nord. Es troba al Canal del Nord a la costa nord de les viles de Larne i Ballygalley, i al sud de la vila de Carnlough. Té una població de 582 habitants segons el cens de 2001. Glenarm pren el seu nom del glen on cau, el més meridional dels Glens d'Antrim. Es troba al districte de Larne.

## Població

Glenarm està classificat com una vila petita o llogaret per la NI Statistics and Research Agency (NISRA) (amb una població entre 500 i 1.000 habitants). Segons el cens de 2001 tenia 582 habitants dels quals:
* 23,9% tenen menys de 16 anys i el 21,1% tenen més de 60
* 49,1% de la població és masculina i el 50,9% és femenina
* 46,6% són catòlics irlandesos i el 52,2% són protestants
* 6,3% de la població entre 16–74 anys està a l'atur.

## Història

La vila formà part del regne de Dál Riata en el segle v, i hi vivia la tribu Dal nAraide. Cap al segle viii fou atacada pels vikings, qui establiren una base a Larne. Segons Snorri Sturluson el rei irlandès Connor derrotà als vikings d'Orkney a "Ulfreksfjord" en 1018, que es podria referir a un dels noms anglonormands de l'àrea de Larne, Wulfrickford. Era un feu de la família Mac Donnell, que hi tenia el castell de Dunluce. Cap al 1270 es fundà el castell de Glenarm i fou concedit a John o Robert Bisset pel bisbe de Down i Connor.
Durant la rebel·lió irlandesa de 1641 Alexander MacDonnell va lluitar de part dels rebels. El 1642 el general escocès Robert Munro va cremar el castell de Glenarm i tancà Alexander al castell de Carrickfergus. Després d'aquest fet fou un dels territoris on es produí la colonització de l'Ulster.

## Personatges il·lustres

* Eoin MacNeill

## Referències

* ↑ Dunluce Castle – Ulster-Scots Arxivat 2012-09-03 a Wayback Machine. NI Department of the Environment. Retrieved 17 September 2012.

## Enllaços externs

* Castell de Glenarm
* Glenarm Arxivat 2013-08-14 a Wayback Machine.
* Glens of Antrim Historical Society - Glenarm Arxivat 2007-03-09 a Wayback Machine.
# Planàs

«El Planàs o Planàs» té aquests significats:
* El Planàs (Lladurs), indret del municipi de Lladurs (Solsonès)
* El Planàs (Sant Joan de les Abadesses), masia del municipi de Sant Joan de les Abadesses (Ripollès)
* Planàs (Orís), masia del municipi d'Orís (Osona)
* Can Planàs, antiga masia al barri del Guinardó (Barcelona)
* Antoni Planàs i Marca (Reus, 1890 - Barcelona, 1980), violoncel·lista i compositor de sardanes
* Odiló Maria Planàs i Mas (Barcelona, 1925 - Montserrat, 2011), monjo benedictí, organista i compositor
# Pila de Bunsen

La pila de Bunsen o cel·la de Bunsen és una de cel·la electroquímica primària de zinc-carboni composta per un ànode de zinc exterior, que conté una dissolució diluïda d'àcid sulfúric, separat del càtode de carboni mitjançant un recipient porós que conté, al seu torn, àcid nítric o àcid cròmic que banya el càtode en ell summergit.

## Detalls de la cel·la de Bunsen

El voltatge de la cel·la de Bunsen és d'1,9 volts i sorgeix de la següent reacció:
       Zn+H $_2$ SO $_4$+2HNO $_3$ → ZnSO $_4$+2 H $_2$ O+2 NO $_2$ ↑
Aquesta cel·la rep el nom del seu inventor, el químic alemany Robert Wilhelm Bunsen, que va introduir millores en la cel·la Grove, substituint el càtode de platí de la pila de Grove pel carboni en forma de carbó polvoritzat i coc. Igual que la pila de Grove, la de Bunsen emet fums nocius de diòxid de nitrogen.
Bunsen va utilitzar aquesta pila per extreure metalls per descomposició de les seves sals mitjançant electròlisi, fet que li va permetre aïllar, per primera vegada, el magnesi metàl·lic.
Henri Moissan va utilitzar una pila de 90 cel·les per fer l'electròlisi del fluorur d'hidrogen per obtenir, per primera vegada, l'element fluor.

## Química

L'elèctrode de zinc actua com ànode i pateix una oxidació. L'àcid nítric actua com càtode i pateix una reducció, segons els següents processos, que en conjunt formen una reacció redox:
* Ànode - oxidació del zinc: ${\mbox{Zn}}\leftrightarrow {\mbox{Zn}}^{2+}+2e^{-}\quad \epsilon ^{o}=-0,76V$
* Càtode - reducció: $NO_{3}^{-}+{4H}^{+}+3e^{-}\leftrightarrow {\mbox{NO}}+{2H}_{2}{O}\quad \epsilon ^{o}=0,96V$
* Equació global: ${\mbox{3Zn}}+{\mbox{8H}}^{+}+{\mbox{2NO}}_{3}^{-}\leftrightarrow {\mbox{3Zn}}^{2+}+{2NO}+{4H}_{2}{O}\quad \epsilon ^{o}=1,72V$

## Referències

* ↑ Carhart, Henry Smith. # PPA179, M2 Primary Batteries. Boston: Allyn and Bacon, 1891, p. 179-180 [Consulta: 13 setembre 2008].
* ↑ Manual de física i elements de química. Manuel Rico y Sinobas, Mariano Santisteban. Editor Imprenta de Eusebio Aguado, 1858. Procedència de l'original: Universitat Complutense de Madrid. Digitalitzat 21 juliol 2008. Pàg 322

## Bibliografia

* Ayrton, WE; T. Mather. Cassell and Company. Practical Electricity, 1911, p. 183-185.
* Peschel, Karl Friedrich. Longman, Brown, Green, and Longmans. id = JqsLAAAAYAAJ & pg = PA82 & dq = bunsen+cell & lr = & as_brr = 1 Elements of Physics, 1846, p. 82.
* R. Bunsen «Ueber eine neue Construction der galvanischen Saule». Annalen der Chemie und Pharmacie, 38, 1841, p. 311-313. DOI: 10.1002/jlac.18410380306.
* R. Bunsen «Ueber die Anwendung der Kohl zu Volta'schen Batteries». Annalen der Physik und Chemie, 130, 1841, p. 417-430. DOI: 10.1002/andp.18411301109.

## Vegeu també

* Cremador Bunsen
* Pila Daniell
* Pila de Volta
* Pila Leclanché
* Pila alcalina recarregable
# Platja de les Botigues

La platja de les Botigues, també anomenada platja de la Covafumada, i antigament anomenada El Trajo i El Sorrenc, és una platja urbana del municipi de Sitges (El Garraf), però és la continuació natural de la platja de Castelldefels. Limita a ponent amb l'espigó del Port Ginesta i a llevant amb el terme municipal de Castelldefels, a l'alçada del carrer Cova Fumada. Orientada al sud-sud-est, té una longitud de 1.404 metres i una amplada mitjana de 116 metres, formada per sorra fina i un pendent d'entrada a l'aigua moderat. A la part superior la sorra està parcialment coberta per matolls. Està equipada amb tots els serveis de platja habituals, unes quantes guinguetes i ofereix un accés fàcil per a persones amb mobilitat reduïda. Hi ha nombrosos restaurants al passeig marítim, que recorre tota la platja i es prolonga fins a la població de Castelldefels.
Està guardonada amb la Bandera Blava, que reconeix internacionalment la qualitat de l'aigua i serveis. L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control setmanal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent. La platja de les Botigues està adherida a la destinació Costa de Barcelona, certificada per Biosphere des del 2017.

## Etimologia

El nom de les Botigues té el seu origen en les barraques on els pescadors guardaven els seus estris de pesca. El nom de Covafumada prové de la cova homònima situada en el límit de Sitges i Castelldefels, al carrer de la Cova Fumada, prop de la carretera C-31. 'El Trajo' és equivalent a 'les Botigues', però més aviat té el sentit del lloc on es varaven les barques a la platja.

## Referències

* 1 2 3 «Platja de les Botigues». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
* 1 2 «Memòria sobre els treballs de peritatge i prospecció en un solar adjacent a la Cova Fumada». Generalitat de Catalunya.
* ↑ «Fitxes Sitges - Departament de Territori». Generalitat de Catalunya, Departament de Territori i Sostenibilitat.
* 1 2 3 «Les Botigues». Agència Catalana de Turisme.
* ↑ «96 platges i 24 ports, guardonats amb la Bandera Blava 2023». Generalitat de Catalunya, 04-05-2023.
* ↑ «Les Botigues: de Sitges o de Castelldefels?». elBaix.cat, 29-11-2021.