OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Federació Croata de Futbol

La Federació Croata de Futbol (en croat: Hrvatski Nogometni Savez, HNS) dirigeix el futbol a Croàcia.
És l'encarregada d'organitzar la Lliga croata de futbol (Prva HNL, Druga HNL, Treća HNL), la Copa croata de futbol i la Selecció de futbol de Croàcia. Té la seu a Zagreb. Originàriament s'afilià a la FIFA el 17 de juliol de 1941, durant la curta vida de l'Estat Independent de Croàcia que durà fins a acabar la Segona Guerra Mundial. Es tornà a afiliar amb la nova independència als anys 90.

## Vegeu també

* Futbol a Croàcia
* Selecció de futbol de Croàcia

## Referències

* ↑ Nogometni leksikon, Miroslav Krleža Lexicographical Institute. "Hrvatska".

## Enllaços externs

* Federació Croata de Futbol - Lloc web oficial
# Fernando Coquillat Durán

Fernando Coquillat Durán (València, 1939 - 23 de setembre de 2005) fou un matemàtic i polític valencià, diputat a les Corts Espanyoles en la VI Legislatura.
Enginyer agrònom i matemàtic. De 1967 a 1971 fou professor a l'Escola d'Enginyers Agrònoms. Després fou professor als col·legis El Pilar, Esclavas i García Hernández de València, així com a la Universitat Politècnica de València. El 1993 deixà la carrera docent quan fou nomenat tinent d'alcalde de l'ajuntament de València i Delegat d'Educació pel Partido Popular. El 25 de novembre de 1997 deixà l'ajuntament per substituir en el seu escó Francesc Camps i Ortiz, escollit diputat a les eleccions generals espanyoles de 1996. Fou director general d'Interior de la Generalitat Valenciana fins a gener de 2001, quan fou nomenat delegat territorial del Govern valencià a València. Va morir en setembre de 2005 d'una malaltia cardíaca.

## Obres

* Espacio vectorial afín y euclideo: metodología y problemas (1985) Fernando Coquillat Ed. ISBN 8439842139, 9788439842132
* Estadística descriptiva: metodología y cálculo (1991) Tebar Flores, ISBN 8473601114, 9788473601115
* Cálculo integral: metodología y problemas (1997) Tebar Flores, 8473601688, 9788473601689

## Referències

* ↑ Javier Paniagua Fuentes y J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.166. ISBN 9788495484802.
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ Fernando Coquillat, delegado del Consell en Valencia, El País, 25 de setembre de 2005
# Central City (Iowa)

Central City és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 1.157 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Central City tenia 1.157 habitants, 490 habitatges, i 320 famílies. La densitat de població era de 501,9 habitants per km².
Dels 490 habitatges en un 31,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,1% hi vivien parelles casades, en un 7,6% dones solteres, i en un 34,5% no eren unitats familiars. En el 31,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 19% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,36 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,5% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 28,6% entre 25 i 44, un 21,3% de 45 a 60 i un 17,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.544 $ i la renda mediana per família de 49.318 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.083 $ mentre que les dones 24.400 $. La renda per capita de la població era de 18.800 $. Entorn de l'1,3% de les famílies i el 3,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Central City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Central City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Richlands (Virgínia)

Richlands és una població dels Estats Units a l'estat de Virgínia. Segons el cens del 2000 tenia 4.144 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Richlands tenia 4.144 habitants, 1.882 habitatges, i 1.223 famílies. La densitat de població era de 603,8 habitants per km².
Dels 1.882 habitatges en un 25,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,7% hi vivien parelles casades, en un 12,8% dones solteres, i en un 35% no eren unitats familiars. En el 32,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,76.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,1% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 27,7% entre 25 i 44, un 25,4% de 45 a 60 i un 18,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.712$ i la renda mediana per família de 30.257$. Els homes tenien una renda mediana de 30.682$ mentre que les dones 18.670$. La renda per capita de la població era de 15.548$. Entorn del 13,6% de les famílies i el 17,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Richlands». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Richlands». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 13 agost 2010].
# Amolops hongkongensis

Amolops hongkongensis és una espècie de granota que viu a Hong Kong amenaçada d'extinció per la destrucció de l'hàbitat.

## Referències

* ↑ IUCN «Amolops hongkongensis: IUCN SSC Amphibian Specialist Group:» (en anglès). The IUCN Red List of Threatened Species 2021, 19-06-2019. DOI: 10.2305/iucn.uk.2021-1.rlts.t58210a63852284.en.
* ↑ «Amolops hongkongensis (Pope and Romer, 1951)». Amphibian Species of the World. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ «Amolops hongkongensis». amphibiaweb.org. [Consulta: 11 agost 2024].
# Capa germinativa

S'anomena capa germinativa o capa de teixit primari a cada una de les tres capes de cèl·lules que es diferencien en els embrions dels eumetazous: ectoderma, mesoderma i endoderma. Són estructures temporals, que donaran lloc, en última instància, als teixits i òrgans de l'animal.
# Aizarnazabal

Aizarnazabal és un municipi de Guipúscoa, de la comarca d'Urola-Costa.

## Eleccions municipals 2007

Tres partits van lluitar per l'ajuntament del municipi; EAE-ANB, EAJ-PNB i Pàg. Aquests van ser els resultats:
* Eusko Abertzale Ekintza - Acció Nacionalista Basca : 281 vots (6 escons)
* Eusko Alderdi Jeltzalea - Partit Nacionalista Basc : 78 vots (1 escó)
* Partit Popular : 2 vots (0 escons)
Amb aquestes dades, es va convertir en alcaldessa Aizpea Manterola Salaberria, per part de l'esquerra abertzale EAE-ANB, assolint la majoria absoluta, pels seus 6 escons, deixant a EAJ-PNB amb un solament, i deixant al Partit Popular sense representació a causa del fet que solament va aconseguir dos vots en tota la localitat.

## Localització

El poble està situat en la vall del riu Urola. Pertany a la comarca d'Urola-Costa. Limita amb els municipis de Zumaia al nord, Zestoa al sud i oest i Aia a l'est.

## Història

El nom de la població vol dir pla d'Aizarna en basc, sent Aizarna un poble veí situat a major altura i que pertany actualment al municipi de Zestoa. Hom creu que Aizarna va ser la primera població de la zona i que des d'allí va ser poblat Aizarnazabal que es trobava en el fons de la vall de l'Urola. Des d'antic Aizarnazabal va formar un mateix concejo amb la veïna vall d'Oiquina. En el segle xiv ambdues poblacions van quedar adscrites a la circumscripció de la vila de Zumaia, encara que conservant certa autonomia. En el segle xix es van produir diversos intents de desanexión del concejo d'Aizarnazabal. En 1821 es va crear un ajuntament independent, però va ser revocat en 1823. En 1842 es va produir un nou intent, però els veïns d'Oikina van votar en contra de la desanexió pel que aquesta va fracassar. Finalment l'ajuntament d'Aizarnazabal es va constituir en 1845 com ajuntament, encara que Oikina va romandre unida a Zumaia.

## Economia

Tradicionalment Aizarnazábal era un municipi rural, però a partir de la dècada de 1960 es van instal·lar diverses empreses (pimes) aprofitant els terrenys plans dels quals disposava el municipi. Les empreses més significatives instal·lades al municipi l'any 2007 eren:
* Kitmar Engineering SL: Fabrica components per a portes corredisses i ferratges. Té uns 50 empleats.
* Manufacturas Ibero-Germanas S.A. (MIGSA): Fabrica d'accessoris per al maneig i emmagatzematge de sòlids a orri.
* Obe-Hettich, SL: fundada com Obe SL en 1968. Des de 1979 és filial del grup alemany Hettich International. Fabrica ferratges per a mobles. És l'empresa amb més treballadors del municipi, amb uns 150 treballadors entre les societats que la componen.
* Plastinka SA: Fundada en 1974. Empresa de matriceria i fabricació de peces de plàstic. Té una mica més de 100 treballadors.
* Zubialde SA: és una empresa paperera situada a la vora del riu Urola. Va ser creada de 1985 i té prop de 75 treballadors. Fabrica pasta de paper.

## Persones il·lustres

* Juan de Mancisidor: Membre del Consell de Guerra durant el regnat de Felip III d'Espanya i secretari dels estats i exèrcits de Flandes en el segle xvii
# Federació Equatoguineana de Futbol

La Federació Equatoguineana de Futbol (FEF, FEGUIFUT) —en castellà: Federación Ecuatoguineana de Fútbol— és la institució que regeix el futbol a Guinea Equatorial. Agrupa tots els clubs de futbol del país i es fa càrrec de l'organització de la Lliga de Guinea Equatorial de futbol i la Copa. També és titular de la Selecció de futbol de Guinea Equatorial absoluta i les de les altres categories.
Va ser formada el 1975.
* Afiliació a la FIFA: 1986
* Afiliació a la CAF: 1986

## Referències

* ↑ Equatorial Guinea Arxivat 2018-06-20 a Wayback Machine. at the FIFA website.
* ↑ Equatorial Guinea at the CAF website.
* ↑ CAF and FIFA, 50 years of African football - the DVD, 2009

## Enllaços externs

* Federació Equatoguineana de Futbol - Lloc web oficial
# Largo

«Largo» té aquests significats:
* Largo (música), indicació de tempo que fa referència a una velocitat molt lenta en la interpretació musical d'una peça
* Largo (Florida), població dels Estats Units a l'estat de Florida
* Largo (Maryland), concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Maryland
* Carlos Largo de Celis (Madrid, 1933), jugador d'hoquei sobre patins català de les dècades de 1950 i 1960
* Francisco Largo Caballero (Madrid, 1869 - París, 1946), dirigent del PSOE i de la UGT, Ministre de Treball (1931–33) i President del Govern d'Espanya (1936–37)
# Fal·loteca islandesa

La fal·loteca islandesa o Museu fal·lològic d'Islàndia és un museu situat a Reykjavík que es caracteritza per posseir la més extensa col·lecció de penis de diferents espècies. Inicialment es trobava a Húsavík, al nord d'Islàndia, però fou traslladat a la capital d'aquest país nòrdic.
L'objectiu del museu és tenir els penis de totes les espècies de mamífers a Islàndia, fins i tot els de diferents espècies que es troben en perill d'extinció en aquest país. El museu també exhibeix alguns exemplars de penis de mamífers que no viuen a Islàndia i, a data de 2006, exhibia uns 245 espècimens exposats: trofeus de caça, penis embalsamats, en formol o dissecats. A més, posseeix representacions dels fal·lus de criatures folklòriques (com elfs, trolls, monstres marins, etc.) i obres artístiques relacionades.
Sigurður Hjartarson, antic professor d'Història en un institut de Reykjavík, va fundar el museu el 1997 i n'és l'actual director.
Al començament del 2011 el museu va obtenir un exemplar de penis d'Homo sapiens, donat per Paul Arason (amic del director del museu). El mateix va ser amputat del cadàver de Arason en una morgue sota la supervisió d'un metge.

## Referències

* ↑ Museo del pene obtiene espécimen humano, El Siglo de Torreón, 16 de abril del 2011

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial
# Central City (Dakota del Sud)

Central City és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 149 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Central City tenia 149 habitants, 67 habitatges, i 39 famílies. La densitat de població era de 410,9 habitants per km².
Dels 67 habitatges en un 19,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,7% hi vivien parelles casades, en un 4,5% dones solteres, i en un 40,3% no eren unitats familiars. En el 32,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,8.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,5% tenia menys de 18 anys, un 5,4% entre 18 i 24, un 33,6% entre 25 i 44, un 33,6% de 45 a 60 i un 8,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 118,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.250 $ i la renda mediana per família de 31.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.750 $ mentre que les dones 18.438 $. La renda per capita de la població era de 12.870 $. Entorn del 10,5% de les famílies i el 15,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Central City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Central City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Rinconsaure

El rinconsaure (Rinconsaurus) és un gènere de dinosaure sauròpode titanosàurid que va viure al Cretaci superior en el que actualment és l'Argentina. L'espècie tipus, Rinconsaurus caudamirus, va ser descrita per Calvo i Riga l'any 2003, i està basada en tres esquelets parcials.
Sauropodomorpha :
Regne: Animalia
Filum: Chordata
Classe: Sauropsida
Clade: Avemetatarsalia
Clade: Dinosauria :
Sauropodomorpha :
Sauropoda :
Neosauropoda :
Macronaria :
Titanosauria :
# Alexis Pillet-Will

Alexis Pillet-Will (Lausana, 1805 - Brussel·les, 9 d'abril de 1871) fou un banquer francès.
Fill de Michel-Frédéric Pillet, cofundador i vicepresident de la Caixa d'Estalvis de París el 1858 i regent del Banc de França i per Elisabeth Françoise Adelaide Will, filla del banquer Philippe Louis Will, Alexis Pillet-Will fou nomenat administrador i el 1863 director de la Caixa d'estalvis i regent del Banc de França, succeint al seu pare, que havia sigut ennoblit pel rei de Sardenya amb el títol hereditari de comte el 1833.
Pierre Baillot (1771-1842) li va dedicar dues obres: «Chansonnette pour notre bon capitaine Monsieur Pillet-Will» (1837) et «Rondo militaire» (1831). El 1834 es va casar amb Louise Roulin per a qui Gioachino Rossini va compondre la Petite messe solennelle el 1863. El seu fill, Frédéric, el va succeir al seu torn com a Director de la Caixa d'Estalvis de París el 1871 i com a regent del Banc de França.

## Referències

* 1 2 Plessis, Alain. Régents et gouverneurs de la Banque de France sous le Second Empire (en francès). Librairie Droz, 1985, p. 99 (Volume 44 de Travaux d'histoire éthico-politique). ISBN 9782600039864.
* ↑ «Alexis Pillet-Will (1805-1871)» (en francès). Bibliothèque nationale de France. [Consulta: 10 octubre 2020].
* ↑ «L'Orfeó Català interpreta la Petite Messe Solennelle de Rossini al Palau de la Música Catalana». Orfeó català. [Consulta: 10 octubre 2020].
# Capdecosta (Serrateix)

* Aquest article tracta sobre una masia de Serrateix. Si cerqueu la masia de Puig-reig, vegeu «Masia Serra de Cap de Costa».
Capdecosta o Cap de Costa és una masia de Serrateix, al municipi de Viver i Serrateix (Berguedà) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.
Es troba al peu de la carretera de Serrateix a Cardona. Un trencall ben senyalitzat, a 2 km de Serrateix, hi baixa.

## Descripció

Masia orientada al sud del tipus II segons la classificació de J. Danés, amb la coberta a dues vessants i el carener perpendicular a la façana principal. Presenta una ordenació simètrica dels elements de la façana; les obertures són de pedra i amb arcs rebaixats, arcs de mig punt o llindes. Consta de tres plantes i la tercera té una galeria de tres arcs, dos d'ells tapiats.
Tota la construcció és de pedra, amb carreus irregulars i reforçada per carreus de mida gran i ben escairats als angles.

## Història

Sobre una finestra hi ha la data 1887, tot i que sembla que la masia és anterior.

## Referències

* ↑ «Capdecosta (Serrateix)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 «Capdecosta». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 febrer 2016].
# Al-Jaghbub

Al-Jaghbub o Jaghbub (àrab: الجغبوب, al-Jaḡbūb) és un oasi del sud-est de la Cirenaica, a Líbia, famós per ser ell lloc on hi la tomba de sàyyid Muhàmmad ibn Alí as-Sanussí, fundador de l'orde dels sanusiyya, origen de la casa reial de Líbia. L'oasi es troba a la via entre l'Oasi de Siwa i Fezzan. La vall de Jahbub ocupa tota la zona, uns 700 km², regada pel uadi Jaghbub.
Muhàmmad as-Sanussí hi va venir des del Caire i hi va fundar la seva zàwiya el 1856. Va arribar a tenir fins a 3.000 habitants, però dos terços eren esclaus. El fundador va morir el 1859 i el va succeir el seu fill sàyyid Muhàmmad al-Mahdí ibn Muhàmmad as-Sanussí (1859-1902) que va abandonar el lloc i es va establir a Kufra (1895) i l'oasi va entrar en decadència. Fou ocupat pels italians el 1926 i pels britànics a la II Guerra Mundial (1941), quedant integrat a Líbia el 1951.

## Geografia

L'oasi de Jaghbub es troba en una depressió profunda que s'estén per sota del nivell del mar. Aquesta depressió, una àrea més baixa que la regió circumdant, arriba a uns -10 m. A l'est, l'oasi de Siwa es troba en una depressió similar i encara més a l'est la gran depressió de Qattara també es troba sota el nivell del mar.

## Bibliografia

* E. Scarin, L'oasi cirenaiche del 29 parallelo, Florència 1937
# Falzia fina

La falzia fina (Anogramma leptophylla) és una espècie de falguera de la família de les pteridàcies. Present als Països Catalans.
Addicionalment pot rebre el nom de polipodi tenuïfoli. També s'ha recollit la variant lingüística polipodi tènvifoli.

## Descripció

Falguera delicada i d'esporòfit anual, rizoma petit, cobert de pàlees brunenques. Frondes d'uns 5-20 cm de longitud, heteroformes, nervació lliure, tènues, pubescents però que esdevenen glabres amb el temps. Certes frondes són curtes, breument peciolades i un cop pinnatisectes mentre que les altres són més grans amb el pecíol igual de llarg que el limbe i 2 o 3 cops pinnatisectes. Les frondes fèrtils acostumen a ser les frondes grans, situades a l'interior mentre que les frondes exteriors són estèrils i més menudes (3-7 cm.). Els segments del limbe són ovato-cuneïformes, lobulats o dentats. Esporangis en diferents files en nervis secundaris. Protal·lus perenne, amb producció de tubercles.

## Distribució i hàbitat

És una espècie subcosmopolita apareix a bona part d'Europa i Àfrica així com bona part d'Amèrica Central i Sud i Australàsia. El seu hàbitat són roques o talussos ombrejats i humits sobre substrat silícic o descarbonatat entre els 0 i 800 m. en climes de tendència mediterrània o oceànica. Present a bona part de la península, sobretot al sector occidental. A Catalunya no és abundant i se'n pot trobar al Vallespir, Baix i Alt Empordà, la Garrotxa, la Selva, al Vallès, Montseny, Maresme, Baix Llobregat, Anoia i al Baix Camp. A les illes Balears hi és present a totes les illes majors, de forma més comuna.

## Etimologia

* Anogramma: nom genèric que al·ludeix a la disposició en línia dels sorus a l'extrem dels nervis.
* leptophylla: epítet que deriva del grec leptos, que significa fràgil i phyllos, que significa fulla, fa referència a la fragilitat de les frondes.

## Referències

* 1 2 «Anogramma leptophylla (L.) Link». The Plant List. [Consulta: 12 abril 2020].
* 1 2 «Anogramma leptophylla». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 22 abril 2022].
* 1 2 3 4 Oriol de Bolòs; Josep Vigo. Flora dels països catalans / 1, Introducció. Licopodiàcies - Capparàcies.. Barcelona: Barcino, 1984, p. 165-166. ISBN 84-7226-592-7.
* ↑ «Anogramma leptophylla (L.) Link». [Consulta: 4 novembre 2022].
* 1 2 3 4 S. Castroviejo. Flora ibérica : plantas vasculares de la Península Ibérica e Islas Baleares. Madrid: Real Jardín Botánico, C.S.I.C, p. 63. ISBN 84-00-06222-1.
* ↑ «lepidophyllus - leptotes». Dictionary of Botanical Epithets. [Consulta: 12 abril 2020].
# Lastenes (ministre selèucida)

Lastenes (en llatí Lasthenes, en grec antic Λασθένης "Lasthénes") fou un cap mercenari cretenc que va viure al segle ii aC.
Va facilitar a Demetri II Nicàtor un cos de mercenaris amb els quals va desembarcar a Síria per lluitar contra Alexandre I Balas. Lastenes acompanyava Demetri i quan aquest finalment va assolir el tron va ser nomenat ministre principal i se li va encomanar la direcció dels afers del regne. Bona part de les causes que van provocar l'hostilitat del poble contra Demetri es deuen a la mala gestió del seu ministre.
Lastenes va convèncer el rei de llicenciar l'exèrcit i quedar-se només amb el cos de mercenaris cretencs. El rei va perdre el vincle que tenia amb l'exèrcit i va iniciar sense voler-ho el camí cap el seu enderrocament a mans de Diodot Trifó l'any 138 aC. En parla Flavi Josep.

## Referències

* ↑ 2.Lasthenes a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 723
# Canis lupus pallipes

Canis lupus pallipes és una subespècie del llop (Canis lupus), classificada com a tal l'any 1931 per William Henry Sykes.

## Descripció

* És més petit que els llops d'Europa i de Nord-amèrica: fa entre 63 i 101cm d'alçària i pesa 25–31,5 kg.
* Té unes orelles grans per poder dispersar la calor corporal igual que moltes altres criatures del desert.

## Alimentació

Menja una àmplia gamma de petits mamífers (rates, esquirols, mangostes, etc.) i d'aus de terra (perdius, guatlles, fredelugues, etc.).

## Reproducció

L'aparellament té lloc durant l'hivern entre la parella alfa de la llopada. La femella pareix 3–5 cadells, els quals seran criats pels adults durant 6 mesos.

## Hàbitat

Pot viure tant a regions àrides desèrtiques com a boscos densos.

## Distribució geogràfica

Es troba al nord d'Israel, l'Aràbia Saudita, l'Afganistan, Turquia, el Pakistan i l'Iran.

## Longevitat

Té una esperança de vida de 16–20 anys en captivitat i de 8–15 en estat salvatge.

## Estat de conservació

Les seves principals amenaces són el fet de compartir el seu hàbitat i les seves preses amb una població humana en constant augment, l'encreuament amb gossos domèstics i l'assetjament que pateix per ser considerat una feristela per part dels humans nadius.

## Referències

* ↑ Mammal Species of the World (anglès)
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Cosmosmith (anglès)
* ↑ www.nic.funet.fi (anglès)
* ↑ www.territoriodelobos.com Arxivat 2010-03-31 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ Knowledgerush Arxivat 2008-11-18 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Wilson, D. E.; Reeder, D. M. (editors). Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (en anglès). 2 volums. 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0.