OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llengües neoaramees

Les llengües neoaramees o aramees modernes són variacions de l'arameu que s'utilitzen (o que s'utilitzaven fins fa poc) com a llengües parlades actualment. Algunes llengües neoaramees són reconegudes oficialment com a llengua de minoria a l'Iraq.
Enllaços a articles relacionats :
Llengües semítiques modernes
Amhàric
Àrab (àrab dialectal)
Arameu (neoarameu assiri)
Txaha
Harari
Hebreu
Inor
Maltès
Mandeu
Silt'e
Soddo
Sud-aràbic
Tigre
Tigrinya
Llengües de l'IranLlengües oficials
Persa
Llengües regionals
Àzeri
Kurd
Luri
Gilaki
Mazanderani
Àrab
Balutxi
Talixi
Tati
Qaixqai
Turcman
Llengües minoritàries
Armeni
Assiri
Circassià
Georgià
Hebreu
Llengua de signes
Llengua de signes persa
Llengües d'IraqLlengües oficials
Àrab estàndard
Àrab mesopotàmic (Principal)
Bedawi
Kurd
Llengües minoritàries
Kurd (Principal)
Neoarameu
Assiri
Armeni
Àzeri meridional
Luri
Persa
Llengua de signes
Llengua de signes iraquiana
Llengües de SíriaLlengües oficials
Àrab estàndard
Llengües minoritàries
Adigué
Afxar
Àrab
Bedawi
Llevantí
Mesopotàmic
Najdi
Sirià del nord
Armeni
Àzeri
Domari
Kurd
Turoio
Llengua de signes
Llengua de signes aràbiga llevantina
Llengües de TurquiaLlengües oficials
Turc
Llengües minoritàries
Àrab
Armeni
Georgià
Grec
Kurd Kurmanji
Laz
Zazaqui
Llengua de signes
Llengua de signes turca
Llengua de signes de Mardin :
# Llàtzer de Pharpi

Llàtzer de Pharpi (Lazarus de Pharpi o de Parpetsi, en armeni Łazar Pʿarpec̣i/Ղազար Փարպեցի) (circa 442 - inicis del segle vi) va ser un religiós i historiador armeni molt lligat a la famíla dels Mamikonian. Va viure i estudiar a Constantinoble del 465 al 470 tornant després a Armènia on per un temps va estar al Shirak i després a la Siunia del 484 al 486, primer com a eremita i després d'ajudant del bisbe local.
Després del 485, quan Vahan Mamikonian va esdevenir marzban d'Armènia, el va cridar i el va nomenar abat de Valarshapat. Es va guanyar alguns enemics i l'any 490 va ser acusat d'heretgia i es va haver de refugiar a Amida on va escriure una carta a Vahan, justificant la seva innocència i mostrant una superioritat intel·lectual evident, defensant les prerrogatives dels monjos i manifestant-se contrari al clergat secular. Era de bon viure i li agradava la vida cara, la cacera i la pesca. Vahan, convençut, el va cridar el 493 i li va encomanar escriure una història del país.
Es notable principalment per una Història d'Armènia escrita el 493 que cobreix la història del país durant cent anys, del 384 al 484.
Va morir ja entrat el segle vi. Hauria estat enterrat a una església prop de Pharpi.

## Referències

* ↑ Hacikyan, Agop J. (coord.). The heritage of Armenian literature, vol. I: from the oral tradition to the Golden Age. Detroit: Wayne State University Press, 2000, p. 213. ISBN 9780814328156.

## Bibliografia

* René Grousset, Histoire de l'Arménie des origines à 1071. París: Payot, 1947 (reimpr. 1973, 1984, 1995, 2008), 644 pàgs
# Lluita als Jocs Olímpics d'Estiu de 1932

Als Jocs Olímpics d'Estiu de 1932 celebrats a la ciutat de Los Angeles (Estats Units) es disputaren 14 proves de lluita, totes elles en categoria masculina, dividint-se en set categories de lluita grecoromana i set de lluita lliure. Aquestes últimes es realitzaren entre els dies 1 i 3 d'agost i les de lluita grecoromana entre els dies 4 i 7 d'agost de 1932.

## Resum de medalles
### Lluita grecoromana

| Prova | Or | Plata | Bronze |
| Pes gall detalls | Jakob Brendel | Marcello Nizzola | Louis François |
| Pes ploma detalls | Giovanni Gozzi | Wolfgang Ehrl | Lauri Koskela |
| Pes lleuger detalls | Eric Malmberg | Abraham Kurland | Eduard Sperling |
| Pes wèlter detalls | Ivar Johansson | Väinö Kajander | Ercole Gallegati |
| Pes mitjà detalls | Väinö Kokkinen | Jean Földeák | Axel Cadier |
| Pes semipesant detalls | Rudolf Svensson | Onni Pellinen | Mario Gruppioni |
| Pes pesant detalls | Carl Westergren | Josef Urban | Nikolaus Hirschl |

### Lluita lliure

| Prova | Or | Plata | Bronze |
| Pes gall detalls | Robert Pearce | Ödön Zombori | Aatos Jaskari |
| Pes ploma detalls | Hermanni Pihlajamäki | Edgar Nemir | Einar Karlsson |
| Pes lleuger detalls | Charles Pacôme | Károly Kárpáti | Gustaf Klarén |
| Pes wèlter detalls | Jack van Bebber | Daniel MacDonald | Eino Leino |
| Pes mitjà detalls | Ivar Johansson | Kyösti Luukko | József Tunyogi |
| Pes semipesant detalls | Peter Mehringer | Thure Sjöstedt | Eddie Scarf |
| Pes pesant detalls | Johan Richthoff | John Riley | Nikolaus Hirschl |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Suècia | 6 | 1 | 3 | 10 |
| 2 | Estats Units | 3 | 2 | 0 | 5 |
| 3 | Finlàndia | 2 | 3 | 3 | 8 |
| 4 | Alemanya | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 5 | Itàlia | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 6 | França | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 7 | Hongria | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 8 | Canadà | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8 | Dinamarca | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8 | Txecoslovàquia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11 | Àustria | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 12 | Austràlia | 0 | 0 | 1 | 1 |

## Referències

* ↑ «Olympedia – Wrestling at the 1932 Summer Olympics». [Consulta: 7 octubre 2024].
# Lluita als Jocs Olímpics d'Estiu de 1928 - lluita lliure masculina pes pesant

Lluita als Jocs Olímpics d'Estiu de 1928 :
| Lluita grecoromana |||
| Pes gall | homes |
| Pes ploma | homes |
| Pes lleuger | homes |
| Pes mitjà | homes |
| Pes semipesant | homes |
| Pes pesant | homes |
| Lluita lliure |||
| Pes gall | homes |
| Pes ploma | homes |
| Pes lleuger | homes |
| Pes wèlter | homes |
| Pes mitjà | homes |
| Pes semipesant | homes |
| Pes pesant | homes |
| < 1924 1932 > |||
La prova del pes pesant de lluita lliure fou una de les set de lluita lliure que es disputaren als Jocs Olímpics d'Estiu d'Amsterdam de 1928. Com la resta de proves de lluita sols hi podien participar homes. Els lluitadors que participaven en aquesta categoria havien de pesar més de 87 quilograms. La competició es disputà al Krachtsportgebouw entre el 30 de juliol i l'1 d'agost i hi van prendre part 7 esportistes, en representació de 7 països.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| Johan Richthoff (SWE) | Aukusti Sihvola (FIN) | Edmond Dame (FRA) |

## Resultats

La competició es va desenvolupar amb eliminació directa.
Fonts: Resultats oficials; Wudarski
| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Final | Final |
| 1 | Edward George (USA) | W |
| 8 | Earl McCready (CAN) | L |
| 8 | Earl McCready (CAN) | L | Edward George (USA) | W |
| | | | Henri Wernli (SUI) | L |
| 4 | Henri Wernli (SUI) | W | Henri Wernli (SUI) | L |
| 5 | Léon Charlier (BEL) | L | | |
| | | | | | Edward George (USA) | L |
| | | | | | Johan Richthoff (SWE) | W |
| 3 | Johan Richthoff (SWE) | W | | |
| 6 | Aukusti Sihvola (FIN) | L | | |
| 6 | Aukusti Sihvola (FIN) | L | Johan Richthoff (SWE) | W |
| | | | Edmond Dame (FRA) | L |
| 2 | | | Edmond Dame (FRA) | L |
| 7 | | |

### Torneig per la segona posició

| Semifinals | Semifinals | Final | Final |
| Aukusti Sihvola (FIN) | W |
| { Edward George (USA) | L |
| | | Aukusti Sihvola (FIN) | W |
| | | Edmond Dame (FRA) | L |

### Torneig per la tercera posició

| Final | Final |
| E. Dame (FRA) | W |
| E. George (USA) | L |

## Referències

* 1 2 «1928 Summer Olympics official report».
* ↑ «Olympedia – Heavyweight, Freestyle (>87 kilograms), Men». [Consulta: 26 agost 2024].
* ↑ «Wrestling at the 1928 Amsterdam Summer Games: Men's Heavyweight, Freestyle». Sports Reference. Arxivat de l'original el 18 April 2020. [Consulta: 15 febrer 2019].
* ↑ «Wyniki Igrzysk Olimpijskich».
# Luxemburguès

El luxemburguès o luxemburgués és la llengua germànica pròpia de Luxemburg. Fins fa poc de temps, era una llengua reclosa en el si de la llar sense cap presència oficial i un desconeixement forà de la seva existència. El 24 de febrer del 1984, va esdevenir llengua oficial del país mitjançant una llei específica. Avui en dia, ja és llengua oficial en un país que en té tres: l'alemany, el francès i el luxemburguès.
No ha estat gairebé a cap moment una llengua literària, encara que es conserven documents escrits que van fer possible ja fa alguns centenars d'anys la seva identificació com a llengua independent de l'alemany.
Existeix actualment un fort moviment a Luxemburg en pro de la llengua, que ha aconseguit a introduir-la en l'ensenyament, la ràdio i la televisió. La principal demanda és l'eliminació de l'alemany com a llengua "franca" del país i la seva substitució pel luxemburguès. El luxemburguès, tot i la seva llarga travessia pel desert, és entès i parlat per prop de 100% de la població, que la té com a llengua materna. Els principals autors en llengua luxemburguesa són: Guy Rewenig, Roger Mandercheid, Nico Helminger i Josy Braun.

## Nombre de parlants

Uns 280.000 com a primera llengua o llengua materna i uns 110.000 com a segona llengua. D'aquests, uns 350.000 viuen al Gran Ducat de Luxemburg. Hi ha una comunitat de luxemburguesoparlants a Bèlgica estimada en uns 30.000. Tradicionalment, a França, els miners de carbó de la vall del riu Mosel·la, vora la frontera entre Luxemburg i Alemanya, han parlat el luxemburguès en una varietat anomenada fràncic (frankesch) o platt. No hi ha estimacions del nombre de parlants. A Alemanya hi ha petites comunitats frontereres que parlen luxemburguès, sense estimacions fiables.

## Filiació

Llengua indoeuropea, germànica, germànica occidental.

## Lèxic

* Bon dia - moien
* Adeu - addi
* Si us plau - wann ech gelifft

## Vegeu també

* Codex Mariendalensis
* Literatura de Luxemburg
* Braille luxemburguès

## Referències

* ↑ Birgit Pfaus-Ravida Es gibt ein neues Selbstbewusstsein!, entrevista amb Fernand Fehlen i Peter Gilles de la Universitat de Luxemburg al diari Luxemburger Wort, 26 de febrer de 2010
* ↑ Luxemburgués en pronúncia occidental i luxemburguès en pronúncia oriental. Per a més informació, consulteu: el Llibre d'estil
* ↑ Fernand Fehlen, Es gibt ein neues Selbstbewusstsein! Arxivat 2010-03-01 a Wayback Machine. al diari Luxemburger Wort, 26 de febrer de 2010

## Enllaços externs

* Diccionari en cinc llengües (luxemburguès, francès, alemany, portuguès i anglès)
* Linguistica Luxemburgensia Web dedicada a l'estudi científic del luxemburguès
* Informació sobre Luxemburguès a la XV edició de l'Ethnologue, amb el codi “ltz” (anglès)
Viccionari
# Llynfaes

Llynfaes és un llogaret de la comunitat de Bodffordd, a l'illa d'Anglesey, Gal·les. Llynfaes es troba a 134,3 milles (216,1 quilòmetres) de Cardiff i a 217,2 milles (349,5 quilòmetres) de Londres. Està representat a l'Assemblea Nacional pel polític del Rhûn ap Iorwerth (Plaid Cymru) Albert Owen (Treball).

## Referències

* ↑ Gwefan y Cynulliad; Arxivat 2007-06-11 a Wayback Machine. vist el 24 de febrer del 2014
* ↑ Gwefan parliament.uk; vist el 24 de febrer del 2014
# Los Angeles Football Club

Los Angeles Football Club és un club de futbol nord-americà amb seu a la ciutat de Los Angeles, Califòrnia, Estats Units. Va ser fundat el 2014 i competeix a la Major League Soccer.
Té un estadi amb capacitat per 22.000 espectadors, el Banc of California Stadium, i un centre comercial adjunt amb restaurants, oficines i un museu del futbol mundial. L'estadi va ser construït en els terrenys del Coliseu de Los Angeles, el pavelló Los Angeles Memorial Sports Arena demolit per construir el nou estadi, està situat al costat del Los Angeles Memorial Coliseum i just al sud del campus principal de la Universitat del Sud de Califòrnia. L'estadi es va inaugurar el 18 d'abril de 2018.

## Història

Després de la desaparició del Chivas USA, la Major League Soccer va anunciar el 30 d'octubre de 2014 una nova franquícia que jugarà en aquesta lliga a partir de l'any 2018, la qual serà anomenada Los Angeles Football Club. El projecte va ser encapçalat per l'empresari vietnamita-americà Henry Nguyen i els nord-americans Peter Guber i Tom Penn. D'igual forma, el comissionat de l'MLS, Don Garber, va anunciar la incorporació d'altres dos clubs per a aquest mateix any.
El 4 de març de 2018, el LAFC va jugar el seu primer partit a la Major League Soccer, una victòria per 1-0 contra el Seattle Sounders FC al CenturyLink Field de Seattle. El jugador del LAFC Diego Rossi va marcar en el minut 11, assistit per Carlos Vela.
El 31 de març de 2018, el LAFC va patir la seva primera derrota a l'MLS, en perdre per 4-3 contra el LA Galaxy en el debut a l'MLS del jugador rival Zlatan Ibrahimović.

## Patrocinador

El 31 de gener de 2018, el LAFC va anunciar que YouTube TV, el servei de subscripció de streaming de YouTube als Estats Units, serà el patrocinador de la samarreta de l'equip, a més d'emetre els partits locals en anglès.

## Palmarès

* Copa MLS (1): 2022
* US Open Cup (1): 2024
* MLS Supporters' Shield (2): 2019, 2022

## Referències

* ↑ «Los Angeles FC serà el nou equip de l'MLS». Fox Deportes, 30-10-2014. Arxivat de l'original el 2016-12-29. [Consulta: 28 desembre 2016].
* ↑ «Los Angeles FC serà nou equip de l'MLS el 2017». Diari Diez, 30-10-2014.
* ↑ «Desapareixen les Chivas USA però l'MLS agrega a Los Angeles FC». Tierra Deportes, 30-10-2014. Arxivat de l'original el 2014-12-18. [Consulta: 28 desembre 2016].
* ↑ Baxter, Kevin. «LAFC thrill new fans by winning their inaugural game against Seattle Sounders». [Consulta: 29 maig 2018].
* ↑ Lutz, Tom. «Zlatan Ibrahimovic's low-key MLS debut: a wondergoal then the winner for LA Galaxy» (en anglès), 31-03-2018. [Consulta: 29 maig 2018].
* ↑ «LAFC And YouTube TV Form Historic Broadcast And Jersey Partnership» (en anglès). Los Angeles FC, 31-01-2018. Arxivat de l'original el 2018-06-16. [Consulta: 29 maig 2018].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial (anglès)
# Llista de monuments de l'Alt Pirineu i Aran

Llista de monuments de l'Alt Pirineu i Aran inclosos en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic Català per l'àmbit territorial de l'Alt Pirineu i Aran. Inclou els inscrits en el Registre de Béns Culturals d'Interès Nacional (BCIN) amb una classificació arquitectònica, els Béns Culturals d'Interès Local (BCIL) immobles i la resta de béns arquitectònics integrants del patrimoni cultural català.
L'any 2009, l'Alt Pirineu i Aran tenia 188 béns culturals d'interès nacional, entre ells 166 monuments històrics, 6 conjunts històrics i 1 lloc històric, a més de les zones arqueològiques i paleontològiques.
Entre els monuments històrics estan incloses les esglésies romàniques de la Vall de Boí declarades en conjunt com a Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO.
* Mapa de l'Alt Pirineu i l'Aran
Les llistes estan dividides per comarques i per llistes municipals en els casos més estesos:
* Llista de monuments de l'Alta Ribagorça
* Llista de monuments de l'Alt Urgell
** Llista de monuments de Montferrer i Castellbò
** Llista de monuments de la Seu d'Urgell
** Llista de monuments de les Valls d'Aguilar
** Llista de monuments de les Valls de Valira
* Llista de monuments de la Baixa Cerdanya
** Llista de monuments de Puigcerdà
* Llista de monuments del Pallars Jussà
** Llista de monuments d'Isona i Conca Dellà
** Llista de monuments de Tremp
* Llista de monuments del Pallars Sobirà
** Llista de monuments de Baix Pallars
** Llista de monuments de Sort
* Llista de monuments de la Vall d'Aran
** Llista de monuments de Naut Aran
** Llista de monuments de Vielha e Mijaran
** Llista de monuments del Baix Aran
* Sant Climent de Taüll
* Catedral de la Seu d'Urgell
* Santa Maria d'Arties
* Castell de Vilamitjana

## Referències

* ↑ «Anuari estadístic de Catalunya: Béns culturals d'interès nacional». Institut d'Estadística de Catalunya, 28-06-2011. [Consulta: 26 març 2012].
# Lofn

En la mitologia escandinava, Lofn (en nòrdic antic probablement significava "pacificadora" o "la pacificadora, l'afable" o "afectuosa") és una ásynja. Lofn apareix a l'Edda en prosa, escrita al segle xiii per Snorri Sturluson i en alguns kennings de la poesia skàldica. A l'Edda en prosa Lofn és descrita com una deessa cortesa i com a arranjadora de casaments, fins i tot del que estan prohibits. Els estudiosos han proposat diverses teories sobre les implicacions d'aquesta deessa.

## Aparicions als mites

Al capítol 35 del llibre Gylfaginning de l'Edda en prosa, Hár proporciona descripcions breus de 16 ásynjur. Hár esmenta Lofn en vuitena posició i diu:
       'És tan dolça i bona que en invocar-la es guanyà el permís de l'Allföðr o de Frigg per a arranjar unions entre homes i dones, encara que abans s'haguessin prohibit o impedit. D'ella ve la paraula lof, que significa permís i també lloança.'
Al llibre Skáldskaparmál de l'Edda en prosa, Lofn apareix en una llista que conté 27 noms d'ásynjur. Al mateix llibre, Lofn apatreix en un kenning per a referir-se a "dona" en un poema d'Ormr Steinþórsson. D'altra banda, el nom de Lofn apareix freqüentment com a paraula base de kennings skàldics per a referir-se a "dona."

## Teories

John Lindow diu que els estudiosos normalment han fet cas de la connexió etimològica de Snorri amb l'arrel lof-, que significa "lloança." Lindow diu que, juntament amb altres deesses, alguns estudiosos tenen la teoria que Lofn pot ser simplement un altre nom per a la deessa Frigg. Rudolf Simek especula que Snorri emprà els kennings skàldics per a crear el comentari de la deessa que fa al Gylfaginning mentre combinà nombroses etimologies amb el nom propi Lofn, molt comú a les zones on es parlava nòrdic antic.

## Referències

* ↑ Orchard (1997:104).
* ↑ Simek (2007:190).
* ↑ Byock (2005:168).
* ↑ Byock (2005:43).
* ↑ Faulkes (1995:157).
* ↑ Faulkes (1995:142).
* 1 2 Lindow (2001:213).
* ↑ Simek (2007:190–191).

## Bibliografia

* Byock, Jesse (Traducció a l'anglès) (2005). The Prose Edda. Penguin Classics. ISBN 0-14-044755-5
* Faulkes, Anthony (Traducció a l'anglès) (1995). Edda. Everyman. ISBN 0-460-87616-3
* Lindow, John (2001). Norse Mythology: A Guide to the Gods, Heroes, Rituals, and Beliefs. Oxford University Press. ISBN 0-19-515382-0
* Orchard, Andy (1997). Dictionary of Norse Myth and Legend. Cassell. ISBN 0-304-34520-2
* Simek, Rudolf (2007) traduït a l'anglès per Angela Hall. Dictionary of Northern Mythology. D.S. Brewer. ISBN 0-85991-513-1
# Makalata obscura

Makalata obscura és una espècie de mamífer rosegador de la família de les rates espinoses. És endèmica del Brasil, tot i que no se sap on es troba la seva localitat tipus. No se sap gaire cosa sobre el seu hàbitat i la seva història natural. Es desconeix si hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie.

## Referències

* ↑ Patton, J.; Catzeflis, F.; Weksler, M.; Percequillo, A. Makalata obscura. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 25 febrer 2015.
# Léninski (Kursk)

* Per a altres significats, vegeu «Léninski».
Léninski (en rus: Ленинский) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Kursk, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 364 habitants. Pertany al districte de Kastórnoie.

## Referències

* ↑ «Общая Информация о районе». Официальный сайт Администрации Касторенского района. Arxivat de l'original el 2020-06-18. [Consulta: 3 desembre 2019].
# Lophopyxis

Lophopyxis és un gènere de plantes amb flors i l'únic gènere dins la família Lophopyxidaceae. Conta de 2 espècies de lianes. Es troben a les Illes Sunda.

## Referències

* ↑ Angiosperm Phylogeny Group «An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG III» (PDF). Botanical Journal of the Linnean Society, 161, 2, 2009, pàg. 105–121. DOI: 10.1111/j.1095-8339.2009.00996.x [Consulta: 6 juliol 2013].
# Maggie Grace

Maggie Grace, nascuda Margaret Grace Denig (Worthington, 21 de setembre de 1983) és una actriu i antiga model estatunidenca.
Durant la seva carrera ha tingut diferents papers a la televisió; però on realment s'ha donat a conèixer la seva personalitat i imatge ha estat a la sèrie Lost interpretant el personatge de Shannon Rutherford.

## Filmografia

* Rachel's Room (2001) ... Rachel Reed
* Murder in Greenwich (2002) ... Martha Moxley
* Septuplets (2002) ... Hope Wilde
* 12 Mile Road (2003) ... Dulcie Landis
* Creature Unknown (2003) ... Amanda
* CSI: Miami (2003) ... Amy Gorman (1 episodi)
* Oliver Beene (2004) ... Elke Nelsonbooster
* Lost (2004-2005) i (2007) ... Shannon Rutherford
* Terror en la boira (The Fog) (2005) ... Elizabeth Williams
* Suburban Girl (2007) ... Chloe
* The Jane Austen Book Club (2007) ... Allegra
* The Following, (2013)
* Fear the Walking Dead (2018-2023)
* Amor, bodes i altres desastres (2020)

## Premis

L'any 2005 va guanyar el Screen Actors Guild Awards al millor conjunt en una sèrie de drama per Lost.
# Maite Fruitós Alivés

Maite Fruitós Alivés (Sabadell, Vallès Occidental, 1961) és una professora de taitxí i txikung catalana.
Exerceix de mestra de taitxí i txikung a diversos centres, com el Centre Cívic de Sant Oleguer, al gimnast Punt Centre Fitness i al Club de Tennis Sabadell. Te formació de monitora de taitxí per la Federación Madrileña de Lucha i el Consejo Superior de Deportes (1997), i a més, és instructora de taitxí, cinturó negre segon dan per l'Asociación Española de Wu-Shu (2011). En el seu palmarès destaquen dos primers llocs al Campionat de Catalunya de kungfu i de taitxí, estil txen, representant l'Instituto Wu Shu San Chai de Barcelona (2001, 2002). El 2011 va realitzar un viatge a la Xina per tal d'explorar, durant un mes i mig, els parcs i places de les ciutats i poder empapar-se de la cultura popular del tai-txí en el seu país d'origen.

## Referències

* 1 2 «Maite Fruitós Alivés». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Maite Fruitós, el taitxí de la Xina: «No ho fan per ser més forts sinó per prevenir malalties»». Diari de Sabadell, 13-09-2011 [Consulta: 1r agost 2019].
# Maite Andreu

María Teresa Andreu Rodríguez va nàixer el 26 de gener de 1971 a Almoradí, Alacant. És una ex-jugadora d'handbol, coneguda com a Maite Andreu. Va competir en els Jocs Olímpics d'Estiu de 2004, aconseguint el sisé lloc per a Espanya. Va aconseguir 12 títols nacionals i, a més, és una de les poques jugadores espanyoles que poden presumir de tenir una Copa d'Europa en les seves vitrines.

## Trajectòria

Esportista professional des de 1989 fins a 2006, va iniciar la seva carrera com a jugadora d'handbol en el Club Handbol Almoradí, en 1983, on va continuar fins a 1989, any que va signar pel UNASYR de Divisió d'Honor. D'aquí va passar al Club Amadeo Tortajada, on va participar una temporada tan sols i va jugar els següents sis anys amb el Club Mar València. Va tornar a jugar altres 6 anys emb el Ferrobús, i va finalitzar la seva carrera esportiva en l'Astroc Sagunt.

### Palmarès

* Campiona d'Europa de Clubs: 1996–1997
* Campiona de la Recopa de Clubs: 1999–2000
* 5 campionats de Lliga
* 3 Supercopas d'Espanya
* 1 Copa ABF
* 1 Supercopa d'Europa
* 3 Copes de la Generalidat Valenciana

### Distincions individuals

* Millor jugadora de la Copa de la Reina en 2003

## Selecció Espanyola

Amb aquesta selecció d'handbol va jugar els Jocs Olímpics d'Estiu de 2004, aconseguint un diploma olímpic en acabar sisena. A més, va ser internacional absoluta en 80 ocasions, marcant un total de 229 gols amb les guerreres. D'altra banda, va aconseguir la medalla de plata dels Jocs del Mediterrani en 2002.
En el seu primer partit amb la selecció en 1996, davant la selecció noruega, va anotar 4 punts. El seu últim partit va ser també contra la selecció noruega en la trobada pel 5.º posat dels Jocs Olímpics d'Atenes 2004.

## Homenatges

En 2013 l'Ajuntament d'Almoradí li va concedir la Medalla d'Or al mèrit esportiu. A més es va aprovar el posar un carrer amb el seu nom (encara que finalment no es va realitzar). No obstant això, l'any 2016 li van posar al pavelló del poliesportiu municipal el seu nom.
També va rebre edalla i insígnia de Bronze de la Real Federació Espanyola d'Handbol en 2001.

## Referències

* ↑ «Maite Teresa Andreu». [Consulta: 3 febrer 2023].
* 1 2 3 Latorre, Jose Antonio. «Maite Andréu, Medalla de Oro al mérito deportivo de Almoradí». [Consulta: 3 febrer 2023].
* ↑ «Maite Andreu llega al Mar Alicante "motivada para una plaza para Europa». [Consulta: 3 febrer 2023].
* ↑ «Ficha en el COE de Maite Andreu Rodríguez». Comité Olímpico Español. [Consulta: 3 febrer 2023].
* ↑ A., F. «Maite Andreu pone su nombre al pabellón de la Ciudad Deportiva». [Consulta: 3 febrer 2023].