OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Conceyu Xoven

Conceyu Xoven és una organització juvenil nacionalista lleonesa, vinculada al partit Unión del Pueblo Leonés (UPL) i a la Unión del Pueblo Salmantino. Promou la unitat territorial de tots els territoris als que s'adjudica cultura lleonesa, l'oficialitat del lleonès, i l'autogovern del que anomenen País Lleonès, que inclouria les províncies de Lleó, Zamora, Salamanca i algunes comarques limítrofes a Espanya, i el Districte de Bragança a Portugal.
Conceyu Xoven és l'organització majoritària en l'ensenyament mitjà i universitari de la província de Lleó, on ha assolit la majoria dels representants electes en els vuit darrers anys a la Universitat de Lleó. Compta amb més de 1.500 afiliats i 20 comitès per tota la geografía de l'anomenat País Lleonès, des de Ribas del Sil fins a las Arribes i la ciutat de Salamanca. Aquesta organització compta amb alguns regidors i alcaldes elegits a les llistes d'UPL a les províncies de Lleó i Zamora.
Una de les seves accions més destacades és l'elaboració d'algunes esmenes als estatuts de la Universitat de Lleó, que reconeixien el dret dels estudiants a rebre matèries de temàtica lleonesa, prioritzar la investigació d'aspectes lleonesos i el reconeixement exprés de la cultura lleonesa.
Conceyu Xoven està present als Consells de la Joventut de Castella i Lleó, Zamora, Lleó i és membre fundador del Consell Comarcal d'El Bierzo. Ha promogut nombrosos cursos de llengua lleonesa, i és membre de la Xarxa d'Informació Juvenil, de la Plataforma en defensa de l'Ensenyament Públic i col·labora activament amb organitzacions culturals, sindicals, lingüístiques i ecologistes.

## Enllaços externs

* Conceyu Xoven Arxivat 2017-09-20 a Wayback Machine. (en lleonès).
# Convent dels Josepets (Alcanar)

El convent dels Josepets és un edifici de les Cases d'Alcanar, al municipi d'Alcanar inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici de planta rectangular, amb semisoterrani, planta baixa i dos pisos. Les quatre façanes estan estructurades en dos registres horitzontals separats per una motllura, situada damunt el nivell de planta baixa. A part d'això, l'edificació està coronada per una cornisa, més gran que l'anterior, i una balustrada d'obra. La coberta és un terrat.
La façana principal i la posterior tenen un cos central més avançat, que comprèn tres obertures per pis. A la planta baixa, al sector central posterior sobresurt l'absis de la capella.
A la façana principal, a cada banda del cos que sobresurt, hi ha dues finestres per pis. A la part posterior les obertures es disposen de manera irregular. Les façanes laterals tenen tres obertures per pis.
Tot l'edifici està arrebossat, simulant carreus als angles.
Les finestres del segon pis de la façana principal són de mig punt. La resta, quadrangulars.

## Història

Es tracta de la casa de vacances dels Josepets de Tortosa, Germandat de Sacerdots Operaris Diocesans, fundats pel sacerdot Manuel Domingo i Sol (1836-1909) de Tortosa.
Estaven dedicats al foment i cura de les vocacions sacerdotals i religioses, a l'educació de la joventut i a la devoció a l'eucaristia.
El 1873, Domingo i Sol creà el Col·legi de Sant Josep de Tortosa per a seminaristes. Posteriorment va fundar els de València, Múrcia i Oriola.
La casa de vacances dels Josepets correspon als corrents estètics posteriors al modernisme, amb un cert regust de noucentisme monometal·lista.
Posteriorment, ha servit de col·legi públic, centre d'acollida per xiquets i llar de jubilats. Als anys noranta va ser cedit a l'ajuntament i actualment s'està rehabilitant per dedicar-lo a alberg de turisme.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 «Convent dels Josepets». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 29 agost 2014].
* 1 2 «El delegat territorial visita el convent dels Josepets a les Cases d'Alcanar». Ajuntament d'Alcanar. Arxivat de l'original el 14 de setembre 2016. [Consulta: 3 setembre 2014].
* ↑ «Aprovació inicial Projecte de Rehabilitació del convent dels Josepets». Ajuntament d'Alcanar. Arxivat de l'original el 13 de juny 2013. [Consulta: 3 setembre 2014]. Inclou els enllaços al projecte bàsic i als projectes executius

## Enllaços externs

* «Convent dels Josepets». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Cogollos Vega

Cogollos Vega és un municipi situat en el límit septentrional de la Vega de Granada (província de Granada). Aquesta localitat limita amb els municipis de Deifontes, Iznalloz, Huétor Santillán, Nívar, Güevéjar, Calicasas i Albolote.
# Comtat de Châlons-en-Champagne

El comtat de Châlons-en-Champagne (que es va dir Catalaunum fins al 1373 quan va canviar a Chalons en Champaigne) fou una jurisdicció feudal de Xampanya, sorgida al segle xi amb les possessions feudals que havia anat adquirint el bisbe de la ciutat i que incloïen la mateixa ciutat. El comte de Xampanya era el senyor teòric de la zona però els bisbes van adquirir molt de poder amb el suport reial (que buscava debilitar als comtes de Xampanya) i van arribar a fer feudataris als comtes per moltes terres que aquestos rebien del bisbe; la senyoria eclesiàstica fou un enclavament independent dins de Xampanya, i els senyors episcopals van agafar el títol de comtes a partir de la segona meitat del segle xii. El primer bisbe que es va titular també comte fou Guy III de Joinville (1163-1191), i més tard Pierre de Hans (1248-1261) i van defensar els seus drets contra el rei. El bisbe exercia com a castellà i administrador d'altra justícia; feia els placitums (paus o assemblees) delegant en el prebost i el batlle, mentre que seccions patibulàries es van crear fora de la població; una picota es va aixecar a la plaça del mercat de blat de la vila. El bisbe residia al seu palau, tenia la seva presó, el seu escriptori a la cambra de justícia, on equipava també la milícia; controlava les finances i la policia i a les societats reunides per gremis. Quan el comtat de Xampanya va passar a la corona de França el 1304, a causa del matrimoni de Joana de Xampanya i Felip el Bell el 1284, el bisbe no va perdre els seus drets. Les possessions dels comtes de Xampanya rodejaven a les del comte-bisbe, però aquest no li estava sotmès en res, ans al contrari algunes terres de Xampanya les tenien en feu del bisbe. Els bisbes van conservar el títol comtal fins a la revolució.
Per la llista de bisbes i comtes-bisbes, vegeu, bisbat de Châlons-en-Champagne

## Bibliografia

* Châlons-en-Champagne, ville d'art et d'histoire, publicació de la vila de Châlons-en-Champagne, 2007
* Jean-Pierre Ravaux, Histoire de Châlons sur Marne, Roanne, 1983
# Conjectura de Heawood

En teoria de grafs, la conjectura de Heawood o el teorema de Ringel-Youngs estableix una fita inferior per al nombre de colors que són necessaris per acolorir un graf en una superfície d'un gènere determinat. Va ser formulada el 1890 per John Percy Heawood i demostrada el 1968 per Gerhard Ringel i Ted Youngs. Un dels casos, l'ampolla de Klein no orientable, va resultar ser una excepció a la fórmula general. Es va necessitar un enfocament totalment diferent per al problema de trobar el nombre de colors necessaris per al pla, o de forma equivalent, l'esfera, resolt el 1976 com el teorema dels quatre colors per Wolfgang Haken i Kenneth Appel. En l'esfera la fita inferior és fàcil, mentre que gèneres més grans la fita superior és fàcil i va ser demostrada en el breu article original de Heawood que contenia la conjectura.

## Vegeu també

* Teorema dels quatre colors
* Teorema dels cinc colors

## Bibliografia

* Franklin, P. «A six color problem». Journal of Mathematical Physics, 13, 1934, pàg. 363–379.
* Heawood, P. J. «Map colour theorem». Quarterly Journal of Mathematics, 24, 1890, pàg. 332–338.
* Ringel, G.; Youngs, J. W. T. «Solution of the Heawood map-coloring problem». Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 60, 2, 1968, pàg. 438–445. DOI: 10.1073/pnas.60.2.438. PMC: 225066. PMID: 16591648.
# Costa de Barcelona

Costa de Barcelona és el litoral de la ciutat de Barcelona el nom que rep per extensió i que abasta el seu terme municipal i el de Sant Adrià del Besòs. Els seus límits són des de la desembocadura del riu Besòs fins a la del Llobregat. Limita al nord amb la Costa del Maresme i al sud amb la Costa del Garraf. És una costa totalment urbana que té dues parts molt diferenciades, la del Besòs fins a la Barceloneta, caracteritzada per les platges recuperades per a l'oci ciutadà i amb tota mena de serveis, i des de la Barceloneta al Llobregat, ocupada per les instal·lacions del Port de Barcelona.

## Platges

Les següents platges i ports de la costa de Barcelona van obtenir la categoria de Bandera Blava l'any 2008, de sud a nord:
* Platja de la Barceloneta
* Port de la Marina del Port Vell
* Port Olímpic de Barcelona
* Platja de la Nova Icària
* Platja del Bogatell
* Platja de la Mar Bella
* Platja de la Nova Mar Bella
Les altres dues platges de la costa de Barcelona són:
* Platja de Sant Sebastià (a la Barceloneta)
* Platja de Llevant (la més recent)

## Enllaços externs

* Platges de Barcelona
* Port de Barcelona Arxivat 2012-08-15 a Wayback Machine.
* Organització Internacional Bandera Blava (anglès)
# Costa d'Or Britànica

La Costa d'Or Britànica fou la successora de la Costa d'Or Anglesa. Amb la Unió d'Anglaterra i Escòcia el 1707 la Costa d'Or Anglesa va passar a ser la Costa d'Or Britànica. No obstant fou administrada per Companyies privades fins al 1821.
Vegeu Costa d'Or Anglesa.
# Convenció negociada

En el sistema electoral dels Estats Units, en les eleccions presidencials primàries s'elegeixen delegats compromesos que voten pels candidats a la nominació dels seus partits per a les eleccions presidencials subsegüents. Les votacions es realitzen en convencions de nominació presidencials on no només assisteixen els delegats compromesos sinó també els delegats no compromesos si les regles dels partits dels estats n'assignen alguns. Per rebre la nominació del partit, el candidat a la presidència ha d'aconseguir la majoria absoluta dels vots.
Si cap delegat ha aconseguit la majoria absoluta de delegats compromesos o dels possibles vots totals, llavors la convenció es coneix com a convenció disputada (contested convention, en anglès), on els candidats proven d'aconseguir el suport dels delegats no compromesos per tal d'aconseguir la majoria absoluta dels vots abans de la primera votació. Si això no és possible i cap candidat no aconsegueix guanyar durant la primera votació, llavors la convenció es coneix com a convenció negociada (brokered convention) o convenció oberta (open convention). En les votacions següents de la convenció, els candidats compromesos tenen aleshores la llibertat de votar pel candidat que vulguin. En aquests casos hi ha moltes negociacions i intercanvis de vots, fins que un candidat aconsegueix la majoria absoluta dels vots. En una convenció negociada qualsevol candidat pot aconseguir la nominació, no necessàriament el candidat que hagi rebut la majoria simple dels vots durant les primàries.
L'última convenció disputada va ser la Convenció Nacional Republicana de 1976 quan el president Gerald Ford i Ronald Reagan, un candidat conservador insurgent, van arribar a la convenció de la ciutat de Kansas sense aconseguir la majoria absoluta. Gerald Ford va aconseguir prou suport dels delegats no compromesos per a guanyar durant la primera votació. L'última convenció negociada va ser la Convenció Nacional Demòcrata de 1952, quan el senador de Tennessee Estes Kefauver va aconseguir la majoria dels delegats, però no va aconseguir la majoria absoluta dels vots en la primera votació. Després de tres votacions, el governador Adlai Stevenson va guanyar la majoria absoluta.

## Referències

* 1 2 3 Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«». CNN, 17-03-2016. [Consulta: 19 març 2016].
* 1 2 Paul, Katie «Convention Wisdom». Newsweek, 07-02-2008.
# Coordinadora Rural de Catalunya

La Coordinadora Rural de Catalunya (CRUC) és una organització que treballa pel desenvolupament del món rural i juvenil del territori català. Actualment té tres línies d'acció obertes: una de representació dels joves del món rural, una de suport a programes, projectes i inicatives, i una tercera de foment de l'associacionisme.
# Coordinadora Socialista dels Països Catalans

La Coordinadora Socialista dels Països Catalans va ser fundada a Castelló de la Plana el 29 de febrer de 1976 i estava integrada per Convergència Socialista de Catalunya, Convergència Socialista del País Valencià i el Partit Socialista de les Illes que en la primera reunió va acudir com a observador. Amb posterioritat tant el PSC-Congrés com el PSPV hi formaren part així com el PSI que ja ho feia de ple dret.
En la primera reunió s'acordà formar una Comissió d'Enllaç que s'encarregaria de treballar per la normalització lingüística i cultural, la coordinació dels respectius estatuts d'autonomia, la confecció d'una anàlisi i d'una política sobre els Països Catalans i la definició i coordinació d'estratègies socialistes: sindicals, de trencament democràtic i Federació de Partits Socialistes.
La segona reunió de la Coordinadora va tindre lloc a Maó el 25 de juny de 1976, i la tercera va ser a Prada de Conflent. Amb les Jornades-Debat de Barcelona dels dies 10, 11 i 12 d'octubre de 1976 es tanca el cicle vital de la Coordinadora en opinió d'algunes fonts, si bé el 1977 la Coordinadora encara era funcional. Els contactes i la posterior fusió dels partits socialistes de Catalunya i el País Valencià amb el PSOE feren inviable la continuïtat.

## Referències

* 1 2 Presència. pag. 5. 13-3-1976.
* 1 2 Arnal 2005, p. 153
* ↑ Arnal 2005, p. 157
* ↑ Diari Avui. pag. 13. 13-2-1977
* ↑ Conversos. Vicent Pitarch. Diari Avui. pag 20. 31-5-1988

## Bibliografia

* Arnal, Rafa, et alii. Nosaltres, exvalencians. Barcelona: L'esfera dels llibres, 2005. ISBN 84-9734-315-8.
# Crescendo (desambiguació)

«Crescendo» té aquests significats:
* Crescendo, element de notació musical per indicar que s'ha d'augmentar gradualment la intensitat del so
* Crescendo: Eien Dato Omotte Ita Ano Koro, videojoc japonès de 2001
# Guru Har Rai Sahib Ji

El Guru Har Rai Sahib Ji (en panjabi: ਗੁਰੂ ਹਰਿਰਾਇ ਜੀ) (va viure entre els anys 1630 - 1661) fou el net del Guru Hargobind Sahib Ji. Har Rai, va esdevenir Guru amb 14 anys, i va romandre com a Guru dels sikhs durant 17 anys. El Guru, va construir hospitals per guarir a les persones i als animals. El Guru era un expert en la medicina ayurveda. El Guru, va viure a Nahan la majoria del temps. Hi ha tres Gurdwares dedicades a la seva memòria. El Guru va morir a l'edat de 31 anys. El Guru tanmateix, no va escriure cap himne religiós.

## Referències

* ↑ Sikhs de Barcelona

## Enllaços externs

* Comunitat Sikh de Barcelona
# Boľkovce

Boľkovce és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Banská Bystrica.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1255. A mitjans del segle XVI va ser ocupada i destruïda pels otomans. La localitat va ser annexionada a Hongria després del Primer arbitratge de Viena que va tenir lloc el 2 de novembre de 1938 i passà a anomenar-se Bolyk. Després de l'alliberament, la vila va ser reintegrada a Txecoslovàquia.

## Referències

* ↑ «Banskobystrický kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities - Population Statistics, Charts and Map». [Consulta: 6 gener 2022].
* ↑ «História obce». [Consulta: 6 gener 2022].
# Eleccions legislatives estonianes de 1938

Les eleccions legislatives estonianes de 1938 se celebraren el 24 i el 25 de febrer de 1938 sota les condicions de la nova constitució estoniana per a escollir I Riigivolikogu. Cada candidat havia de pagar una fiança de 250 corones, i una recomanació per recollir 150 firmes. Els votants havien de tenir almenys 22 anys, i com a mínim tres anys de ciutadania d'Estònia.
En 80 districtes es van presentar 208 candidats, i a vuit districtes es va presentar un sol candidat. De conformitat amb la llei, les eleccions no es van celebrar en aquests districtes i els candidats van ser elegits de manera directa i secreta. La participació fou del 71 per cent (no es té en compte els vuit districtes, on no se celebraren). El Front Popular Constitucional (Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinne) va guanyar a 55 circumscripcions electorals.

## Referències

* ↑ Nohlen, Dieter; Stöver, Philip. Elections in Europe: A data handbook. Baden-Baden: Nomos, 2010, p. 574. ISBN 978-3-8329-5609-7.
# White Bluff

White Bluff és una població dels Estats Units a l'estat de Tennessee. Segons el cens del 2000 tenia 2.142 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, White Bluff tenia 2.142 habitants, 881 habitatges, i 604 famílies. La densitat de població era de 207,3 habitants/km².
Dels 881 habitatges en un 30,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,1% hi vivien parelles casades, en un 11,4% dones solteres, i en un 31,4% no eren unitats familiars. En el 27,7% dels habitatges hi vivien persones soles l'11% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,4% tenia menys de 18 anys, un 8,2% entre 18 i 24, un 30,7% entre 25 i 44, un 24,3% de 45 a 60 i un 12,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.107 $ i la renda mediana per família de 39.219 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.509 $ mentre que les dones 25.260 $. La renda per capita de la població era de 16.229 $. Entorn del 6,1% de les famílies i el 8,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- White Bluff». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- White Bluff». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cabana de volta a les Vinyasses

Cabana de volta a les Vinyasses és una obra de Tàrrega (Urgell) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Cabana de volta orientada a l'est i situada a Claravalls, a la partida de les Vinyasses. Es tracta d'una construcció agrícola senzilla, de petites dimensions i planta rectangular. Ha estat restaurada i bona part dels murs presenten retocs amb morter de ciment. Està envoltada de vegetació, fet que impossibilita l'accés al seu interior. El portal és d'arc a nivell, amb brancals de pedra i una llinda de fusta.
L'interior, en bon estat, compta amb una paret molt prima de pedra seca arrebossada amb morter de calç i fang que separa l'espai en dos compartiments, comunicats entre si per una finestra i una obertura. El terra està empedrat amb lloses.
La coberta consisteix en una volta molt rebaixada de pedra adovellada amb vegetació a sobre.
El parament de la construcció és fet amb blocs de pedra calcària que han estat arrebossats amb morter de ciment.

## Referències

* 1 2 3 4 «Cabana de volta a les Vinyasses». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 2 setembre 2021].
# Cala des Frares

La Cala des Frares és una petita platja situada a l'illa de Menorca, concretament a Ciutadella.

## Descripció

Aquesta platja es troba al costat del port de Ciutadella, des d'allà es pot observar perfectament el Castell de Sant Nicolau. La platja és de pedra petita. Sense vegetació ni arena, és una platja de replans. Per poder entrar i sortir de l'aigua es fa mitjançant unes escales d'acer inoxidable de les de tipus de piscina. No hi ha cap mena de servei i es pot accedir a peu des del centre urbà o amb el mateix vehicle.

## Enllaços externs

* Platges de Balears Arxivat 2012-06-30 a Wayback Machine.
# Camp Municipal de Beisbol Carlos Pérez de Rozas

El camp de Beisbol Pérez de Rozas és un petit estadi de Beisbol situat a la ciutat de Barcelona dintre l'Anella Olímpica de Montjuïc, al costat de l'Estadi Lluís Companys. L'estadi va ser construït l'any 1990. El camp té una superfície d'uns 13.289m², una grada amb una capacitat d'un miler d'espectadors i una tribuna de 25 localitats. L'estadi és utilitzat per diversos equips, entre ells el Futbol Club Barcelona. El 2008 s'hi va celebrar la final four del campionat europeu de Beisbol.
El nom és en homenatge a Carlos Pérez de Rozas qui va ser un fotògraf i gran entusiasta del beisbol; va contribuir en la fundació de la Federació Espanyola de Beisbol.
El gestiona la Federació Catalana de Beisbol i Softbol.

## Referències

* ↑ Huertas Clavería, Josep M. Ajuntament de Barcelona. Montjuïc. Guia. 1, 2003.
* ↑ «Referència al Directori de l'Ajuntament de Barcelona». [Consulta: 25 juliol 2016].
# Can Garriga (Viladecavalls)

Can Garriga és una masia del municipi de Viladecavalls (Vallès Occidental) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És una masia de planta baixa i un pis amb la teulada a doble vessant i el carener perpendicular a la façana principal. Una escalinata porta a les dues portes d'arc de mig punt que s'obren a la planta baixa; una d'elles té visibles part de les dovelles de pedra. Al primer pis s'obren quatre obertures rectangulars. La façana està arrebossada i pintada.

## Referències

* ↑ «Can Garriga». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 21 novembre 2015].
# Can Ramionet

Can Ramionet és un mas situat al municipi de Sant Andreu Salou, a la comarca catalana del Gironès.
La seva ubicació és propera al camí de Sant Andreu Salou a Franciac i a la línia del ferrocarril de Barcelona a Girona.

## Referències

* ↑ «Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Girona referent al municipi de Sant Andreu Salou.», 07-11-2011. [Consulta: 4 febrer 2024]. «DOGC 5999»
# Capella Istropolitana

La capella Istropolitana, va ser fundada el 1983 per membres de l'Orquestra Filharmònica Eslovaca, en començar l'orquestra de cambra i des d'aleshores és una gran orquestra suficient, i amb prou materials per oferí un repertori standard clàssic.
Malgrat tenir la base a Bratislava ha preservat el nom antic i promocionat, el de Capella Istropolitana, els treballs de l'orquestra en els estudis de gravació i la van fer decidir a fer freqüents gires per Europa.
Els enregistraments de l'orquestra amb un segell famós, l'han etiquetat com "La millor de Música Barroca", els Concerts de Brandenburg de J. S. Bach, quinze simfonies de Mozart i Haydn, bons treballs de Händel, Vivaldi i Telemann, així ho acrediten.
# Cantó de Montmirail (Sarthe)

El cantó de Montmirail és un cantó francès del departament de Sarthe, situat al districte de Mamers. Té 9 municipis i el cap es Montmirail.

## Municipis

* Champrond
* Courgenard
* Gréez-sur-Roc
* Lamnay
* Melleray
* Montmirail
* Saint-Jean-des-Échelles
* Saint-Maixent
* Saint-Ulphace

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1951 | M. Boulmer | radical independent |
| 1951-1958 | Henri Besnard | radical |
| 1958-1994 | Pierre Lardeyret | RI, després UDF |
| 1994-2008 | Guy Lardeyret | UDF, després UMP |
| 2008- | Dominique Le Mèner | UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 4.806 | 4.395 | 3.921 | 3.460 | 3.548 | 3.696 | 4.018 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||