OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Climax (Geòrgia)

Climax és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia 297 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Climax tenia 297 habitants, 116 habitatges, i 78 famílies. La densitat de població era de 145,2 habitants per km².
Dels 116 habitatges en un 31% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 13,8% dones solteres, i en un 31,9% no eren unitats familiars. En el 31% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,56 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,27.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 22,6% entre 25 i 44, un 21,9% de 45 a 60 i un 17,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.250 $ i la renda mediana per família de 33.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.000 $ mentre que les dones 17.083 $. La renda per capita de la població era d'11.666 $. Entorn del 9,6% de les famílies i el 9,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Climax». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Climax». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Comtat de Copenhaguen

El comtat de Copenhaguen (danès Københavns Amt) fou un comtat a l'illa de Sjælland a l'est de Dinamarca. Cobria els municipis de l'àrea metropolitana de Copenhaguen, excepte Frederiksberg i København d'on rebia el nom. La divisió en comtats va deixar d'existir l'1 de gener del 2007, quan una reforma municipal va substituir els comtats per divisions més grans, les regions, l'antic comtat de Copenhaguen va ser integrat a la Regió de Hovedstaden.

## Antics municipis (1970-2006)

Era format pels antics municipis de:
| Albertslund Ballerup Brøndby Dragør Gentofte Gladsaxe Glostrup Herlev Hvidovre | Høje-Taastrup Ishøj Ledøje-Smørum Lyngby-Taarbæk Rødovre Søllerød Tårnby Vallensbæk Værløse |
# Codi ATC J07

El codi ATC J07, descrit com Bovines, és una subgrup terapèutic de l'Anatomical, Therapeutic, Chemical Classification System (ATC). La classificació ATC és un sistema de codis alfanumèric desenvolupat per l'Organització Mundial de la Salut (OMS) per als fàrmacs i altres productes sanitaris. El subgrup J07 és part del grup anatòmic J Antiinfecciosos en general per a ús sistèmic.
Els codis per a ús veterinari (codis ATCvet) poden han estat creats afegint la lletra Q davant dels codis ATC humans: QJ07...
Les adaptacions estatals de la classificació ATC poden incloure codis addicionals no presents en aquesta llista, que segueix la versió de l'OMS.

## J07A Vacunes antibacterianes

    J07A C Bovines contra l'àntrax
    J07A D Bovines contra la brucel·losis
    J07A I Vacunes contra el còlera
    J07A F Bovines antidiftèrica
    J07A G Vacunes contra l'Haemophilus influenzae B
    J07A H Vacunes antimeningococ
    J07A J Vacunes antipertussis
    J07A K Bovines contra la pesta
    J07A L Vacunes antipneumococ
    J07A M Vacunes antitetàniques
    J07A N Vacuna antituberculosa
    J07A P Vacunes antitifoidees
    J07A R Bovines contra el tifus (exantemàtic)
    J07A X Altres bovines antibacterianes

## J07B Vacunes antivirals

    J07B A Vacunes contra les encefalitis
    J07B B Bovines contra la grip
    J07B C Bovines contra l'hepatitis
    J07B D Bovines contra el xarampió
    J07B I Vacunes contra la parotiditis
    J07B F Bovines contra la poliomielitis
    J07B G Bovines contra la ràbia
    J07B H Bovines contra la diarrea per rotavirus
    J07B J Bovines contra la rosa
    J07B K Bovines contra la varicel·la
    J07B L Bovines contra la febre groga
    J07B X Altres bovines virals

## J07C Vacunes antibacterianes i antivirals combinades

    J07C A Vacunes antibacterianes i antivirals combinades

## Referències

* ↑ «ATC/DDD Index 2016: code J07». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
* ↑ «ATCvet Index 2016: code QJ07». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
# Comunitat de comunes del Pays de Montereau

La Comunitat de comunes del Pays de Montereau (oficialment: Communauté de communes du Pays de Montereau) és una Comunitat de comunes del departament de Sena i Marne, a la regió de l'Illa de França.
Creada al 1974, està formada 21 municipis i la seu es troba a Montereau-Fault-Yonne.

## Municipis

* Barbey
* Blennes
* La Brosse-Montceaux
* Cannes-Écluse
* Chevry-en-Sereine
* Courcelles-en-Bassée
* Diant
* Esmans
* Forges
* La Grande-Paroisse
* Laval-en-Brie
* Marolles-sur-Seine
* Misy-sur-Yonne
* Montereau-Fault-Yonne
* Montmachoux
* Noisy-Rudignon
* Saint-Germain-Laval
* Salins
* Thoury-Férottes
* Varennes-sur-Seine
* Voulx

## Referències

* ↑ CC Pays de Montereau

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
# Concepte del nostre Gran Poder

El Concepte del nostre Gran Poder és el llibre 4 del Còdex VI dels Manuscrits de Nag Hammadi. És un text gnòstic escrit en llengua copta que explica la història de la salvació de manera apocalíptica. El manuscrit es pot datar aproximadament cap a la meitat del segle iv, perquè fa menció d'una secta de l'arrianisme. La referència a "Orient" com "el lloc on el Logos va aparèixer per primera vegada" suggereix que l'autor va viure en algun lloc a l'oest de Palestina.

## Contingut

El text se centra principalment en conceptes apocalíptics. Sembla que es pot relacionar amb les tradicions apocalíptiques cristianes i fins i tot jueves en diferents moments. Potser el que fa que el Concepte del nostre Gran Poder tingui un important contingut gnòstic és la seva predisposició negativa cap al Déu de l'Antic Testament, la seva visió de la corrupció del cos físic i l'èmfasi que posa en l'objectiu final de l'ànima il·luminada que torna a la llum. El text parla de moments importants en la història de la salvació, i proporciona una visió gnòstica de la creació, el diluvi, l'origen del mal, el Salvador que descendeix a l'infern, l'anticrist i el triomf final del poder més alt. La lectura està plena d'històries apocalíptiques i conceptes gnòstics.
| « | "El que coneixerà el nostre Gran Poder esdevindrà invisible i el foc no podrà consumir-lo ..." | » |
| — Introducció |||

## Referències

* ↑ Williams, Francis E. "The concept of our Great Power (VI, 4)" A: The Nag Hammadi library in English. Leiden: E.J. Brill, 1977, p. 284 ISBN 9004054340
# Concha Andrés Sanchis

Concepción Desamparados Concha Andrés Sanchis (València, 1 de desembre de 1960) és una farmacèutica i política valenciana, ha estat alcaldessa de Montcada (Horta Nord) i diputada a les Corts Valencianes en la IX legislatura.

## Biografia

Llicenciada en farmàcia a la Universitat de València, ha treballat com a funcionària de la Generalitat Valenciana. Militant del PSPV-PSOE, ha estat secretària del partit a Montcada i membre de l'executiva comarcal de l'Horta Nord.
Fou escollida regidora de l'ajuntament de Montcada (Horta Nord) a les eleccions municipals espanyoles de 1999. El 2002 assolí l'alcaldia de Montcada arran d'una moció de censura, i aconseguí revalidar el càrrec a les eleccions municipals espanyoles de 2003, però va perdre l'alcaldia a les eleccions de 2007. A les eleccions posteriors de 2011 i 2015 ha estat portaveu municipal socialista a Montcada. Ha estat diputada provincial de la diputació de València. En juliol de 2015 va substituir en el seu escó Julián López Milla, elegit diputat a les eleccions a les Corts Valencianes de 2015 quan fou nomenat membre del Consell. Renovà l'escó a les eleccions de 2019 però al poc el deixà per tal de fer-se càrrec de la Secretaria Autonòmica d'Eficiència i Tecnologia Sanitària de la conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública que dirigeix Ana Barceló.

## Referències

* ↑ GVA, Generalitat Valenciana Oberta. Documents: Titulació de Llicenciatura de Farmàcia de Concepción Andrés Sanchís
* ↑ «Fitxa de les Corts Valencianes». Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 14 setembre 2015].
* ↑ Concha Andrés Arxivat 2015-03-17 a Wayback Machine. al web del PSPV
* ↑ Fabra, Barberá, Lerma, Mulet, Crisol i Lima, nous senadors territorials per designació de les Corts Valencianes ara.cat, 22 de juliol de 2015
* ↑ Hortanoticias, Redacción. «La ex alcaldesa de Moncada Concha Andrés, nueva secretaria autonómica de Eficacia y Tecnología Sanitaria» (en castellà), 28-06-2019. [Consulta: 30 juny 2021].
# Comtat de Châteaudun

El comtat de Châteaudun fou una juridiscció feudal de França centrada a Châteaudun (castell de Dun) al sud-oest de París a la regió actual del Centre. El territori s'anomenava Dunois pel castell de Dun.
Els primers senyors o vescomtes apareixen en temps dels carolingis; vers 840 Eudes II de Troyes (germà del robertià Robert Porte-Carquoisque que fou comte de Troyes i va morir el 886) tenia moltes possessions al Dunois i el castell de Dun (després Châteaudun) i era anomenat erròniament comte de Châteaudun. Vers el 860 s'esmenta a un Rampo com a senyor del castell. El 877 apareix com a senyor del Dunois un noble anomenat Lambert. El 956 Tibald I comte de Blois, anomenat el Trampós, probablement un rorgònida, va ocupar Chartres i Châteaudun, amb el suport del rei Lotari de França, que volia afeblir a Hug Capet, llavors duc de França. Tibald va considerar el país de Dun com a comtat i va deixar a Châteaudun vescomtes sota la seva autoritat. Sorgí llavors el vescomtat de Châteaudun com una de les jurisdiccions senyorials del país (nominal comtat) de Châteaudun o Dunois, feudataris dels comtes de Blois. La jurisdicció del comtat era tot el país de Dunois, però els béns comtals al territori eren reduïts i la major part del país estava infeudat a diversos senyors, dels quals els vescomtes foren els primers en rang.
Els comtats de Blois, Chartres i Châteaudun van passar a la casa de Châtillon que els va posseir fins al 1391 quan Guiu de Châtillon va vendre els seus béns a Lluís I d'Orleans. A la mateixa època el darrer vescomte va vendre també el domini vescomtal a Lluís I d'Orleans. Amb els dominis adquirits es va formar el comtat de Dunois.

## Referències

* Christian Settipani, «Les vicomtes de Châteaudun et leurs alliés», a Onomastique et Parenté dans l'Occident médiéval, Prosopographica et genealogica, Oxford, 2000, 310 pàgs. (ISBN 1-900934-01-9)
# Conjectura de Kepler

La Conjectura de Kepler és una conjectura ideada pel matemàtic i astrofísic alemany Johannes Kepler (1571-1630), el 1611. La conjectura diu que si apilem un conjunt d'esferes iguals, la densitat màxima es pot assolir amb una estructura piramidal de les esferes. Aquesta densitat equivaldria a un 74,04%.

## Conjectura

La conjectura es pot explicar si ens imaginem un contenidor i un conjunt d'esferes iguals, suficients com per emplenar el contenidor. Per tal de poder col·locar el major nombre d'esferes possible a dins del contenidor, hem de realitzar un càlcul perquè les esferes estiguin empaquetades com més a prop les unes de les altres, per tal d'ocupar el mínim d'espai possible. L'experimentació demostra que llançar les esferes de manera aleatòria a dins del contenidor ens dona una densitat d'un 65%. No obstant, la Conjectura de Kepler ens demostra que, si col·loquem les esferes de la capa inferior del conjunt de forma hexagonal, i després seguim col·locant les esferes partint des dels punts més inferiors de la primera capa, podem obtenir l'empaquetament més compacta possible de les esferes. La densitat de l'empaquetament keplerià seria de:
    ${\frac {\pi }{3{\sqrt {2}}}}=0.740480489\ldots$

## Història

El 1611, el matemàtic alemany Johannes Kepler postulà que hi havia una raó per la qual els mercaders apilaven la seva fruita de forma piramidal, i que aquesta estructura era la que permetia que els conjunts de fruita ocupessin menys espai. El 1998, el matemàtic anglès Thomas Hales anuncià que havia demostrat la veracitat de la Conjectura de Kepler. Una comunitat de matemàtics que va comprovar la feina de Hales va anunciar que estaven "un 99% segurs" que la demostració era correcta, però que no podien garantir la veracitat dels càlculs informàtics. Per aquesta raó, la Conjectura de Kepler podria passar a ser un teorema en el futur.

## Problemes relacionats

* El teorema de Thue
* La conjectura del rusc hexagonal
* La conjectura dodecahedral
* El problema Kelvin (Estructura de Weaire-Phelan)
* Empaquetament d'esferes en dimensions més altes: en 2016, Maryna Viazovska va anunciar proves en l'empaquetament d'esferes perfectes en les dimensions de 8 i 24. No obstant això, la qüestió de l'empaquetat òptim de l'esfera en dimensions diferents a 1, 2, 3, 8 i 24 és encara oberta.
* La conjectura d'empaquetament d'Ulam

## Referències

* ↑ «Pàgina web de Thomas Hales».
* ↑ «Demostració de la Conjectura de Kepler».
* ↑ Klarreich, Erica. Sphere Packing Solved in Higher Dimensions, 30 març 2016.

## Enllaços externs

* Demostració pròpia de la Conjectura de Kepler, per Thomas Hales.
# Conjectura de Fermat–Catalan

La conjectura de Fermat–Catalan en la teoria de nombres, combina idees del darrer teorema de Fermat i de la conjectura de Catalan, d'on prové el seu nom. La conjectura postula que l'equació
   (1)$a^{m}+b^{n}=c^{k}\quad$
té un nombre finit de solucions (a,b,c,m,n,k); aquí a, b, c són nombres enters positius coprimers i m, n, k són enters positius que compleixen
   (2)${\frac {1}{m}}+{\frac {1}{n}}+{\frac {1}{k}}<1.$
A data de 2008, es coneixien les segúents solucions de (1):
    $1^{m}+2^{3}=3^{2}\;$
    $2^{5}+7^{2}=3^{4}\;$
    $13^{2}+7^{3}=2^{9}\;$
    $2^{7}+17^{3}=71^{2}\;$
    $3^{5}+11^{4}=122^{2}\;$
    $33^{8}+1549034^{2}=15613^{3}\;$
    $1414^{3}+2213459^{2}=65^{7}\;$
    $9262^{3}+15312283^{2}=113^{7}\;$
    $17^{7}+76271^{3}=21063928^{2}\;$
    $43^{8}+96222^{3}=30042907^{2}\;$
La primera d'elles (1$^m$+2$^3$=3²) és l'única solució on una de les variables a, b o c és 1; aquesta és la conjectura de Catalan, demostrada l'any 2002 per Preda Mihăilescu. Tècnicament, aquest cas produeix un nombre infinit de solucions de (1) (donat que es pot escollir qualsevol m per a m>6), perà als efectes de l'enunciat de la conjectura de Fermat-Catalan es comptabilitzaran totes aquestes solucions com una de sola.
Es coneix mitjançant el teorema de Faltings, que per a qualsevol elecció fixada d'enters positius m, n i k que compleixin (2), existeix únicament un nombre finit de tuples de nombres enters coprimers (a, b, c) que resolen (1).
La conjectura abc implica la conjectura de Fermat–Catalan.

## Referències

* 1 2 Pomerance, Carl (2008), "Computational Number Theory", in Gowers, Timothy; Barrow-Green, June & Leader, Imre, The Princeton Companion to Mathematics, Princeton University Press, pàg. 361–362, ISBN 9780691118802
# Copan

* No s'ha de confondre amb Copán.
Copan és un poble al Comtat de Washington (Oklahoma). D'acord al cens del 2000 tenia 796 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000 Copan tenia 796 habitants, 346 habitatges, i 232 famílies. La densitat de població era de 301,3 habitants per km².
Dels 346 habitatges en un 28% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,9% hi vivien parelles casades, en un 9,5% dones solteres, i en un 32,7% no eren unitats familiars. En el 30,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,9% tenia menys de 18 anys, un 6% entre 18 i 24, un 24,4% entre 25 i 44, un 27% de 45 a 60 i un 17,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.222 $ i la renda mediana per família de 36.563 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.938 $ mentre que les dones 20.119 $. La renda per capita de la població era de 16.324 $. Entorn del 6,8% de les famílies i el 12,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Copan». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Copan». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Corts de Tortosa (1365)

Les Corts de Tortosa de 1365 són convocades per Pere el Cerimoniós el febrer de 1365.
Encara no s'havia configurat el sistema de mandats per trienni dels diputats de la Generalitat i els càrrecs encara eren ocupats pels diputats de les corts de Montsó (1362), tot i que a les Corts de Barcelona-Lleida (1364) es decidí canviar-los. Fou a les sessions entre el 2 i el 9 de març de 1365 a Tortosa que aquests diputats foren substituïts. Es decidí de donar-los una remuneració per la feina feta. El nou president de la Generalitat nomenat fou Bernat Vallès.
Un cop acaba de nomenar la nova Diputació i traspassats els llibres i segells, les corts decidiren fixar un salari per als diputats: 60 sous per a prelat, comte o vescomte i 15 per a la resta, que pujaven a 20 els dies de viatge.

## Bibliografia

* Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0884-0
# Corts de Tortosa (1429-1430)

Les Corts Catalanes són convocades a Tortosa per Alfons el Magnànim i se celebraren entre el 1429 i 1430. Era President de la Generalitat Domènec Ram.
En 1429, el rei Alfons va entrar en guerra amb el Regne de Castella per la defensa dels drets dels seus germans, els Infants d'Aragó, Joan II d'Aragó i Enric I d'Empúries. Les Corts, reticents a atendre la petició de suport econòmic del rei, proposaren atendre les propostes del rei Joan II de Castella qui volia una solució negociada. L'interès per continuar amb la campanya italiana i aquesta falta de suport de les Corts forçarien, més tard, a Alfons a acceptar una pau, el tractat de Majano, signada el 16 de juliol en 1430.
Tal com varen fer amb el seu antecessor, el rei Ferran, a les Corts de Barcelona (1413), els senyors van pressionar sobre els remences i les seves reivindicacions declarant que "els pagesos havien de continuar vivint com ho havien fet sempre i que no tenien dret a proclamar la seva llibertat" i l'Església creia que els pagesos havien de continuar pagant els mateixos drets que pagaven abans de la "injusta demanda de llibertat".

## Referències

* ↑ Ferrer i Mallol, 2005, p. 208.
* ↑ Ferrer i Mallol, 2005, p. 209.

## Bibliografia

* Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0884-0
* Ferrer i Mallol, Maria Teresa. Negociar en la Edad Media (en castellà). CSIC, 2005. ISBN 8400083660.
# Costa d'en Blanes

La Costa d'en Blanes és una urbanització del terme de Calvià situada al peu de la Serra de na Burguesa i davant Portals Nous. Rep aquest nom en referència a la família propietària dels terrenys, que avui encara manté una possessió als terrenys situats a l'oest de Palma. És una zona prestigiosa amb 450 xalets residencials repartits al llarg dels pujols de Portals. Molts dels noms dels carrers són de la família dels Blanes.
El carrer principal és l'avinguda de Tomàs Blanes Tolosa, el nom del pare, i recorre el pujol carrer cap amunt desembocant a la plaça de Dolores Nouvilas, el nom de la mare. D'aquests dos carrers s'accedeix a nou carrers que duen el nom dels fills, com ara el carrer de Sant Eduard, el carrer de Sant Rafel i el carrer de Santa Lavínia. A la part interior de la costa d'en Blanes, davant la mar, s'hi troba una platja gran i segura, sovintejada per famílies, i un club de tenis amb diverses pistes al costat del conegut Mood Beach & Restaurant. També, a prop de la mar, hi ha edificis amb apartaments, un hotel i Marineland Arxivat 2017-02-28 a Wayback Machine., un parc aquàtic i zoològic que ofereix un espectacle, internacionalment premiat, amb dofins i lleons marins.
# Costa da Morte (pel·lícula)

Costa da Morte és una pel·lícula documental galega dirigida per Lois Patiño que es va estrenar el 2013. Va ser produït per l'estudi de la Corunya Zeitun Films. Al Festival de Locarno va guanyar el premi al millor director emergent a la secció Cinematographers of the Present. La pel·lícula explica la història de la relació entre l'home i el paisatge de la Costa da Morte.

## Premis i nominacions
### 12a edició dels Premis Mestre Mateo

Costa da Morte va guanyar els Premi Mestre Mateo al millor documental.
| Categoria | resultat |
| Millor documental | Guanyador |

### II Premis Feroz

| Categoria | resultat |
| Premi especial | Guanyador |

## Notes

* ↑ La película 'Historia de la meva mort' gana el Leopardo de Oro en el Festival de Locarno, El Mundo, 7 d'agost de 2013
* ↑ Costa da Morte a cineuropa.org
* ↑ Costa da Morte a Fotogramas
* ↑ Costa da Morte: pequeña silueta en paisaje, cineuropa, 8 de març de 2014
* ↑ El Progreso. «'Somos xente honrada' triunfa en los 'XII Mestre Mateo'». [Consulta: 23 març 2016].
* ↑ El film 'Costa da Morte' del gallego Lois Patiño recibe un nuevo reconocimiento, La Opinión de La Coruña, 16 de gener de 2015

## Enllaços externs

* Tràiler i col·loqui amb el director a YouTube
# Convenció internacional per a la protecció de totes les persones contra les desaparicions forçades

La Convenció Internacional per a la Protecció de Totes les Persones contra les Desaparicions Forçades és un tractat internacional sobre dret internacional dels drets humans, promogut per l'Organització de les Nacions Unides, amb l'objectiu de prevenir les desaparicions forçades, definides al dret internacional com crims contra la humanitat. Va entrar en vigor el 23 de desembre del 2010. A data d'octubre del 2019, 98 estats l'havien signat i 62 l'havien ratificat.

## Referències

* ↑ «Iraq Paves Way for UN Treaty on Enforced Disappearance». United Nations, 25-11-2010.
* ↑ «International Convention for the Protection of All Persons from Enforced Disappearance». UNTC.

## Enllaços externs

* Office of the High Commissioner for Human Rights. «International Convention for the Protection of All Persons from Enforced Disappearance».