OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Angewandte Chemie International Edition

Angewandte Chemie International Edition (abreviatura Angew. Chem. Int. Ed.), és una important revista científica dedicada a la química ; publicada des del 1962 per l'editorial alemana Wiley-VCH (Wiley-VCH Verlag GmbH & Co. KGaA). És la versió en anglès de la revista alemanya Angewandte Chemie que es publica des del 1887. El seu factor d'impacte és molt alt, 11,336 el 2013. Ocupa la 2$^a$ posició de qualitat de revistes dedicades a la catàlisi en el rànquing SCImago, i la 8$^a$ en la categoria de química general.
La Angewandte Chemie International Edition resumeix els resultats importants de la investigació recent sobre temes d'actualitat en totes les branques de la química, apunta problemes no resolts i discuteix possibles desenvolupaments. Articles destacats proporcionen avaluacions concises de les tendències actuals en la investigació química. Les comunicacions se seleccionen críticament i informen sobre els últims resultats de la investigació. També publica regularment conferències Nobel en els camps de la química i afins.

## Referències

* ↑ «Journal Rankings». SCImago, Journal & Country Rank, 2015. [Consulta: 22 maig 2015].
* ↑ «Angewandte Chemie International Edition». Wiley-VCH. [Consulta: 22 maig 2015].

## Enllaços externs

* Web Angewandte Chemie International Edition
# Asteroide de tipus R

Els asteroides de tipus R són moderadament brillants, els asteroides del cinturó interior relativament poc comuns que són espectralment intermedis entre l'asteroides tipus V i els tipus A. L'espectre mostra característiques d'olivina i piroxè diferents d'1 i 2 micròmetres, amb una possibilitat de plagioclasa. Per sota de 0,7 μm de l'espectre és molt vermellosa.
La missió IRAS ha classificat 4 Vesta, 246 Asporina, 349 Dembowska, 571 Dulcinea i 937 Bethgea com a tipus R; però la reclassificació de Vesta, l'arquetipus V és discutible. D'aquests cossos, només el 349 Dembowska, es reconeixen com a tipus R quan es tenen en compte totes les longituds d'ona.

## Vegeu també

* Classificació espectral dels asteroides
# Apogon sabahensis

Apogon sabahensis és una espècie de peix de la família dels apogònids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 10 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Malàisia.

## Referències

* ↑ ITIS
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.
# Anna (desambiguació)

«Anna» té aquests significats:
Vegeu també: Ana i Maria Anna
* Onomàstica:
** Anna (prenom)
*** Anna Bolena, reina consort d'Anglaterra (1501?-1536)
* Toponímia
** Anna, municipi del País Valencià de la comarca de la Canal de Navarrés.
** Anna (Illinois), població dels Estats Units a l'estat d'Illinois.
** Anna (Ohio), població dels Estats Units a l'estat d'Ohio.
** Anna (Texas), població dels Estats Units a l'estat de Texas.
** Riu Anna o Riu Sec de Betxí
* Cinema
** Anna (pel·lícula de 1951), pel·lícula italiana dirigida per Alberto Lattuada i protagonitzada per Silvana Mangano
** Anna (pel·lícula de 1987), pel·lícula estatunidenca dirigida per Yurek Bogayevicz i protagonitzada per Sally Kirkland
** Anna (pel·lícula de 2015), pel·lícula colombo-francesa de 2015
** Anna (pel·lícula de 2019), pel·lícula francesa dirigida per Luc Besson i protagonitzada per Sasha Luss
* Moneda
** Anna (moneda), antiga unitat monetària de l'Índia.
Viccionari
# Arthur, malédiction

Arthur, malédiction és una pel·lícula de terror dirigida per Barthélemy Grossmann. És la quarta entrega dins de la saga de pel·lícules d'Arthur, la qual està basada en la saga de literatura infantil Arthur de Luc Besson, i una pel·lícula derivada de la trilogia.
És una pel·lícula independent, no és part de la mateixa continuïtat com les pel·lícules anteriors i s'ambienta en el món real on un grup d'adolescents, liderats per l'Alex, un fan de la saga de pel·lícules Arthur, descobreix la casa on es va filmar la trilogia. Tanmateix, aviat descobreixen que els éssers que van habitar el món dels Minimoys encara hi són.
La producció s'inicià en secret el 2020 a Normandia. És la primera pel·lícula de la saga Arthur en ser qualificada de "prohibida per espectadors menors de 12 anys" pel Centre national du cinéma et de l'image animée i la primera a ser filmada en llengua francesa.
L'estrena d'Arthur, malédiction està planificada per Apollo Films i EuropaCorp Distribution a França pel 29 de juny de 2022.

## Argument

L'Alex és un fan de la saga de pel·lícules Arthur des de la seva infantesa. Pel seu aniversari, els seus amics decideixen sorprendre'l i dur-lo a la casa on es va filmar la trilogia. Cap d'ells sospita que s'estan dirigint a una trampa mortal. El que una vegada havia estat un somni d'infantesa aviat es convertirà en un autèntic malson...

## Repartiment

* Mathieu Berger
* Thalia Besson
* Lola Andreoni
* Mikaël Halimi
* Yann Mendy
* Jade Pedri
* Vadim Agid
* Marceau Ebersolt
* Ludovic Berthillot

## Producció

El rodatge principal va començar en secret a l'estiu del 2020 a Normandia, on es van filmar les pel·lícules originals i utilitzant la mateixa casa, entre el primer i segon confinament durant la pandèmia de COVID-19. Durà 33 dies.

## Estrena

L'estrena d'Arthur, malédiction està planificada per Apollo Films i EuropaCorp Distribution a França pel 29 de juny de 2022. És la primera pel·lícula de la saga que EuropaCorp co-distribueix amb una altra empresa.

## Controvèrsia

Després es va anunciar que seria una pel·lícula de terror, en lloc d'una pel·lícula infantil. Els fans es van indignar completament i ràpidament ho van odiar abans del llançament. deu celebritats van sortir per donar suport als fans i criticar Luc Besson per la seva decisió, incloent Jimmy Fallon (que va protagonitzar la primera pel·lícula), Craig Ferguson, Julie Andrews, Lindsay Lohan, Chris Evans, Jessica Chastain, Dwayne Johnson, Zach Braff, Jonathan Ross i Edgar Wright.

## Referències

* ↑ «Luc Besson va faire son retour avec un film d'horreur». ecranlarge.com, 24-03-2022.
* ↑ Henni, Jamal. «Luc Besson revient avec un film à petit budget, "Arthur malédiction"». Capital, 24-04-2022. [Consulta: 28 abril 2022].

## Enllaços externs

* Arthur, malédiction a Internet Movie Database (anglès)
# Arthur (Illinois)

Arthur és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 2.203 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Arthur tenia 2.203 habitants, 915 habitatges, i 619 famílies. La densitat de població era de 664,5 habitants/km².
Dels 915 habitatges en un 28,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,6% hi vivien parelles casades, en un 7,9% dones solteres, i en un 32,3% no eren unitats familiars. En el 30,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,34 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,9.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,3% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 24,2% entre 25 i 44, un 23,2% de 45 a 60 i un 21,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.438 $ i la renda mediana per família de 47.827 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.358 $ mentre que les dones 20.948 $. La renda per capita de la població era de 19.683 $. Aproximadament el 4,6% de les famílies i el 6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Arthur». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Arthur». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Editorial UOC

L'Editorial UOC és una editorial fundada a Barcelona el 1995. Part de la Universitat Oberta de Catalunya, publica llibres principalment de divulgació i assaig dels àmbits de la comunicació i l'educació. El seu catàleg disposa de més de 4.900 títols, dels quals 1.600 són en format físic i 3.300 en format digital.
Va néixer el 1995 sota la direcció d’Isaias Táboas. Al 2004 el doctor Lluís Pastor va assumir-ne la direcció, ampliant considerablement el nombre de publicacions. Va mantenir el càrrec fins al 2020, quan Ciro Llueca, fou nomenat director de l’editorial.
A data 2023 tenia diverses col·leccions en curs: Filmografias Esenciales, llibres de to divulgatiu amb filmografies bàsiques sobre gèneres, moviments cinematogràfics i temes d'interès social, cultural o acadèmic; Dircom Textos d’anàlisis sobre la comunicació a les organitzacions; EPI i EPI Scholar llibres sobre temes actuals de l'àmbit de la gestió de la comunicació i la informació; Manuals orientats a estudiants; i Laboratori d'Educació social: Llibres de butxaca de caràcter divulgatiu sobre temes actuals d'educació social. És membre del Gremi d'Editors de Catalunya i de la Unió d'Editorials Universitàries Espanyoles.

## Premis i reconeixements

L’Editorial UOC ha obtingut els següents premis i reconeixements:
* Premi Napolitan Victory 2020 a Millor llibre de comunicació política per l'obra Soñar a destiempo. Candidatos a la presidencia de Estados Unidos que allanaron el camino a Obama, d'Isabel García-Ajofrín.
* Premi Nacional d'Edició Universitària 2021 per l'obra Max Aub/Buñuel. Todas las conversaciones (2 vols.), editat per Jordi Xifra
* Premi al millor llibre de comunicació política 2022 als Reed Latino Awards per l'obra Joe Biden el último en pie, d'Isabel García-Ajofrín
* Premi del Gremi d'Editors de Catalunya pels 25 anys de l’Editorial UOC.
També ha rebut el Segell de qualitat en edició acadèmica atorgat per FECYT, ANECA i UNE per la col·lecció DIRCOM (2018).

## Referències

* ↑ Martínez, Núria. «El model que vol la UOC: professors disponibles les 24 hores del dia», 14-10-2016. [Consulta: 8 juny 2023].
* ↑ «Cercle d’Economia | Isaías Táboas Suárez». [Consulta: 8 juny 2023].
* ↑ March, Oriol. «Lluís Pastor: “Catalunya és un país amb coses genials, però té un mal relat de cara enfora”», 02-04-2014. [Consulta: 8 juny 2023].
* ↑ «Entrevista a Ciro Llueca, cap del Grup de Treball Library Association Copyright de l’IFLA», 29-04-2019. [Consulta: 8 juny 2023].
* ↑ «Universitat Oberta de Catalunya» (en castellà). [Consulta: 8 juny 2023].
* ↑ «Nominados y Ganadores 2020 – Napolitan Victory Awards» (en anglès americà). [Consulta: 8 juny 2023].
* ↑ «Libros ganadores de los XXIV Premios Nacionales de Edición Universitaria» (en castellà). [Consulta: 8 juny 2023].
* ↑ «Ganadores 2022 – Reed Latino 2023» (en castellà). [Consulta: 8 juny 2023].
* ↑ Redacció. «El Gremi d’Editors de Catalunya lliura el Premi Atlàntida 2020 a les tres llibreries més antigues de Catalunya», 30-12-2020. [Consulta: 8 juny 2023].
# Funció de Dirichlet

En matemàtiques, la funció de Dirichlet , anomenada així en honor del matemàtic alemany Peter Gustav Lejeune Dirichlet, és una funció matemàtica especial, que té la peculiaritat de no ser contínua en cap punt del seu domini.

## Definició

Si c i d ≠ c són dos nombres reals, (normalment es prenen els valors c = 1 i d = 0), la funció de Dirichlet es defineix com:
   $D(x)={\begin{cases}c&\mathrm {per\ } x\ \mathrm {racional} \\d&\mathrm {per\ } x\ \mathrm {irracional} \\\end{cases}}$
Analíticament, es pot representar de la següent manera:
   $D(x)=\lim _{k\to \infty }\left(\lim _{j\to \infty }\left(\cos(k!\pi x)^{2J}\right)\right)$
Aquesta funció no és contínua en cap punt del seu domini.

## Enllaços externs

* Dirichlet Function - from MathWorld
# All the King's Men (pel·lícula de 1949)

All the King's Men és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Robert Rossen i estrenada el 1949.

## Argument

Un jove procedent del camp es llança a la política. Gràcies a una periodista, es troba sota els focs dels mitjans de comunicació. Perd llavors els seus mitjans per la corrupció i arriba fins i tot a negligir la seva dona i els seus fills. La trama s'inspira en la vida del polític Huey Long.

## Repartiment

* Broderick Crawford: Willie Stark
* John Ireland: Jack Burden
* Joanne Dru: Anne Stanton
* John Derek: Tom Stark
* Mercedes McCambridge: Sadie Burke
* Shepperd Strudwick: Adam Stanton
* Ralph Dumke: Tiny Duffy
* Anne Seymour: Sra. Lucy Stark
* Katherine Warren: Sra. Burden
* Will Wright: Dolph Pillsbury

## Producció

Rossen originalment va oferir el paper protagonista a John Wayne, que va trobar antipatriota el guió proposat i indignadament el va rebutjar. Crawford, que finalment va agafar el paper, va guanyar el 1949 l'Oscar al millor actor, derrotant Wayne que havia estat nominat pel seu paper a Sands of Iwo Jima. La pel·lícula va ser rodada a diverses localitzacions de Califòrnia, fent servir extres locals, cosa que era bastant desconeguda al Hollywood d'aleshores.

## Premis i nominacions
### Premis

* 1950. Oscar a la millor pel·lícula
* 1950. Oscar al millor actor per Broderick Crawford
* 1950. Oscar a la millor actriu secundària per Mercedes McCambridge
* 1950. Globus d'Or a la millor pel·lícula dramàtica
* 1950. Globus d'Or al millor actor dramàtic per Broderick Crawford
* 1950. Globus d'Or al millor director per Robert Rossen
* 1950. Globus d'Or a la millor actriu secundària per Mercedes McCambridge
* 1950. Globus d'Or a la millor nova promesa per Mercedes McCambridge

### Nominacions

* 1950. Oscar al millor actor secundari per John Ireland
* 1950. Oscar al millor director per Robert Rossen
* 1950. Oscar al millor muntatge per Robert Parrish, Al Clark
* 1950. Oscar al millor guió adaptat per Robert Rossen
* 1950. Globus d'Or a la millor banda sonora original per George Duning
* 1950. Lleó d'Or al Festival Internacional de Cinema de Venècia

## Referències

* ↑ Higham, Charles; Greenberg, Joel. A. Zwemmer Limited. Hollywood in the Forties, 1968, p. 79. ISBN 0-302-00477-7.
# Alfonsa Muttathupadathu

Muttahupadathu (en hindi: मुत्ताहुपदाथु), de nom religiós Sor Alfonsa de la Immaculada (en hindi: बेदाग की अलफोन्सा), nascuda el 19 d'agost de 1910 a Kudamaloor i morta el 28 de juliol de 1946 a Bharananganam, va ser una religiosa índia de la Congregació de les Franciscanes Clarisses de Kerala, de ritu siro-malabar. És la primera santa originària de l'Índia.

## Biografia

Anna Muttathupadathu va néixer a Kudamaloor, a l'estat de Kerala (sud-est de l'Índia). Als tres anys, va patir èczema. Molt jove orfe, va ser criada per la seva tia i el seu oncle gran, que era sacerdot. Li donaren el sobrenom d'Annakutti (Anna petita).
Molt impressionada amb la vida de Teresa de Lisieux, i influenciada per les obres del pare Chavara, qui feia un segle havia evangelitzat la regió, va decidir dedicar la seva vida a l'oració i la penitència.
La seva tia, però, busca casar-la, però Anna es negà a fer-ho. Preocupada per ser obligada a fer-ho, es llançà contra una pira i es cremà els peus tan greument que quedà incapacitada durant la resta de la seva vida.
La seva tia li va permetre triar la vida religiosa. El 12 d'agost de 1935 - tenia 17 anys - va ingressar al noviciat de les Clarisses de Bharananganam i el 12 d' agost de 1936 pronuncià els seus vots, prenent en la religió el nom de germana Alphonsine de la Immaculada Concepció. Estigué al càrrec de l'educació elemental, però la seva incapacitat i el seu patiment sovint la impediren exercir aquest càrrec.
Tota la seva vida Alfonsa Muttathupandathu experimentà gràcies místiques.
El 1939 va patir pneumònia, però va sobreviure. No obstant això, la seva salut es deteriorà i es mantingué físicament molt feble. Va morir el 28 de juliol de 1946 a l'edat de 35 anys.

## Miracles i veneració

Sebollida a Bharananganam, al sud de l'Índia, la seva tomba aviat atreu els pelegrins. Diversos miracles són atribuïts eixen a la seva intercessió. La curació d'un nen l'any 1999 és reconeguda com a miraculosa i obtinguda a través de la seva intercessió. Això va avançar la causa de la seva canonització.
La seva festa se celebra a Bharananganam cada any entre el 19 i el 28 de juliol i la seva tomba s'ha convertit en un lloc de gran devoció.

## Beatificació i canonització

Declarada venerable el 9 de juliol de 1985 pel Papa Joan Pau II, va ser beatificada el 8 de febrer de 1986 a Kottayam pel Papa Joan Pau II, i canonitzada el 12 d' octubre de 2008 a Roma, pel Papa Benet XVI.
Litúrgicament, és commemorada el 28 de juliol.

## Referències

* ↑ Carvalho, Nirmala «The first Indian Blessed will be canonized, “a call to sainthood”» (en anglès). PIME AsiaNews, 09-06-2007 [Consulta: 3 abril 2022].
* ↑ «Anche i santi hanno combattuto con la malattia mentale» (en italià). Aleteia, 11-10-2021 [Consulta: 3 abril 2022].

## Fonts

* Osservatore Romano : 1986 n.3 p. 4 – n.7 p. 10-11
* Documentation Catholique : 1986 p. 306
* Dépêche de l'AFP du 12 octobre 2008
* St. Alphonsa Anna Muttathupadam of the Immaculate Conception, F. C. C. Arxivat 2010-08-11 a Wayback Machine.
# Alfonsas Petrulis

Alfonsas Petrulis pronunciació (?·pàg.) (1873-1928) va ser un sacerdot i periodista lituà de l'Església Catòlica Romana, i un dels vint signants de la Declaració d'Independència de Lituània.
Nascut prop de Biržai, va assistir a seminaris a Kaunas, Vílnius i Sant Petersburg, i va ser ordenat sacerdot el 1899. Va servir llavors en diverses parròquies a la diòcesi de Vílnius. Petrulis fou actiu en el moviment d'independència de Lituània des del 1899 fins al 1918, va treballar a les escoles i diaris, i va reclamar la llibertat d'ús del lituà a l'església.
El 1917 va ser membre de la Conferència de Vílnius, i va ser elegit membre del Consell de Lituània, durant la signatura de l'Acta d'Independència el 1918. Després va viatjar a Suïssa, juntament amb quatre altres membres del consell, per tal d'aconseguir el reconeixement formal de l'Estat. Després de tornar, va exercir com a secretari del Consell i va treballar en les lleis relatives a la religió en la nova república. Va continuar servint en els seus deures pastorals fins a la seva mort el 1928.

## Referències

* ↑ Kapočius, Juozas. «Petrulis, Alfonsas». A: Encyclopedia Lituanica. IV. Boston, Massachusetts: Ed. Simas Sužiedėlis, 1970-1978, p. 243. LCC 74-114275
# Afrovenator abakensis

Afrovenator abakensis ("caçador africà") és una espècie de dinosaure teròpode megalosàurid que va viure al període Cretaci en el que actualment és el nord d'Àfrica. Fou un predador bípede, amb la boca plena de dents punxegudes i tres urpes a cada mà. A partir de l'esquelet conegut s'ha estimat que aquest dinosaure feia uns 9 metres de longitud.

## Referències

* Allain, R. 2002. Discovery of megalosaur (Dinosauria, Theropoda) in the middle Bathonian of Normandy (France) and its implications for the phylogeny of basal Tetanurae. Journal of Vertebrate Paleontology 22(3): 548-563.
* Carrano, M.T., Sampson, S.D. & Forster, C.F. 2002. The osteology of Masiakasaurus knopfleri, a small abelisauroid (Dinosauria: Theropoda) from the Late Cretaceous of Madagascar. Journal of Vertebrate Paleontology 22(3): 510-534.
* Holtz, T.R., Molnar, R.E., Currie, P.J. 2004. Basal Tetanurae. In: Weishampel, D.B., Dodson, P., & Osmolska, H. (Eds.). The Dinosauria (2nd Edition). Berkeley: University of California Press. Pàg. 71–110.
* Rauhut, O.W.M. (2003). The Interrelationships and Evolution of Basal Theropod Dinosaurs. Special Papers in Palaeontology 69. London: The Palaeontological Association. Pàg. 1–215.
* Sereno, P.C., Wilson, J.A., Larsson, H.C.E., Dutheil, D.B., & Sues, H-D. 1994. Early Cretaceous dinosaurs from the Sahara. Science 266: 267-270.
# Afroze-Numa

Afroze-Numa és una pastora pakistanesa i membre de 100 Women (BBC) el 2023. És una de les últimes pastores Wakhi que ha tingut cura de cabres, iacs i ovelles durant segles, tasca en la qual hi ha estat implicada durant gairebé tres dècades.

## Biografia

A la vall de Shimshal del Pakistan, la pastora Numa forma part d'un costum centenari que està desapareixent al seu pais i que ella va aprendre de la seva mare i les seves àvies. Així, cada any, ella i la resta de pastores acompanyen els seus ramats a pastures a 4.800 metres d'altitud, on alimenten els seus animals i produeixen productes lactis per al comerç. Els seus ingressos han aportat prosperitat al seu poble i els han permès oferir educació als seus fills. Per exemple, els seus ingressos li van permetre ser la primera persona de la seva vall a tenir un parell de sabates.

## Reconeixement

El novembre de 2023, la BBC va reconèixer el treball comunitari d'Afroze-Numa com "una de les últimes pastores Wakhi", mantenint l'antic costum fins als nostres dies, nomenant-la a la llista de les 100 dones de la BBC.

## Referències

* 1 2 «Pakistani shepherdess, midwife make it on BBC 100 Women 2023 list» (en anglès). Arab News, 21-11-2023. [Consulta: 23 novembre 2023].
* ↑ «BBC 100 Women 2023: Who dey on di list dis year? - BBC News Pidgin». News Pidgin. [Consulta: 23 novembre 2023].
* ↑ «Two Pakistani women shine among BBC's 100» (en anglès). The Express Tribune, 22-11-2023. [Consulta: 23 novembre 2023].
# Anarquia d'Anglaterra

L'"Anarquia" fou un període històric que es va desenvolupar a Anglaterra durant el regnat del rei Esteve de Blois (1135-1154), que es va caracteritzar per la inestabilitat i la guerra civil. El període va estar marcat per la crisi en la successió a la corona d'Anglaterra, després de la mort del rei Enric I d'Anglaterra, l'any 1135, en la qual es van disputar el tron Esteve i la seva cosina, l'emperadriu Matilde. Encara que Esteve va ser coronat rei, l'estat de guerra permanent entre els seguidors de tots dos bàndols va impedir el govern efectiu del país durant gairebé tot el regnat d'Esteve. La situació de crisi no es va resoldre fins al 1153, un any abans de la mort d'Esteve, quan pel Tractat de Wallingford es va nomenar hereu de la corona al fill de Matilde, el futur rei Enric II d'Anglaterra, fet que va significar l'establiment de la dinastia Plantagenet a la corona d'Anglaterra.