OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Estació de Llerona

L'estació de Llerona és un baixador de ferrocarril en desús. És propietat d'adif i se situa al nucli de població de Llerona, a les Franqueses del Vallès, comarca del Vallès Oriental. L'estació es troba a la línia Barcelona-Ripoll, tot i que no hi efectua parada cap tren.
Va ser inaugurada el 30 de juliol de 1944, i des de 1993 no s'hi atura cap tren. Consta d'una via general amb una andana a l'esquerra en sentit nord, on s'hi ubica una marquesina d'obra. Les seves instal·lacions, tant l'andana com el refugi, es troben en estat d'abandonament tot i estar situades prop de zones habitades. No obstant, segueix exposat el rètol de l'estació, a l'estil de les estacions de la línia de la companyia dels Ferrocarrils del Nord.

## Referències

* 1 2 3 «Les estacions ‘fantasma’ de la xarxa ferroviària de Catalunya», 13-02-2021. [Consulta: 5 febrer 2022].
* 1 2 3 TV3. «Estacions fantasma: potser pagues més pel bitllet de tren sense saber-ho», 19-05-2021. [Consulta: 5 febrer 2022].
* 1 2 «Llerona». [Consulta: 5 febrer 2022].
# Muntanya de Ramgarh

La muntanya de Ramgarh (Ramgarh Hill) és una elevació a Chhattisgarh, al que fou el principat de Surguja, a uns 20 km a l'oest de Lakshmanpur, amb una altura d'uns 800 metres, destacada per tenir al camí de pedra, al dintell, esculpides imatges de Ganesh el deu elefant, i a l'oest una deu d'aigua pura en una cova; un segon camí condueix per la part més difícil de la pujada; al cim diverses coves amb restes de temples fets amb grans blocs de pedra; un túnel excavat segons es creu per l'aigua, conegut com a Hathipol, és tan gran que hi pot passar un elefant; les inscripcions al túnel són del segle ii aC; en una de les coves, anomenada Jogimara, hi ha restes de pintures de fa 2200 anys; la cova Sitabenga hauria estat utilitzada com a sala per representacions o recitals de poemes.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Fall Plowing

Fall Plowing és una pintura a l'oli de 1931 de Grant Wood que representa un camp llaurat al seu estat natal d'Iowa. Ret homenatge a l'arada i la reixa d'acer que utilitzaven habitualment els agricultors de l'Oest Mitjà dels Estats Units durant aquell temps. Subratlla el paper important que van tenir les noves tecnologies en el desenvolupament de les prades en terres de conreu viables. L'àrea ara està inscrita al Registre Nacional de Llocs Històrics.

## Referències

* ↑ «Background Reading for Presenters: Grant Wood, Fall Plowing». Buchanan Center for the Arts. [Consulta: 12 març 2019].
* ↑ «Fall Plowing». Picturing the Americas. [Consulta: 12 març 2019].
* ↑ «Iowa - Linn County». American Dreams, Inc.. [Consulta: 12 març 2019].
# Illa Navassa

L'illa Navassa o La Navasse en crioll, és una illa deshabitada del Carib que és administrada pels Estats Units d'Amèrica sota la forma jurídica de territori no incorporat (unincorporated territory) i inclosa a les Illes d'Ultramar Menors dels Estats Units.
El territori és objecte de reclamació tant de part dels Estats Units com d'Haití.
L'illa Navassa ocupa uns 5,2 km² i és en situació estratègica respecte a la base nord-americana de Guantánamo.
No és conreada i té un clima semiàrid però hi pasturen ramats de cabres del bosc.
Va ser descoberta per Cristòfor Colom, el 1504, i la van anomenar Navaza.
El 1857 va ser reclamada per als Estats Units pel capità de navili Peter Duncan, basant-se en la llei nord-americana sobre les illes del Guano (fem d'aus marines) i, malgrat l'oposició d'Haití, els americans van explotar aquest fertilitzant natural del 1865 al 1898.
Una vegada abandonada l'extracció de guano, Navassa va tornar a agafar protagonisme amb l'obertura del Canal de Panamà (1914) quan s'hi va instal·lar un far per a protegir la nova ruta.
A partir de 1998 es va valorar el territori en considerar-lo com a reserva de la biodiversitat del Carib.

## Referències

* 1 2 «GAO/OGC-98-5 - U.S. Insular Areas: Application of the U.S. Constitution» (en anglès). U.S. Government Printing Office, 7 novembre 1997. Arxivat de l'original el 27 setembre 2013.
* ↑ «Illa Navassa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Rohter, Larry «Whose Rock Is It? And, Yes, the Haitians Care» (en anglès). The New York Times, 19 octubre 1998 [Consulta: 16 setembre 2019].

## Bibliografia

* Fabio Spadi (2001), Navassa: Legal Nightmares in a Biological Heaven?, Boundary & Security Bulletin
# Meron

* Aquest article tracta sobre el consell regional d'Israel. Si cerqueu el llac bíblic de Merom, vegeu «Llac Hula».
Meron (en hebreu, מירון) és un moixav del consell regional de Merom de Galilea, al Nord d'Israel. Situat a l'Alta Galilea, es troba a uns cinc quilòmetres al nord-oest de Safed. Fou fundat el 1949 al mateix lloc que el poble bíblic amb el mateix nom per uns quants soldats jueus ortodoxos llicenciats després de la guerra araboisraeliana de 1948.
El moixav és conegut per la tomba del rabí Ximon bar Yohaï, un rabí del segle i que contribuí substanciosament a la Mixnà, citat sovint al Talmud i a qui s'atribueix la redacció d'un llibre cabalístic, el Zohar. Actualment, el moixav també és conegut per la concorreguda celebració anual del Lag ba-Omer. També és costum anar a Merom per celebrar-hi l'Upsherin, el primer tall dels cabells d'un nen a l'edat de tres anys.
El 14 de juliol de 2006, un míssil Katiúixa llançat des del Líban va caure a Meron, causant la mort de dues persones.
# La Quar

La Quar (pron. local [la kort]) és un municipi de la comarca del Berguedà. Centre històric de l'antiga baronia de la Portella. El seu nucli és Santa Maria de la Quar, al peu de la mola rocosa on es troba el santuari de la Quar, si bé les dependències de l'ajuntament es troben a Sant Maurici de la Quar. En el seu terme municipal es troba el monestir romànic de la Portella.
El terme municipal, de 37,89 km², confronta amb Borredà, Vilada, Cercs, Olvan i Sagàs, i està en contacte amb Lluçà (Lluçanès).

## Etimologia

Segons Joan Coromines, la pronúncia tradicional d'aquest nom és [lə'kɔɾ], i la pronúncia de [lə'kwaɾ] és fruit de la hipercorrecció: com que, en aquesta zona, pronúncies del tipus [gɔɾ'da] per guardar són força esteses, algú devia suposar que la Cor no era més que una pronúncia "a la pagesa" de la Quar. Per aquesta raó, La Quar es va establir com a nom oficial.
Pel que fa a l'origen del nom, Coromines proposa un ètim bascoide, lak-gorri, o 'roca roja', referit a la mola on es troba el Santuari de La Quar.

## Geografia

* Llista de topònims de la Quar (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).

## Demografia

| 1497 f | 1515 f | 1553 f | 1717 | 1787 | 1857 | 1877 | 1887 | 1900 | 1910 |
| 6 | - | - | 186 | 256 | 578 | 398 | 319 | 281 | 279 |
| 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1990 | 1992 | 1994 |
| 292 | 244 | 207 | 200 | 142 | 77 | 43 | 36 | 44 | 44 |
| 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |
| 56 | 60 | 79 | 78 | 73 | 61 | - | 59 | 62 | 57 |
| 2016 | 2018 | 2020 | 2022 | 2024 | 2026 | 2028 | 2030 | 2032 | 2034 |
| 54 | 60 | 49 | 47 | - | - | - | - | - | - |
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) :
La població ha estat sempre relativament escassa: el 1370, ja superada la pesta negra tenia 11 famílies i al segle xviii no arribava als 200 h. Després de la xifra màxima assolida el 1857 (578 h), la població començà a davallar. Al llarg del segle xx aquest municipi ha patit un despoblament crònic: 279 h el 1910; 142 h el 1960; 30 h el 1985; 43 el 1991 i 61 el 2006.
Les causes d'aquesta situació de despoblament progressiu són la manca de serveis de la població, ja que bona part dels masos no tenen llum elèctrica ni telèfon, i els serveis sanitaris i educatius es troben en alguns casos bastant llunyans (més de 20 km. de distància). Santa Maria de la Quar, al peu de la mola rocosa on es troba el santuari de la Quar, ha estat considerada tradicionalment cap de terme, si bé les dependències de l'ajuntament es troben a Sant Maurici de la Quar.

## Referències

* ↑ http://www.raco.cat/index.php/Beceroles/article/view/123545 Toponímia major de les Terres de l'Ebre i del Maestrat: divergència i adequació entre formes oficials i formes populars, Xavier Rull
* ↑ Coromines, Joan. Onomasticon Cataloniae. Barcelona: Curial. Vol VI, s.v. La Quar.

## Enllaços externs

* Pàgina web de l'ajuntament Arxivat 2020-05-19 a Wayback Machine.
* Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
# Casual Sport Club

El Casual Sport Club fou un antic club de futbol català de la ciutat de Barcelona de la dècada de 1910.

## Trajectòria

L'any 1911 el FC Barcelona patí una important crisi per causa del professionalisme. En una època en la qual els futbolistes eren amateurs, alguns jugadors del club volien participar en el benefici de les entrades. Davant la negativa del club, alguns jugadors contractaren pel seu compte un partit amistós a València per un valor de 1500 pessetes. Joan Gamper, ferment defensor de l'amateurisme, s'hi oposà, i en una assemblea celebrada el 16 d'octubre de 1911 se'n decretà l'expulsió del club. Aquests jugadors eren Francesc Bru, Charles Wallace, Percival Wallace, Carles Comamala, Arseni Comamala, Romà Solà, Josep Quirante (l'instigador) i Miquel Mensa, entre d'altres.
Els dissidents, com foren coneguts, crearen un nou club a finals de 1911 anomenat Casual FC, que vestia de blanc amb un trèvol de quatre fulles al pit. El club només admetia com a socis als propis jugadors. El febrer de 1912 el club fou admès per la Federació Catalana de Futbol. El mes de maig arribà a un acord amb el Salut SC per establir-se a les instal·lacions de l'entitat, esdevenint-ne secció i adoptant el nom Team Casual del Salud Sport Club, o simplificadament Casual SC. L'octubre de 1912 fou admès a la primera categoria del Campionat de Catalunya, finalitzant en cinquena posició. L'any següent es desfeu la unió amb el Salut SC i el club desaparegué. Pel que fa als seus components, Quirante es dedicà al ciclisme, els germans Comamala al tennis i els germans Wallace, Paco Bru i Pomés ingressaren al RCD Espanyol.

## Futbolistes destacats

* Francesc Bru
* Carles Comamala
* Arseni Comamala
* Miquel Mensa
* Fèlix de Pomés
* Josep Quirante
* Romà Solà
* Charles Wallace
* Percival Wallace

## Referències

* 1 2 «Escisión en el club». Mundo Deportivo, 09-05-2004.
* 1 2 3 «Temporada 1911-12». cathonys.blogspot.com.es. [Consulta: 20 octubre 2012].
* ↑ «Casual - Español». Mundo Deportivo, 28-12-1911.
* ↑ «Barcelona: constitución del Casual». Stadium. No. 017 pàgina 15, 15-01-1912.
* ↑ «Casual - Español». Mundo Deportivo, 04-01-1912.
* ↑ «Acuerdos». Mundo Deportivo, 22-02-1912.
* ↑ «Conjunción». Mundo Deportivo, 09-05-1912.
* ↑ «La junta de la Federación Catalana». Mundo Deportivo, 17-10-1912.
* ↑ «En el Salud Sport Club». Mundo Deportivo, 26-06-1913.
# Bigarello

Bigarello és un municipi situat al territori de la província de Màntua, a la regió de la Llombardia, (Itàlia).
Bigarello limita amb els municipis de Castel d'Ario, Castelbelforte, Roncoferraro, San Giorgio di Mantova i Sorgà.
Pertanyen al municipi les frazioni de Bazza, Bigarello, Gazzo i Stradella.

## Galeria

* Localització de Bigarello a la província de Màntua

## Referències

* ↑ Comune di Bigarello - Statuto.
# Esfera (pel·lícula)

Esfera (títol original en anglès: Sphere) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Barry Levinson, estrenada l'any 1998. Aquest film de ciència-ficció és una adaptació de la novel·la Sphere de Michael Crichton, publicada l'any 1987. Ha estat doblada al català.

## Argument

Científics americans s'embarquen en una expedició submarina, l'objectiu és observar, analitzar i investigar l'origen d'una nau espacial immersa que fa tres-cents anys és en les profunditats de l'Oceà Pacífic, un dels secrets millor guardats del govern americà i possiblement el major descobriment de la història de la humanitat. Hi troben una esfera daurada brillant que pensen que ha vingut de l'espai. L'esfera s'obre llavors misteriosament.

## Repartiment

* Dustin Hoffman: Dr. Norman Goodman
* Sharon Stone: Dr. Elizabeth «Beth» Halperin
* Samuel L. Jackson: Dr. Harold «Harry» Adams
* Peter Coyote: Capità Harold C. Barnes
* Liev Schreiber: Dr. Theodore «Ted» Fielding
* Queen Latifah: Alice «Teeny» Fletcher
* James Pickens Jr.: l'instructor de l'OSSA
* Huey Lewis: pilot de l'helicòpter

## Al voltant de la pel·lícula
### Gènesi i desenvolupament

El film és l'adaptació cinematogràfica de la novel·la Sphere de Michael Crichton, publicat l'any 1987. És la segona vegada que Barry Levinson adapta una novel·la d'aquest autor, després d'Assetjament (1994), basat en la novel·la homònima.

### Rodatge

El rodatge va tenir lloc, principalment, a Vallejo, i sobretot a la drassana de la Marina dels Estats Units d'Amèrica Tolla Island Naval Shipyard.

### Música

* La música del film ha estat composta per Elliot Goldenthal.
* La serp de mar ha estat creada per Joseph Hahn, DJ al grup rock Linkin Park.

### Crítica

* "El punt de partida crea grans expectatives que no es compleixen"
* "La premissa d'arrencada és apassionant -estupenda mitja hora inicial-, el desenvolupament: decebedor (...) El final: dels més cursis en anys"

## Referències

* ↑ «Esfera». Ésadir.cat. [Consulta: 27 juny 2022].
* ↑ «Sphere» (en anglès). NYTimes.com.
* ↑ Garrido, Inma «Esfera». Cinemanía.
* ↑ Kahn, Omar «Esfera». El País.
# Aerolínia xàrter

Una aerolínia xàrter (en anglès: charter airline) és una aerolínia la qual no es comercialitza pels canals habituals de venda. Alguns tipus de vols xàrter són aquells en els quals es lloga un avió a una aerolínia amb la finalitat de no adaptar-se als horaris comercials en les rutes comercials o el lloguer d'un avió per tal de portar un grup de persones en exclusiva, com per exemple els components d'un equip de futbol. També pot passar que un vol comercial contingui només algunes places xàrter, com per exemple un nombre de places venudes a un operador turístic a un preu inferior amb la finalitat de què formi part d'un paquet de vacances, mentre que la resta de places es comercialitzen normalment. Això agrada molt a les companyies, especialment en destinacions on l'estacionalitat és alta, de manera que es garanteix la utilització de places que, d'altra manera, quedarien buides.
Aquests tipus de vols exclusius que et permeten viatjar sempre que ho desitgis han adquirit molta importància i, sobretot, si ens referim en el context del món turístic internacional en què ens trobem. Cada cop són més les companyies dedicades al sector vacacional que es dediquen al lloguer de xàrters per a després oferir-los als seus clients.
El perfil de passatgers que poden freqüentar aquests serveis no són sempre necessàriament de l'àmbit turístic, sinó que també poden existir diverses causes perquè grups reduïts de persones els puguin utilitzar per a finalitats molt divèrses: polítiques, administratives, esportives, etc.
Els vols xàrters molts cops ofereixen la possibilitat d'anar a un lloc en concret que altres aerolínies potser no podrien, a causa de la poca transitació de l'espai aeri on fan el viatge. La manca de vols regulars en la zona on transiten els xàrters, justament, fa possible la pervivència d'alguns aeroports de dimensions més reduïdes on bàsicament només subsisteixen gràcies als diners que els ingressen les companyies xàrters per a fer-ne ús. Tant si només vols fer el vol o com si també vols programar tota una estança amb tot l'equipament de serveis necessaris inclosos en un paquet vacacional, els vols xàrter sempre són una opció ben valorada per la seva eficiència i efectivitat segons la valoració mitjana dels usuaris.
El negoci dels xàrter s'ha disparat durant els últims anys i el sector ha patit una forta demanda que ha provocat la dinamització i especialització del servei el qual en molts casos s'ha arribat a una ocupació del 90%. Tot i això, mentre s'intensifica la massa clientelar també comencen a sorgir problemes com la pèrdua de vols que alguns clients pateixen per culpa de cancel·lacions o errors logístics de les aerolínies, i en els que com a resultat arriben a perdre una quantitat considerable de diners.

## Bibliografia

* https://www.lunagroupcharter.com/es-es/blog/que-es-vuelo-charter
* https://givt.com/es/blog/que-es-un-vuelo-charter-y-por-que-es-diferente-a-un-viaje-regular/
* https://www.flapz.app/post/que-es-un-vuelo-charter
* https://patriotaviation.mx/que-es-un-vuelo-charter/
# Milà dels ratpenats

El milà dels ratpenats (Macheiramphus alcinus) és un ocell rapinyaire de la família dels accipítrids (Accipitridae) i única espècie del gènere Macheiramphus Bonaparte, 1850. Habita boscos i sabanes de l'Àfrica subsahariana i Madagascar, la Península Malaia, Borneo, Sumatra, Cèlebes i l'est de Nova Guinea. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Milà dels ratpenats». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* ↑ «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022. [Consulta: 30 novembre 2022].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 272. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Bat Hawk. Macheiramphus alcinus» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 7 novembre 2022].
# Fall River (Kansas)

Fall River és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 156 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fall River tenia 156 habitants, 74 habitatges, i 44 famílies. La densitat de població era de 273,8 habitants/km².
Dels 74 habitatges en un 17,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,5% hi vivien parelles casades, en un 1,4% dones solteres, i en un 39,2% no eren unitats familiars. En el 36,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 23% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,11 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,73.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,2% tenia menys de 18 anys, un 1,9% entre 18 i 24, un 21,8% entre 25 i 44, un 19,9% de 45 a 60 i un 35,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 53 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.781 $ i la renda mediana per família de 36.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.875 $ mentre que les dones 15.313 $. La renda per capita de la població era de 10.824 $. Entorn del 15,9% de les famílies i el 21,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fall River». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fall River». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Illa Montague

L'illa Montague (en anglès Montague Island) és una illa del golf d'Alaska, a l'entrada del Prince William Sound, a l'estat d'Alaska, Estats Units. La seva superfície és de 790,88 km², la 26a més gran dels Estats Units. Segons el cens del 2000 l'illa no té població permanent, cosa que la situa en l'illa deshabitada més gran del país. L'illa és coneguda per la pesca esportiva.
El maig del 2012 l'illa es va veure afectada per l'arribada massiva de restes procedents del terratrèmol i tsunami del Japó de març del 2011.

## Referències

* ↑ Montague Island: Block 1061, Census Tract 3, Valdez-Cordova Census Area, Alaska Arxivat 2020-02-11 at Archive.is United States Census Bureau
* ↑ Patrick Chandler, Special Programs Coordinator «The First Wave of Tsunami Debris Cleanup». Center for Alaskan Coastal Studies, 15-05-2012 [Consulta: 24 maig 2012].
# La Revilla y Ahedo

La Revilla y Ahedo és un municipi de la província de Burgos a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Forma part de la Comarca de la Sierra de la Demanda.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 133 | 130 | 125 | 125 |
# Estreux

Estreux és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord. L'any 2006 tenia 925 habitants. Limita al nord amb Onnaing, al nord-est amb Rombies-et-Marchipont, a l'est amb Sebourg, al sud amb Curgies, al sud-oest amb Saultain, a l'oest amb Marly i al nord-oest amb Saint-Saulve

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 516 | 586 | 751 | 868 | 816 | 859 | 925 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Maurice Hennebert | UMP |
# Murgulla

Murgulla és una zona de camps de conreu del Pallars Jussà situat en el terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme de Claverol, en terres del poble de Sant Martí de Canals.
Està situada al sud-est de Sant Martí de Canals, al nord-oest del Pont de la Casa, al sud-oest de Cantamoixona i al nord-oest de les Fonts, al nord-est de Comassa i a llevant de la Carretera de Pessonada.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Michel II Forqueray

Michel II Forqueray (1681 - 1757) fou un músic francès del Barroc.
Era un cosí d'Antoine Forqueray i un estudiant de Jean-Baptiste-Antoine Dupuis, l'organista de l'Abadia de Chaumes. Entre 1698 i 1702 s'instal·là a París on esdevingué organista dels St. Martin-des-Champs el 1703 i organista del St. Séverin el 20 de juliol de 1704. Va mantenir els dos llocs fins a la seva mort. Va tenir com alumne el seu nebot Joseph Pouteau de Forqueray (1739-1823).

## Referències

* Alexandre Étienne Choron, François Joseph M. Fayolle: Diccionari històric de músics, artistes i aficionats morts o vius, per A. Choron i F. Fayolle. 1811 (Digitalisat in der Google-Buchsuche [abgerufen am 4. novembre 2018]).
* Músics d'església francmaçons a París (1790-1815): l'exemple dels organistes. Abgerufen am 4. novembre 2018 (francès).
# Altrier

Altrier (en luxemburguès: Altréier; en alemany: Altrier) és una vila de la comuna de Bech, situada al districte de Grevenmacher del cantó d'Echternach. Està a uns 21 km de distància de la ciutat de Luxemburg.

## Referències

* ↑ «Altrier». [Consulta: 24 octubre 2015].