OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bombardeig de Königsberg

El bombardeig de Königsberg va ser un bombardeig aeri ocorregut el 1944 durant la Segona Guerra Mundial a l'antiga ciutat prussiana de Königsberg (actualment Kaliningrad, Rússia) dut a terme per les forces britàniques de la Royal Air Force.

## Atac dels aliats

Encara que la ciutat va ser ocasionalment bombardejada per la Força Aèria Soviètica, Königsberg va ser primer atacada pel grup No. 5 Group RAF britànic, que havien estat allunyats del desenvolupament de la major part de la guerra, fins a la nit del 26 al 27 d'agost de 1944, data en què van iniciar el bombardeig. La batuda va ser iniciada per un Avro Lancaster, mitjançant un atac poc reeixit, ja que la majoria de les bombes van caure al costat est de la ciutat i quatre avions atacants van ser perduts. Tres nits després, del 29 al 30 d'agost, un grup de 189 Lancasters del No. 5 Group van llançar 480 tones de bombes al centre de la ciutat. El RAF Bomber Command va estimar que el 20% de tota la indústria i el 41% dels habitatges de Königsberg van ser destruïts. Un caça nocturn pesat de la defensa alemany va derrocar a quinze dels bombarders, corresponent al 7,9% del total de la força atacant.
L'històric centre de la ciutat, especialment els districtes originals de Altstadt, Löbenicht i Kneiphof, va ser gairebé destruït, i l'antiga catedral del segle xiv va rebre part del bombardeig. El castell de Königsberg, totes les esglésies de l'antiga ciutat, la universitat i les antigues embarcacions van patir la mateixa sort.
Addicionalment, dos dels set ponts originals de la ciutat, que donen nom al famós problema dels ponts de Königsberg, van ser també destruïts.
* El costat sud del castell de Königsberg, el 1895.
* El costat oriental del castell, el 1910.

## Els soviètics
### Bombardeig

El 1941, principalment en resposta al bombardeig alemany de Moscou, Ióssif Stalin va ordenar personalment el desplegament d'uns onze bombarders Pe-8 per bombardejar Königsberg. L'1 de setembre, la batuda va ser executada sense pèrdues de cap bombarder.

### Ocupació

El 1945, la prolongada batalla de Königsberg havia infligit un enorme dany sobre la ciutat. Més del 90% de Königsberg havia estat destruïda en el moment de l'ocupació soviètica l'abril de 1945, la qual va repel·lir als ciutadans alemanys i va reconstruir Königsberg com la ciutat russa actualment coneguda com a Kaliningrad.

## Referències

* ↑ «RAF Bomber Command: Diari de Campanya. Agost de 1944». Arxivat de l'original el 2007-06-07. [Consulta: 6 febrer 2012].
* ↑ Taylor, Peter. Australian Mathematics Trust. amt.canberra.edu.au/koenigs.html What Ever Happened to Those Bridges?, desembre 2000.
# Politotdelski

Politotdelski - Политотдельский (rus) - és un poble (un possiólok) de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 340 habitants. Pertany al districte (raion) de Prókhorovka.

## Referències

* ↑ «Схема территориального планирования Белгородской области». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП).
* ↑ «Avdeyevka» (en anglès). GeoNames. Arxivat de l'original el 2022-02-04. [Consulta: 4 febrer 2022].
* ↑ Бобов А. Начало заселения района / А. Бобов //Истоки. – 2001. – 10 янв.
* ↑ Koriakov, I. B. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2021-10-05. [Consulta: 4 febrer 2022].
# La Quera

La Quera, o Ribera de Sant Llorenç és una riera de la Catalunya del Nord, del terme comunal de Sant Llorenç de Cerdans, a la comarca del Vallespir.
Travessa el terme pel bell mig en una vall molt marcada a causa de l'orografia que travessa.
Segueix una orientació sud - nord, però lleugerament inclinat cap a l'oest. És un curs d'aigua de la comarca del Vallespir, de règim torrencial, que es forma a la Forja de Dalt per la unió de la Ribera de Vila-roja i la Ribera de Costoja, al sud de la vila de Sant Llorenç de Cerdans, des d'on davalla cap al nord, inflexionant lleugerament cap a l'oest en un traçat molt sinuós. Passa per pràcticament tots els veïnats del terme, i va a abocar-se en el Tec just en el límit amb el terme de Montferrer.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «153 - Sant Llorenç de Cerdans». A: Atles toponímic de Catalunya Nord.al II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN 1243-2032.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Sant Llorenç de Cerdans». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.

## Referències

* ↑ La Quera en els ortofotomapes de l'IGN
# Silurus microdorsalis

Silurus microdorsalis és una espècie de peix de la família dels silúrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 35 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Corea i la Xina.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Linnaeus C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1. i-ii + 1-824.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Chyung, M.-K. 1977. The fishes of Korea. Il Ji Sa Publishing Co. Seül, Corea del Sud. 727 p.

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kobayakawa, M. 1989. Systematic revision of the catfish genus Silurus, with description of a new species from Thailand and Burma. Jap. J. Ichthyol. 36(2):155-186.
* Mori, T. 1936. Descriptions of one new genus and three new species of Siluroidea from Chosen. Dobutsugaku Zasshi [Zool. Mag. Tokyo] v. 48 (núms. 8-10): 671-675, Pl. 24.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Missatger químic

«Missatger químic» té aquests significats:
* Hormona, missatger químic de gran abast
* Neurotransmissor, comunica a cèl·lules adjacents
* Neuropèptid, una seqüència de proteïnes la qual actua com una hormona o neurotransmissor
* Feromona, un factor químic que provoca una resposta social en membres de la mateixa espècie.
# Brañosera

Brañosera és un municipi de la província de Palència a la comunitat autònoma de Castella i Lleó (Espanya). Comprèn les localitats de:
* Orbó
* Salcedillo
* Valberzoso
* Vallejo de Orbó

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 321 | 327 | 280 | 284 |

## Festes i tradicions

* La Mojonera, el 9 de setembre de cada nou anys. La penúltima va ser el 2009. L'última va ser el dia 8 de setembre del 2018.
# Silurus karmouth

Silurus karmouth és una espècie de peix de la família dels silúrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Linnaeus C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1. i-ii + 1-824.
* ↑ BioLib (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kobayakawa, M. 1989. Systematic revision of the catfish genus Silurus, with description of a new species from Thailand and Burma. Jap. J. Ichthyol. 36(2):155-186.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Missatgeres del Bisbe

Les Missatgeres del Bisbe foren dones nomenades com a lectores laiques per l'Església d'Anglaterra, i al Canadà, durant la Primera Guerra Mundial a causa de l'escassetat d'homes. No es van nomenar més lectors llecs dones fins al 1969. Les dones es van organitzar en l'Ordre Diocesana de Dones Missatgeres (en anglès Diocesan Order of Women Messengers, abreujadament DOWM). La missatgera de l'últim bisbe a Anglaterra va ser Bessie Bangay que va morir el 1987. Encara hi ha missatgeres al Canadà.
# Lliga catalana Challenge femenina

La Lliga Catalana Challenge Femenina és una competició esportiva de clubs catalans de bàsquet femení. De caràcter anual, és organitzada per la Federació Catalana de Bàsquet i fou creat la temporada 2021-22. Hi participen els equips catalans que competeixen a la Lliga Challenge estatal, que es disputa en format de final four. La competició forma part de les Lligues catalanes que se celebra cada any a principis de la temporada, normalment al mes de setembre o octubre. En els darrers anys, la presència de tres equips catalans a la Lliga femenina estatal i el format de la competició, el campió de la Lliga catalana Challenge té dret a participar en la fase final de la Lliga Nacional Catalana.

## Historial

* En negreta = Equip guanyador
* (1) = Nombre de campionats
* (prò.) = Pròrroga
* Nota: Noms dels equips segons l'època
| Edició | Temp. | Data | Campió | Resultat | Subcampió | Seu |
| I | 2021-22 | 20-09-2021 | Barça CBS (1) | 73-52 | Advisoria Mataró Maresme | Pavelló Castell d’en Planes, Vic |
| II | 2022-23 | 25-09-2022 | Joventut Badalona (1) | 72-47 | Lima-Horta Barcelona | Pavelló Castell d’en Planes, Vic |
| III | 2023-24 | N/A | Talenom Boet Mataró (1) | lligueta | Joventut Badalona | N/A |
| IV | 2024-25 | 18-09-2024 | Lima-Horta Barcelona (1) | | Barça CBS | Pavelló Castell d’en Planes, Vic |

## Palmarès

| Equip | Campió | Subcampió | Anys campió | Anys subcampió |
| Club Bàsquet Santfeliuenc | 1 | 1 | 2021-22 | 2024-25 |
| Club Joventut Badalona | 1 | 1 | 2022-23 | 2023-24 |
| Club Bàsquet Boet Maresme Mataró | 1 | 1 | 2023-24 | 2021-22 |
| Club Bàsquet Santa Rosa de Lima Horta | 1 | 1 | 2024-25 | 2022-23 |

## Referències

* ↑ Garriga, Gemma. «El Barça CBS, campió de la 1a Lliga Femenina Challenge Lliga Catalan». betevé, 20-09-2021. [Consulta: 16 setembre 2023].
* ↑ Muñoz Hernández, Raúl. «El Joventut de Badalona supera el Lima Horta i guanya la Lliga Catalana LF Challenge». betevé, 25-09-2022. [Consulta: 16 setembre 2023].
* ↑ «El Talenom Boet Mataró campió de la Lliga Catalana Challenge». TV Mataró, 18-09-2023. Arxivat de l'original el 29 de setembre 2023. [Consulta: 21 setembre 2023].
* ↑ Martí, Joan. «El Lima-Horta guanya la Lliga Catalana Challenge contra el Barça CBS (51-65)». L'Esportiu, 18-09-2024. [Consulta: 19 setembre 2024].
# O Fortuna

O Fortuna és un poema goliard escrit en llatí medieval a principis del segle XIII que forma part de la col·lecció coneguda com a Carmina Burana.
La seva popularitat es va iniciar amb la versió del músic alemany Carl Orff (1936), tocada tant per grups de música clàssica com per artistes d'altres estils, com el cas de l'agrupació Therion al seu disc Deggial, o per Enigma al seu disc The Screen Behind the Mirror, especialment als temes «Gravity of Love» i «Modern Crusaders», i del grup Era al seu disc The Mass al tema «The Mass». Va ser usada també a la pel·lícula de 1981 Excalibur, de John Boorman, basada en l'obra de Sir Thomas Malory La mort d'Artús. A més, una petita part del poema també va ser usat en una cançó de la banda britànica Little Mix, «Lightning».

## Poema

| O Fortuna en Llatí | Traducció |
| O Fortuna velut luna, statu variabilis semper crescis aut decrescis vita detestabilis nunc obdurat et tunc curat ludo mentis aciem, egestatem, potestatem dissolvit ut glaciem. Sors immanis et inanis, rota tu volubilis, status malus, vana salus semper dissolubilis, obumbrata et velata michi quoque niteris; nunc per ludum dorsum nudum fero tui sceleris. Sors salutis et virtutis michi nunc contraria, est affectus et defectus semper in angaria. Hac in hora sine mora corde pulsum tangite; quod per sortem sternit fortem, mecum omnes plangite! | Oh Fortuna, Com la lluna, Variable d'estat: Sempre creixes O decreixes. Vida avorrible ara roman, després cuida. La intel·ligència amb una broma, La pobresa i el poder Fon com el gel. Dau monstruós i buit, gira, tu, voluble. Mal estat, Vana salvació, Sempre esfumable. Aombrada I coberta, També a mi et mostres. Ara pel joc Porto el dors nu A causa del teu crim. Dau de la salvació i de la virtut, estàs contra mi ara. Ha estat fet i desfet Sempre a l'esclavitud. En aquest instant, sense demora, sentiu el pols de les cordes, perquè la sort derroca al fort; tots lamenteu amb mi! |

## Vegeu també

* Carmina Burana
* Cármina Burana (cantata)
# Fresno Alhándiga

Fresno Alhándiga és un municipi de la província de Salamanca a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 373 | 353 | 293 | 282 |
# Bruno Salzmann

Bruno Salzmann (Heidelberg 2 de juliol de 1883 - ?) va ser un ciclista alemany que es va especialitzar en el ciclisme en pista, concretament en el mig fons, on va guanyar una medalla medalla de plata, com amateur, al Campionat del món de 1901 per darrere del seu compatriota Heinrich Sievers.

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Porque el amor manda

Porque el amor manda és una telenovel·la mexicana produïda per Juan Osorio per Televisa en 2012. Adaptació de la telenovel·la colombiana del 2011, El secretario de Caracol Televisión. És protagonitzada per Fernando Colunga i Blanca Soto, i les participacions de Claudia Álvarez, Erick Elías, Carmen Salines, Julissa, Ninel Conde i Jorge Aravena.

## Sinopsi

Jesús García (Fernando Colunga) viu a Chicago estudiant i treballant després de ser víctima d'un frau que el va arruïnar sis anys enrere. Un dia, descobreix per mitjà del seu company d'habitació que té una filla anomenada Valentina (María José Mariscal) amb la seva ex-xicota Verónica (Claudia Álvarez) nascuda després d'anar-se'n a viure als Estats Units.
Per aquest motiu, torna a Monterrey (Nuevo León), la seva terra natal, per mitjà d'un delinqüent a qui coneix quan l'atropella mentre reparteix pizzes. El delinqüent accepta ajudar amb la condició de portar una maleta a un orfenat. Jesús accepta les condicions sense saber que hi ha més d'un milió de dòlars a la maleta, de manera que el detenen a l'aeroport de Monterrey. Després d'interrogar-lo, la policia el deixa sortir en llibertat condicional, però amb antecedents penals.
Quan el deixen anar coneix a la seva filla Verónica, pero aquesta li adverteix que per poder estar prop seu ha de tenir un treball i una vida digna, per la qual cosa Jesús busca feina a la ciutat. Els antecedents penals són un impediment per a Jesús, però quan arriba a AVON a una entrevista de treball es troba amb la Llicenciada Ànima Montemayor (Blanca Soto), executiva de l'empresa, a la qual salva d'un accident.
Després de diversos problemes, contracten a Jesús com a secretari, cosa que al principi no li agrada gens, però després es conforma amb el treball. No obstant això, Jesús haurà de bregar amb les burles dels seus companys i companyes, del seu cap, el llicenciat Fernando Rivadeneira (Alejandro Àvila) i, sobretot, del director regional d'AVON: Rogelio Rivadeneira (Erick Elías), germà de Fernando. Així i tot, Jesús viurà experiències inoblidables i diversos successos còmics amb Ànima, i tot el que succeeixi serà... Perquè l'amor mana.

## Referències

* 1 2 3 4 «Sinopsis» (en castellà). Televisa, S.A. Arxivat de l'original el 27 d’agost 2014. [Consulta: 18 desembre 2019].
# Creu de Palau

La Creu de Palau és un paratge de l'antic municipi de Palau-sacosta que ha esdevingut una entitat de població arran del creixement urbanístic del municipi de Girona en els darrers 25 anys. Aquest sector, que actualment l'Ajuntament de Girona considera un barri, és al sud del municipi, entre Montilivi i els municipis de Fornells de la Selva i Vilablareix. Els antics boscs que van ocupar aquesta part del poble de Palau-sacosta han deixat pas a xalets i cases adossades de la classe mitjana i la classe alta.
# Francisco Ortega Jiménez

Francisco Ortega Jiménez (1905-c. 1952) va ser un polític espanyol.

## Biografia

Va néixer a Jaén en 1905. Es va afiliar al Partit Comunista (PCE) en 1931, dins del qual arribaria a ser secretari d'organització del PCE a la província de Jaén.
Després de l'esclat de la Guerra civil es va unir a les milícies republicanes. S'integraria en el batalló «Milícies de Jaén», i formà part del seu Estat Major, i participaria en diverses accions militars en el front de Còrdova. Posteriorment va passar a formar part del comissariat polític de l'Exèrcit Popular de la República. En qualitat de tal exerciria com a comissari del III Cos d'Exèrcit, en el front del Centre. Algun temps després assumiria el càrrec de comissari inspector de l'Exèrcit de Llevant, càrrec que va mantenir fins al final de la contesa. Amb la derrota republicana va haver de marxar a l'exili, instal·lant-se a la Unió Soviètica.
Durant la Segona Guerra Mundial va ser responsable polític d'una unitat de guerrillers formada per comunistes espanyols. El PCE l'hauria situat com a comissari per a controlar al comandant Domingo Ungría Navarro; aquest no trigaria en considerar Ortega com una «molèstia», raó per la qual tots dos van mantenir una mala relació.
Va morir a Txecoslovàquia cap a 1952.

## Notes

* ↑ Al març de 1939 seria rellevat en aquest lloc pel republicà José Ignacio Mantecón.

## Referències

* ↑ Encinas Moral, 2008, p. 451.
* ↑ Alzines Moral, 2008, p. 451.
* ↑ Moreno Gómez, 1985, p. 384.
* ↑ Engel, 1999, p. 182.
* ↑ Álvarez, 1999, p. 179.
* ↑ Álvarez, 1999, p. 186.
* ↑ Engel, 1999, p. 178.
* ↑ Encinas Moral, 2008, p. 451-452.
* ↑ Hernández Sánchez, 2015.
* ↑ Encinas Moral, 2008, p. 452.

## Bibliografia

* Álvarez, Santiago. Los comisarios políticos en el Ejército Popular de la República. Ediciós do Castro, 1989.
* Encinas Moral, Ángel Luis. Fuentes históricas para el estudio de la emigración española a la U.R.S.S. (1936-2007). Madrid: Exterior XXI, 2008.
* Engel, Carlos. Historia de las Brigadas Mixtas del Ejército Popular de la República. Madrid: Almena, 1999. 84-922644-7-0.
* Hernández Sánchez, Fernando. Los años de plomo: la reconstrucción del PCE bajo el primer franquismo (1939-1953). Barcelona: Grupo Planeta.
* Moreno Gómez, Francisco «La Guerra civil en Córdoba (1936-1939)». [Córdoba], 1985.
# Bruno Sokolowicz

Bruno Sokolowicz (n. 1972) és un periodista, presentador, activista i emprenedor català nascut a l'Argentina. Va estudiar Ciències Econòmiques a la Universitat de Barcelona. Aviat va descobrir la ràdio en emissores locals del Maresme i el Barcelonès, i va treballar més d'una dècada com a guionista i presentador del programa de televisió musical Sputnik, del Canal 33 (Televisió de Catalunya). Va complementar els seus estudis amb un Màster en Direcció d'Empreses de Ràdio (UAB, Cadena SER, Santillana Formación). Va treballar a TVE, Ràdio4-RNE, TVC, Los 40, Catalunya Ràdio, iCat i és soci fundador de ScannerFM, la primera ràdio online amb Premi Ondas.

## Referències

* ↑ «Bruno Sokolowicz». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 4 abril 2016].
# Armand Ballart Codó

Armand Ballart Codó (Barcelona, 9 de setembre de 1958) és un escalador i il·lustrador català. Ha obert més de 415 vies d'escalada, més de la meitat sobre les parets de conglomerat de Montserrat, el Solsonès, els ports de Beseit i Mallos de Riglos, a Osca, i la resta als Pirineus, el Montsec i altres muntanyes de l'Estat. Del 1981 al 1996 col·laborà com a articulista i dibuixant en la revista de muntanya Extrem i habitualment ho fa en revistes especialitzades com ara Muntanya, del Centre Excursionista de Catalunya, Vèrtex, de la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya i Desnivel. És conegut per les seves ressenyes d'escalada, les quals il·lustren nombrosos llibres i guies d'escalada. És coautor de Collegats. Guia d'escalada (2010), una guia d'escalada de les parets del congost de Collegats, situat entre el Pallars Sobirà i el Pallars Jussà, i autor del llibre Teràpia vertical (2019), on relata les seves vivències com a escalador. És membre del Grup d'Alta Muntanya Espanyol (GAME).

## Referències

* ↑ «Armand Ballart Codó». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Landa

«Landa» té aquests significats:
* Geografia
** Landa (vegetació), vegetació a terres seques o sorrenques amb una vegetació típica d'arbusts
* Toponímia
** Landa (Àlaba)
** Landa (ciutat hitita)
** Landa (Dakota del Nord) ciutat a la Dakota del Nord
** Landa de Matamoros municipi de Mèxic
** Landa (Togo): ciutat de Togo
** Landa (Arratzu-Ubarrundia), consejo d'Arratzu-Ubarrundia
** Landa (Lavino), afluent del Lavino (Itàlia)
* Persones
** Agustín Landa Verdugo (1923), arquitecte mexicà
** Alfredo Landa (1933-2013), actor espanyol
** Angel Landa Bidarte (1935), alpinista basc
** Daniel Landa (1968), cantant, actor i corredor txec
** Diego de Landa (1524–1579), bisbe de Yucatán
** Eduard Landa (1926), pintor txec
** Enrique Landa (1921), arquitecte mexicà
** Honorino Landa (1942–1987), futbolista xilè
** Iakov Landa (1948-2005), escriptor rus
** Konstantin Landa (1972–2022), campió d'escacs rus
** Manuel de Landa (1952), escriptor, artista i filòsof mexicà
** Mariasun Landa (1949), escriptora basca, guanyadora del Premi Nacional de literatura infantil i juvenil de les Lletres Espanyoles 2003
** Martín Landa, polític d'Esquerra Unida de Navarra
** Max Landa (1880–1933), actor austríac de films muts
** Miguel Angel Landa (1938), artista i actor venezolà
** Hans Landa, personatge fictici del film Inglourious Basterds
# Morinda officinalis

La Morinda officinalis és una planta del gènere Morinda, de la família de les rubiàcies. Rep el seu nom llatí per les seves propietats com a medicina.

## Distribució

Es cultiva per tot el sud de l'Àsia: Xina, les Filipines, Índia, Vietnam. Rep noms diversos segons la llengua: Indian Mulberry en anglès, 巴戟天|巴戟天 (ba ji tian) en xinès, ba kich en vietnamita

## Usos medicinals

L'arrel de la M.officinalis s'utilitza en la medicina tradicional xinesa per a
* Enrobustiment d'ossos i tendons
* Infertilitat, impotència, menstruacions irregulars, trombes durant la menstruació
* lumbàlgies
* atròfies musculars
Ingredients: Morindina i Vitamina C

## Enllaços externs

* Estudis sobre la M.officinalis com a remei tradicional (anglès)
* La Morinda: descripció de la planta i preparació de productes medicinals a partir de l'arrel Arxivat 2010-01-03 a Wayback Machine. (anglès)
* Morinda citrifolia i Morinda officinalis i les seves virtuts curatives Arxivat 2011-03-11 a Wayback Machine. (anglès)