OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sinclairville

Sinclairville és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 665 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Sinclairville tenia 665 habitants, 268 habitatges, i 173 famílies. La densitat de població era de 159,5 habitants per km².
Dels 268 habitatges en un 29,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,9% hi vivien parelles casades, en un 9% dones solteres, i en un 35,1% no eren unitats familiars. En el 29,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,48 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,05.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,2% tenia menys de 18 anys, un 9% entre 18 i 24, un 26,2% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 16,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.625 $ i la renda mediana per família de 32.955 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.167 $ mentre que les dones 23.958 $. La renda per capita de la població era de 14.415 $. Entorn del 21,2% de les famílies i el 22,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sinclairville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sinclairville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Sisena legislatura de la Catalunya autonòmica

La sisena legislatura de la Catalunya autonòmica es va iniciar el 5 de novembre del 1999 amb la constitució del Parlament i la investidura de Joan Rigol, d'UDC, com a president de la Cambra.

## Eleccions

Les eleccions al Parlament de Catalunya van ser convocades el 24 d'agost de 1999 i es van celebrar el dia 17 d'octubre.
Varen ser unes eleccions amb candidats nous encapçalant les llistes de PSC (Pasqual Maragall), ERC (Josep Lluís Carod Rovira) i PP (Alberto Fernández Díaz). Per a Jordi Pujol (CIU), que ja havia tingut una davallada d'escons el 1995, aquestes serien les seves darreres eleccions.
Es van escollir els 135 diputats de la cambra catalana, que provenien de cinc candidatures: Partit dels Socialistes de Catalunya-Ciutadans pel Canvi (PSC-CpC), Convergència i Unió (CiU), Esquerra Republicana de Catalunya (ERC), Partit Popular de Catalunya (PPC) i Iniciativa per Catalunya Verds-Esquerra Unida i Alternativa (ICV-EUiA).
Malgrat que la llista que va rebre més vots va ser la de PSC-CpC, va ser CiU la formació que va obtenir més escons, per l'aplicació de la regla D'Hondt a les circumscripcions provincials.

## Govern

El debat d'investidura es va produir el 16 de novembre de 1999 i Jordi Pujol va sortir reelegit per sisena vegada consecutiva com a President de la Generalitat de Catalunya amb 68 vots a favor (CIU i PP), 55 en contra (PSC i ICV) i 12 abstencions d'ERC. Malgrat el suport del PP a la investidura, Pujol va governar en minoria amb acords parlamentaris puntuals.
L'octubre de 2001, Pasqual Maragall va presentar una moció de censura contra el govern. Pujol va defugir fer la defensa i va ser Artur Mas, com a Conseller en Cap, qui va respondre a Pasqual Maragall.
El president Pujol va dissoldre el Parlament el 23 de setembre i va convocar les eleccions per al dia 16 de novembre de 2003.

## Referències

* ↑ «VI legislatura». Parlament.cat. Arxivat de l'original el 2015-09-24. [Consulta: 24 gener 2013].
# Sesteró

Un sesteró és una mesura antiga de volum utilitzada a la zona pirinenca catalana, sobretot a Andorra, que solia equivaler a una sisena part d'una quartera. Equival a 12,22 litres.
Com les altres existents en el món agrari català, foren oficialment suprimides amb la implantació del Sistema mètric decimal, però en alguns àmbits rurals els pagesos encara s'entenen amb aquesta mesura, a l'hora de considerar la capacitat de les terres que treballen, per exemple.

## Etimologia

El nom d'aquesta mesura procedeix del nombre sis, ja que era una sisena part de la quartera. Tot i la coincidència de forma, no té directament res a veure amb el poble segarrenc de Sisteró, del terme municipal dels Plans de Sió.

## Referències

* ↑ «sesteró». GEC. [Consulta: 11 setembre 2022].
* ↑ Pesos, mides i mesures al principat de Catalunya i comtats de Rosselló i Cerdanya a finals del segle XVI (1587-1594). Barcelona: Fundació Noguera, 2008-2009. ISBN 978-84-9779-729-0.
# Soddì

Soddì (en sard, Soddie) és un municipi italià, dins de la província d'Oristany. L'any 2007 tenia 135 habitants. Es troba a la regió de Barigadu. Limita amb els municipis d'Aidomaggiore, Boroneddu i Ghilarza.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Pina Cherchi | Llista cívica |
# Simpsonichthys punctulatus

Simpsonichthys punctulatus és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 2,9 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Brasil.

## Referències

* ↑ «Simpsonichthys punctulatus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Costa, W.J.E.M.: Rivulidae (South American Annual Fishes). planes 526-548. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil, any 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès) i (txec)
# Son Gallard

Son Gallard és una possessió situada a Deià (Mallorca), concretament entre Son Rutlan, ses Cases Noves, Miramar i sa Talaia. Just per davant la casa hi passa la Ma-10, quan entra al municipi de Deià venint de Valldemossa.
Documentada el 1581, pertanyia al senyor Humbert de Togores, donzell, i la tenia arrendada a Jaume Gallard per 180 lliures a l'any. Tenia cases, olivars, alzinars i garrigues. En el segle xvi la trobam documentada com Son Gallard de Deià. El 1685 era del senyor Jeroni Gual Desmur d'Olesa i estava valorada en 11.160 lliures. El 1863 era de Pere Gual i, amb 178 quarterades era la més extensa del municipi.
Hi va residir, durant la seva joventut, santa Catalina Tomàs.

## Bibliografia

* Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 6.
# Son Gotleu

Son Gotleu és un barri situat al districte de Llevant de la ciutat de Palma, a les Balears. Està localitzat entre el carrer d'Aragó, la Via de cintura i els barris de Son Canals i La Soledat. Va sorgir com a resultat del segon pla d'eixamplament de la ciutat duit a terme per l'arquitecte Gabriel Alomar i Esteve el 1943. La tipologia arquitectònica estava formada en principi per habitatges unifamiliars. Durant la dècada de 1950, aquests habitatges van ser substituïts per la construcció de finques de pisos. El barri és conegut pel seu alt percentatge de població d'origen immigrant, principalment d'origen africà (sobretot nigerians, senegalesos i marroquins) i d'origen àrab, de fet és el barri de Palma amb més població extracomunitària. Actualment el barri està en procés de degradació constant: hom observa que els edificis presenten un grau alt de deteriorament i molts de locals tancats de fa anys, així com índexs elevats d'incivisme i de conflictes interètnics.

## Límits

Son Gotleu està delimitat pels següents barris:
* Son Fortesa
* Rafal Vell
* Son Canals
* Can Capes
* La Soledat
* Estadi Balear

## Referències

* ↑ «Son Gotleu a Barrisdepalma.com». Arxivat de l'original el 2010-01-21. [Consulta: 3 setembre 2012].
* ↑ «Districtes i barris de Palma». Arxivat de l'original el 2017-02-13. [Consulta: 24 agost 2019].
* ↑ «Son Gotleu». GEC. [Consulta: 24 agost 2019].
* ↑ «Gestió de la Diversitat Cultural de Palma». Arxivat de l'original el 2019-08-07. [Consulta: 24 agost 2019].
* ↑ a La Voz de Son Gotleu
# Siddiq Manzul

Siddiq Manzul (Omdurman, 1932 - Sudan, 11 d'abril de 2003) fou un futbolista sudanès de la dècada de 1950.
Fou internacional amb la selecció de futbol del Sudan. Pel que fa a clubs, destacà a Al-Hilal Club.

## Referències

* ↑ Fiche de Siddiq Manzul Arxivat 2012-09-06 a Wayback Machine. sur FIFA.com
* ↑ Fiche de Siddiq Manzul sur leballonrond.fr
# Side (Lacònia)

* Pel que fa a la ciutat de Pamfília, vegeu Side
Side (en grec antic Σίδη) era una antiga ciutat de la costa oriental de Lacònia una mica al nord del promontori de Malea.
Es diu que ja existia abans de la invasió dels doris i que el seu nom provenia d'una de les Danaides, les filles de Dànau. Més tard, els doris van portar als habitants de Side a la veïna ciutat de Boees. En parlen Escílax de Carianda, Pausànias i Quint Curci Ruf.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Side». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 20 desembre 2020].
# Sougères-en-Puisaye

Sougères-en-Puisaye és un municipi francès, situat al departament del Yonne i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2019 tenia 33163 habitants.

## Demografia

El 2007 la població de fet de Sougères-en-Puisaye era de 343 persones. Hi havia 172 famílies, de les quals 60 eren unipersonals. Hi havia 292 habitatges, 170 eren habitatges principals, 106 segones residències i 16 desocupats. Tots els 291 habitatges eren cases.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 168 persones, 115 eren actives i 53 eren inactives.
L'any 2000 hi havia 23 explotacions agrícoles que conreaven un total de 1.520 hectàrees.
El 2009 hi havia una escola elemental integrada dins d'un grup escolar amb les comunes properes formant una escola dispersa.

## Referències

* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Nombre d'équipements et de services dans le domaine du commerce en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
# Sigebert I

* Per a altres significats, vegeu «Sigebert d'Essex».
Sigebert I (535 - Vitry-en-Artois, 575) va ser rei merovingi d'Austràsia des de la mort del seu pare l'any 561 fins al seu assassinat el 575.
Fill de Clotari I i d'Ingunda, esdevingué rei d'Austràsia el 561 a la mort del seu pare en dividir el regne de França en quatre parts. El 566 es casà amb Brunilda, filla del rei visigot Atanagild. El 567, la mort del seu germà Caribert I li proporcionà el regnat de París.
Els àvars, una tribu nòmada relacionada amb els huns, van fer incursions el 562 i el 568 que el van obligar a traslladar la seva capital de Reims a Metz. El 567 Galswinta, germana de Brunilda i dona del seu germà Khilperic I de Nèustria, fou assassinada. Sigebert decideix venjar la seva cunyada, fet que inicia la guerra entra Nèustria i Austràsia, continuada pels seus successors.
El 573 s'apoderà de Poitiers i de la Turena, però el seu germà Khilperic aconseguí conquestes a l'Aquitània i per un temps aconseguí també Reims. El 575, després que Khilperic trenqués una treva, Sigebert va aconseguir recuperar el seu regne, però poc després va ser assassinat a Vitry per ordre de Fredegunda (llavors esposa de Khilperic, possible assassina de Galswinta). El seu fill Khildebert II, de cinc anys, va ser proclamat rei d'Austràsia a Metz, sota la regència de Brunilda i la protecció de Guntram de Borgonya.

## Referències

* ↑ Demolon, Pierre; Rouche, Michel. Histoire de Douai (en anglès). Westhoek-Editions, 1985, p. 15.
# Sigdal

Sigdal és un municipi situat al comtat de Buskerud, Noruega. Té 3.512 habitants (2016) i té una superfície de 842 km². El centre administratiu del municipi és el poble de Prestfoss.
La majoria dels ciutadans viuen al poble d'Eggedal o el centre administratiu de Prestfoss. Sigdal està densament poblada, dominada per muntanyes i valls.
Al voltant del 72% de la superfície està coberta de boscos, el 20% és les zones de muntanya, i el 4% de la superfície es conrea. L'agricultura, la silvicultura i l'empresa productora de cuina de Sigdal Kjøkken segueixen sent importants indústries.

## Fills il·lustres

* Theodor Kittelsen (1857 - 1914), pintor.

## Ciutats agermanades

Sigdal manté una relació d'agermanament amb les següents localitats:
* Äänekoski, Finlàndia Central, Finlàndia
* Hveragerði, Islàndia
* Örnsköldsvik, Comtat de Västernorrland, suècia

## Referències

* ↑ «Població l'1 de gener de 2016. Tot el país, comtats i municipis» (en anglès). Oficina Central d'Estadístiques de Noruega. [Consulta: 28 març 2016].
* ↑ «Norrænt samstarf» (en islandès). Hveragerði. Arxivat de l'original el 2009-02-12. [Consulta: 10 gener 2009].
* ↑ «Vänorter» (en suec). Örnsköldsvik kommun. Arxivat de l'original el 2012-02-19. [Consulta: 10 gener 2009].

## Enllaços externs

* Sigdal - Lloc web oficial
# Soľ

* No s'ha de confondre amb Sol.
Soľ és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1252.
# Sinbad (pel·lícula)

Sinbad és una pel·lícula gallega dirigida i guionitzada per Antón Dobao que es va estrenar el 2011. Es basa en l'obra de Álvaro Cunqueiro Si o vello Sinbad volvese ás illas.... Es va estrenar als cinemes gallecs el 28 d'octubre de 2011 amb sis còpies a sales comercials, i també es va comercialitzar en DVD.

## Argument

Sinbad, un extraordinari contacontes, relata els seus viatges passats, reals o no, als seus companys de cafè i dòmino de la taverna. El propietari, Mansur, és vidu i té una filla preadolescent, Sara. Sinbad manté una relació molt afectuosa amb ella. De vegades l’acompanya a l'escola i li ensenya coses sobre el mar i les estrelles. Sara és la millor receptora de totes les històries que explica Sinbad.

## Repartiment

* Xosé Manuel Olveira "Pico" com Sinbad
* Sara Casasnovas com Vanessa
* Mariña Sampedro com Sara
* Luis Zahera com Aldán
* Laura Ponte Santasmarinas com Alba
* César Cambeiro com Manuel
* Manuel Cortés com Mansur
* Antonio Durán "Morris" com Primitivo
* Mariana Carballal com Adela
* Tamara Canosa com Herminia
* Xulio Abonjo com Quico
* Manuel Lozano com Daniel
* María Tasende com Nina
* Miquel Ínsua com Sidi Raxel
* Mela Casal com Aurora
* Monti Castiñeiras com Ricardo
* Camila Bossa com Lita

## Premis i nominacions
### Premios Mestre Mateo

| Any | Categoria | Receptor | Resultat |
| 10a edició | Millor pel·lícula | Antón Dobao | Nominat |
| 10a edició | Millor actriu secundària | Mela Casal | Nominada |
| 10a edició | Millor direcció artística | Curru Garabal | Nominat |

## Notes

* ↑ 'Sinbad', de Antón Dobao, se rueda desde hoy en Galicia, La Opinión de la Coruña, 9 de maig de 2011
* ↑ «Ficha de Sinbad en AVG». culturagalega.gal.
* ↑ «Lista de nomeados ós Mestre Mateo». Arxivat de l'original el 23 de març de 2012. [Consulta: 25 xaneiro 2014].

## Enllaços externs

* Fitxa a AGV
* Tràiler de la pel·lícula a Vimeo
# Starets

Un starets (del rus:стáрец, stárets) és una persona que acompleix una funció de conseller i mestre al monaquisme ortodox. Els starets són guies espirituals la saviesa dels quals s'obté per l'experiència, la intuïció, i la pregària. Es creu que a través de la pràctica de l'ascetisme i una vida virtuosa, l'Esperit Sant els proveeix de dons especials, incloent-hi l'habilitat de guarir, realitzar profecies i proveir una guia i direcció espiritual efectiva.

## Vegeu també

* Starosta

## Referències

* ↑ Entrada "Starets", Gran Enciclopèdia Catalana, (data d'accés: 21-09-09).
# Stegastes arcifrons

Stegastes arcifrons és una espècie de peix de la família dels pomacèntrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 13 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Costa Rica i a les Illes Galápagos.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Heller, E. & R. E. Snodgrass. 1903. Papers from the Hopkins Stanford Galapagos expedition, 1898-1899. XV. New fishes. Proc. Wash. Acad. Sci. v. 5: 189-229, Pls. 2-20.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Stegastes fuscus

Stegastes fuscus és una espècie de peix de la família dels pomacèntrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 12,6 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Brasil i el Senegal.

## Referències

* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Cuvier, G. & A. Valenciennes. 1830. Histoire naturelle des poissons. Tome cinquième. Livre cinquième. Des Sciénoïdes. Hist. Nat. Poiss. v. 5: i-xxviii + 1-499 + 4 pp., Pls. 100-140.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Su Populu Sardu

El Muvimentu su Populu Sardu (Moviment del Poble Sard, MPS o SPS), és un partit polític nacionalista sard creat el 1972, de caràcter marxista i anticolonialista. Reclama la independència total de Sardenya i el sard com a única llengua oficial. És força marginal, tot i que fou un dels signants de la Carta de Brest amb Unió Democràtica de Bretanya, PSAN-P, Lucha Occitana, Esquerra Catalana dels Treballadors, Cymru Goch i altres.
Su Populu Sardu Muvimentu kontr’a su Colonialismu (SPS), fou fundat per Anghelu Caria, Diego Corraine, Mario Carboni, Lorenzo Palermo i Elisabetta Carboni, estudiants fills d'emigrants sards a Roma, familiaritzats amb l'extrema esquerra italiana estudiantil de finals dels anys 60, i que contactaren amb estudiants palestins i etarres de Roma. Quan tornaren a Sardenya, entraren en contacte amb els antics Città-Campagna amb la idea de formar un grup militant que barregés l'anticolonialisme amb el tercermundisme, el sardisme i l'aposta per la reconstrucció de la identitat cultural i lingüística de Sardenya, a través del diari bilingüe Su Populu Sardu, encara que molts dels primers militants eren italoparlants. La qüestió lingüística fou incorporada plenament al moviment sardista, en part per imitació del catalanisme, i en part per consciència d'amenaça a la llengua per la italianització accelerada de la dècada del 1960-70, ja denunciada el 1968 per Michelangelo Pira a Sardigna tra due lingue: les generacions més joves usen preferentment l'italià. Durant molts anys, el seu òrgan era l'únic diari que s'escrivia íntegrament en sard.
Establiren una relació de competència amb l'ala independentista del Partit Sard d'Acció; el SPS volia incloure la classe obrera urbana i als emigrats sards a Itàlia, per tal de formar juntament amb els pagesos i pastors un "bloc social anticolonialista", i lingüísticament proposava adoptar una koiné unificada amb els dialectes sards, alhora que reinterpretava la història sarda en clau anticolonialista. Estratègicament, el SPS cercava la constitució d'un bloc d'alliberament que inclogués diverses organitzacions i sectors socials amb l'objectiu d'aconseguir l'autodeterminació.
El 1978 participaren en una campanya de recollida de signatures a favor de la cooficialitat de la llengua sarda. Tot i que n'aconseguí 15.000, es va dissoldre poc després i molts dels militants passaren al Partit Sard d'Acció.

## Referències

* ↑ «Gli anni settanta e il Vento Sardista» (en italià). Il Partidu Sardu - Partito Sardo d'Azione. [Consulta: 6 juny 2021].
# Stapelia

Stapelia és un gènere de plantes amb flors amb prop de 31 espècies de la família Asclepiadaceae. És originari del sud d'Àfrica.
Són plantes amb tiges suculentes. Les flors són notables en algunes espècies i les de S. gigantea arriben a fer 40 cm de diàmetre. Són piloses i poden fer una olor agradable o bé una pudor de carn en descomposició, que atreu les mosques de la família Calliphoridae, que les pol·linitzen.
Diverses espècies es cultiven com a plantes ornamentals.

## Algunes espècies

| Stapelia acuminata Stapelia albicans Stapelia albipilosa Stapelia arenosa Stapelia asterias Stapelia aurea Stapelia ausana Stapelia barklyi Stapelia bayfieldii Stapelia baylissii Stapelia bella Stapelia cactiformis Stapelia cantabrigensis Stapelia caudata Stapelia cedrimontana Stapelia clavicorona Stapelia cupularis Stapelia desmetiana Stapelia dinteri Stapelia divaricata Stapelia divergens Stapelia engleriana Stapelia erectiflora Stapelia flavirostris Stapelia flavopurpurea Stapelia gariepensis Stapelia gettliffei Stapelia gigantea Stapelia glabricaulis Stapelia glabriflora Stapelia glanduliflora Stapelia grandiflora Stapelia hanburyana Stapelia hirsuta Stapelia immelmaniac | Stapelia knobelii Stapelia kougabergensis Stapelia kwebensis Stapelia leendertziae Stapelia lepida Stapelia macloughlinii Stapelia macowanii Stapelia maculosa Stapelia maculosoides Stapelia melanantha Stapelia mutabilis Stapelia obducta Stapelia olivacea Stapelia pachyrrhiza Stapelia paniculata Stapelia parvula Stapelia pearsonii Stapelia peglerae Stapelia pillansii Stapelia portae-taurinae Stapelia praetermissa var. luteola Stapelia praetermissa var. praetermissa Stapelia preastans Stapelia remota Stapelia rubiginosa Stapelia rufa Stapelia schinzii Stapelia scitula Stapelia tsomoensis Stapelia unicornis Stapelia variegata Stapelia vetula Stapelia villetiae Stapelia youngii |

## Referències

* ↑ (en anglès) «Stapelia». The Genera of Asclepiadoideae, Secamonoideae and Periplocoideae (Apocynaceae): Descriptions, Illustrations, Identification, and Information Retrieval Universidtat de Bayreuth. [Consulta: 10 desembre 2009].

## Bibliografia

* Bruyns, P. V. 2005. Stapeliads of Southern Africa and Madagascar, vol. 2: 418-489.
* Leach, L. C. 1985. A revision of Stapelia L. Excelsa Taxon. Ser. 3: 1–157.
# Stefan Savić

Stefan Savic (ciríl·lic: Стефан Савић; nascut el 8 de gener de 1991) és un futbolista de Montenegro, que juga amb el Trabzonsport i la selecció de Montenegro com a defensa central.

## Palmarès
### BSK Borça

* 1 Prva Liga Srbija: 2008-09.

### Partizan

* 1 Lliga Sèrbia: 2010-11.
* 1 Copa Sèrbia: 2010-11.

### Manchester City

* 1 FA Premier League: 2011-12.
* 1 Community Shield: 2012.

### Atlético de Madrid

* 1 Lliga Europa de la UEFA: 2017-18.
* 1 Supercopa d'Europa: 2018.
* 1 Lliga espanyola: 2020-21

## Referències

* ↑ «Stefan Savić: Fabregas i Aršavin ne glume zvezde». blic.rs. [Consulta: 5 juliol 2011].
* 1 2 3 Only official UEFA matches included
* ↑ Sanders, Emma. «Real Madrid 2–4 Atlético de Madrid», 15-08-2018.
# Suimanga capblau

El suimanga capblau (Cyanomitra alinae) és un ocell de la família dels nectarínids (Nectariniidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de les muntanyes del nord-est i est de la República Democràtica del Congo, oest d'Uganda, Ruanda i Burundi.

## Referències

* ↑ «Suimanga capblau». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 15/12/2021(català)