OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ada Henry Van Pelt

Ada Henry Van Pelt (1838 - 7 d'agost de 1923) va ser una activista contra l'alcohol i a favor del sufragi femení, editora, conferenciant, i, més tard inventora. Va guanyar diverses patents, incloent-ne una per un purificador elèctric d'aigua, quan ja tenia 74 anys.

## Joventut

Ada Henry va néixer el 1838, a Princeton, Kentucky, filla de C. B. Henry, un banquer. Va tenir una germana, Anna, i un germà, Col. A. P. Henry, comandant durant l'anomenat 15è Calvari de Kentucky de la Guerra Civil.

## Carrera

Van Pelt era editora i la principal escriptora del setmanari Pacific Ensign durant sis anys, fins al 1897. Mentre va estar al setmanari va ser la presidenta de la Pacific Coast Woman's Press Association. El 1898 va fer una gira de conferències, parlant sobre Califòrnia i la seva feina amb la Creu Roja Americana durant la guerra entre Espanya i Amèrica, presentant-ho amb il·lustracions.
Van Pelt també va escriure dos jocs que es van produir en l'àrea de San Francisco, "L'Escola de les Carreteres de la Creu" que era una obra de teatre burlesca i "El Sentinella Quaker," una obra dramàtica de la Guerra Civil.
Van Pelt va aconseguir diverses patents, incloent per un candau que s'obria amb una combinació de números, i un purificador d'aigua elèctric el 1911. Va esdevenir membre honorària de l'Acadèmia Francesa de les Ciències el 1912.

## Vida personal

Es va casar amb el capità Charles E. Van Pelt el 1864, mentre servia en un regiment de voluntaris de la infanteria. La parella es traslladà a Nebraska després de la Guerra Civil. Van Pelt va anar a viure a Califòrnia el 1889. Va ser una de les fundadores de la biblioteca pública de Lincoln, Nebraska. Va ser una membre del Club Ebell de Los Angeles.
Va morir el 1823, amb 84 anys.

## Referències

* ↑ U. S. Patenta No. 1020001
* ↑ «Ajut de descobriment». Arxivat de l'original el 2016-11-05. [Consulta: 29 octubre 2016].
* ↑ Contes de Temps de la guerra van Dir Afresh
* ↑ Senyora
* ↑ Gaseta hawaiana
* ↑ Conferència d'Ada Van Pelt a Nashville
* ↑ Senyora
* ↑ L'actuació Ha Estat Ajornada
* ↑ Sacramento Unió Diària
* 1 2 Dona
* ↑ Senyora
* ↑ U. S. Patenta No. 420841
* ↑ U. S. Patenta No. 1002610
* 1 2 Senyora
* ↑ L. Un. Membre de dona d'Acadèmia
* ↑ Durar Ritus per Senyora
# 3M

L'empresa 3M, anteriorment coneguda com a Minnesota Mining and Manufacturing Company, és una corporació multinacional estatunidenca que opera en els camps de la indústria, l'assistència sanitària i els béns de consum.
L'empresa produeix una varietat de productes, inclosos adhesius, abrasius, laminats, mitjans passius de protecció contra incendis, equips de protecció personal, films de finestres, films de protecció contra la pintura, productes dentals i d'ortodòncia, materials electrònics, productes mèdics, productes de cura d'automòbils, circuits electrònics, programari d'assistència sanitària i pel·lícules òptiques.
La seva seu es troba a Maplewood, Minnesota, un suburbi de St. Paul, Minnesota.
L'any 2017 3M va assolir 31.700 milions de dòlars en vendes totals, i la companyia va obtenir el lloc 97 en la llista Fortune 500 de 2018 de les majors corporacions dels Estats Units per ingressos totals. L'empresa compta amb 91.000 empleats i opera a més de 70 països.

## Referències

* 1 2 3 «3M Company Profile». Vault.com. [Consulta: 17 juliol 2018].
* ↑ «3M U.S.: Health Care». Solutions.3m.com. [Consulta: 29 març 2012].
* ↑ «Who We Are – 3M US Company Information». Solutions.3m.com. Arxivat de l'original el 13 de setembre 2008. [Consulta: 14 juliol 2013].
* ↑ «3M Center, Maplewood 55144 – Google Maps». Maps.google.com. [Consulta: 14 juliol 2013].
* ↑ «Fortune 500 Companies 2018: Who Made the List» (en anglès). Arxivat de l'original el 2019-01-15. [Consulta: 10 novembre 2018].
* ↑ «About 3M». 3M. [Consulta: 17 juliol 2018].

## Vegeu també

* Scotch-Brite

## Enllaços externs

* Web oficial 3M Worldwide
# Adria

Adria és un municipi italià, situat a la regió del Vèneto i a la província de Rovigo. L'any 2004 tenia 20.669 habitants.

## Història

Hàdria (en grec antic Ἀδρία i en llatí Hădrĭa, æ) era una ciutat del Picè (Picenum), prop de la costa de la mar Adriàtica, entre els rius Vomanus i Matrinus. Segons l'Itinerari d'Antoní es trobava a 15 milles romanes de Castrum Novum, i a 14 de Teate.
Mazzochi li atribueix amb molta probabilitat un origen etrusc. Dionís el vell de Siracusa podria haver-hi establert una colònia grega cap a l'any 385 aC quan buscava estendre el seu domini cap a l'Hadriàtic, però l'única font és l'Etymologicum Magnum, que no és gaire fiable. La primera notícia certa és la creació d'una colònia romana el 282 aC, segons Titus Livi. Durant els primers temps de la colònia romana va encunyar monedes amb la llegenda HAT. El 217 aC a l'inici de la Segona Guerra Púnica, Hanníbal la va arrasar, però tot i aquesta calamitat va ser una de les divuit colònies romanes que el 209 aC van estar al costat de Roma encara contra Hanníbal, aportant homes i diners, diuen Titus Livi i Polibi. En temps d'August va rebre nous pobladors; al segle ii se la menciona com Colònia Aelia Hadria, probablement perquè va ser restaurada per l'emperador Hadrià, ja que la seva família era originària de la ciutat. El ager Adrianus, és a dir la comarca d'Adria, encara que va formar part del Picè, era un districte independent. A la desembocadura del Matrinus, que li feia de límit, hi havia la ciutat de Matrinum, que li feia de port. Adria era el punt d'unió entre la Via Salària i la Via Valèria, cosa que li va aportar un gran floriment.
Amb el cristianisme era seu d'un bisbat. Avui es diu Atri.

## Esports

Al municipi trobem el Circuit Internacional d'Adria dedicat a les curses de motor.

## Fills il·lustres

* Antonio Buzzolla (1815-1871) compositor musical.

## Referències

* ↑ Smith, William 8ed.). «2. Adria». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 19 gener 2021].
Viccionari
# Aeci Sicani

Aeci Sicani o Aeci Sicule, en llatí Aetius Sicamius o Sicanius, en grec antic Σικάμιος ὁ Ἀέτιος fou un escriptor sicilià clàssic que va escriure un tractat de medicina titulat De Melancholia, en grec: Περὶ Μελαγχολιάς, atribuït generalment a Galè. No se sap en quina època va viure, però si no és la mateixa persona que Aeci d'Amida hauria de ser posterior, ja que el seu tractat es correspon exactament amb una part de l'obra mèdica d'Aeci d'Amida. A més de Galè, en parlen Posidoni i Ruf Efesi.

## Referències

* ↑ Aetius, Sicamius a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 54
# Agràulies

Les Agràulies varen ser un festival de l'antiga Atenes celebrat en honor d'Agraulos, la filla de Cècrops. No es coneix gairebé res de les seves celebracions, però es pensa que podia estar connectat al jurament que feien els atenesos en arribar a la majoria d'edat, jurament que els obligava a lluitar pel seu país i observar les lleis. Els joves àtics començaven el servei militar amb una processó i un sacrifici en honor d'Àrtemis Agròtera ('Àrtemis de l'exterior'), i pronunciaven el seu jurament al santuari d'Agraulos.
A Xipre se celebrava també un festival dedicat a Agraulos durant el mes d'Afrodisió, on antigament s'havien fet sacrificis humans.

## Referències

* ↑ Burkert, Walter. Homo necans: interpretaciones de ritos sacrificiales y mitos de la antigua Grecia. Barcelona: Acantilado, 2013, p. 114. ISBN 9788415689805.
# Agustí de Copons i de Copons

Agustí (o Joan Agustí) de Copons i de Copons (Vilafranca del Penedès, Alt Penedès, 1675 - ibídem, 1737), segon marquès de Moja, fou un noble català filipista, fundador de l'Acadèmia dels Desconfiats de Barcelona.

## Biografia

Era fill de Ramon de Copons i de Grimau. El seu títol passà al seu fill Gaietà Lluís de Copons i d'Oms i, a la mort d'aquest, al seu altre fill Josep de Copons i d'Oms. Aquest darrer fou qui, amb la seva muller, marquesa de Cartellà, feu construir el Palau Moja a la Rambla de Barcelona.
Fou gentilhome de cambra del rei. Participà en la batalla de Luzzara (1702), a Itàlia, amb les tropes de Felip V de Castella que s'afegiren a les forces de l'aliança borbònica que lluitaven contra l'exèrcit imperial comandat pel príncep Eugeni de Savoia, en el marc de la Guerra de Successió Espanyola.
El 1718 fou nomenat regidor del primer Ajuntament de Barcelona, fruit del Decret de Nova Planta.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «Agustí de Copons i de Copons». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Muntada, 2002, p. 39.
* ↑ Carreras y Bulbena, Joseph R. La Academia Desconfiada y sos acadèmichs. Barcelona: Tallers Gràfics Atlas, 1922, p. 55-58.
* ↑ «L'Acadèmia dels Desconfiats (1700-1703)». Web 11setembre1714.org. Arxivat de l'original el 03-03-2016.

## Bibliografia

* Muntada i Artiles, Marta «Els integrants de l'Acadèmia dels Desconfiats». Butlletí de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, 48, 2002, pàg. 11-76.
# Akepa de Maui

El akepa de Mahui (Loxops ochraceus) és un ocell de la família dels fringíl·lids (Fringillidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de l'illa de Maui, a les Hawaii.

## Referències

* ↑ «Akepa de Maui». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/04/2022(català)
# Aketx

L'illot d'Aketx o Akatx al mar Cantàbric es troba a poca distància de la costa biscaïna, entre Gaztelugatxe i el cap Matxitxako. Forma part del biòtop protegit de Doniene Gaztelugatxe.
És un illot de tres hectàrees molt poc accessible i amb aspecte de penyal. Aquesta inaccessibilitat ofereix un entorn protegit per a les aus marines i hi crien unes 200 parelles d'ocell de tempesta, corb marí emplomallat i gavià de potes grogues.

## Referències

* ↑ Euskaltzaindiak onartutako ponte izenen zerrendan Arxivat 2012-02-03 a Wayback Machine. hauxe ageri da: «Aketx, Gaztelugatxe ondoko Bermeoko uhartea». Bizkaiko Foru Aldundiak argitaratutako Bizkaiko maparen 2009ko eta 2005eko edizioetan ere Aketx ageri da.
* ↑ «Eusko Jaurlaritzako Toponimia datu-basea». Eusko Jaurlaritzako Toponimia datu-basea.
* ↑ «Gaztelugatxeko Donieneko biotopo babestua». Eusko Jaurlaritza. [Consulta: 13 agost 2019].
# Acanthurus sohal

Acanthurus sohal és una espècie de peix pertanyent a la família dels acantúrids. Va ser descrit el 1775 pel botànic suec Peter Forsskål, deixeble de Carl Linnaeus.
Pot arribar a fer 40 cm de llargària màxima. És un peix marí, associat als esculls i de clima tropical (24 °C-30 °C) que viu normalment entre 0-20 m de fondària. Menja diversos tipus d'algues, principalment del gènere Sargassum. Es troba al mar Roig i el golf Pèrsic. És agressiu i territorial. És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Forsskål, Peter; Niebuhr, Carsten. Descriptiones animalium, avium, amphibiorum, piscium, insectorum, vermium (en llatí). Hauniæ (Copenhaguen): Mölleri, 1775. DOI 10.5962/bhl.title.2154.
* 1 2 3 4 5 Capuli, Estelita Emily; Valdestamon, Roxanne Rei. «Acanthurus sohal (Forsskål 1775) Sohal surgeonfish» (en anglès). Fishbase.
* ↑ Hardy, J.D. Jr., 2003. Coral reef fish species. NOAA\National Oceanographic Data Center. NODC Coral Reef Data and Information Management System. Estats Units. 537 p.
* ↑ Lieske, E. i R. Myers, 1994. Collins Pocket Guide. Coral reef fishes. Indo-Pacific & Caribbean including the Red Sea. Harper Collins Publishers, 400 p.
# Agell (Cabrera de Mar)

Agell és un veïnat al municipi de Cabrera de Mar (Maresme), a l'esquerra de la riera d'Agell. Les seves cases, en part d'estiueig, s'agrupen en dos caserius: Agell de Dalt, al voltant de l'església de Santa Helena, d'estil gòtic del segle xvi, i Agell de Baix, al costat de la carretera de Vilassar de Mar.

## Referències

* ↑ «Agell (Cabrera de Mar)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Abu-Marwan Abd-al-Màlik ibn Muhàmmad ibn Muhàmmad ibn Zuhr al-Iyadí

Abu-Marwan Abd-al-Màlik ibn Muhàmmad ibn Muhàmmad ibn Zuhr al-Iyadí (+ a Dènia el 1077/1078) fou el primer dels metges coneguts de la família Ibn Zuhr, originària de Xativa.
Després d'estar al Caire es va establir a Dènia i va exercir la medicina durant uns quants anys. Va mostrar repetidament desconfiança amb les doctrines terapèutiques tradicionals.

## Referències

* GEC, 1, 89
# Alonski

Alonski (en rus: Алонский) és un poble de l'óblast d'Omsk, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 58 habitants. Pertany al districte rural de Mariànovka.

## Referències

* ↑ Почвенная карта России
* ↑ Топографическая карта Омской области
# Alonso Alfaro

Alonso Alfaro (Madrid, m. 29 de juny 1643) fou un prevere, dramaturg i poeta castellà.

## Biografia

Membre de l'estament eclesiàstic, és conegut per haver estat un notable poeta líric i còmic. El 29 de juny de 1643 assistí a una festa de la Congregació de Sacerdots Naturals de Madrid en celebració del seu patró, l'apòstol Sant Pere. Fou admès com a membre de la dita congregació, però quan hagué tornat a casa seva, morí de forma sobtada el mateix dia i el dia 30, els membres de la congregació assistiren al seu enterrament. Entre les seves obres hi ha una elegia a la mort de Lope de Vega. Amb tot destaca en les comèdies, n'escrigué un nombre considerable, malgrat que generalment són d'escàs mèrit, les més destacades són les següents: Aristómenes Mesenio, El hombre de Portugal, La Virgen de Salceda i La Virgen de la Soledad.

## Referències

* ↑ Álvarez y Baena, José Antonio. Hijos de Madrid, ilustres en santidad, dignidades, armas, ciencias y artes (en castellà). Tom I. Madrid: Oficina de D. Benito Cano, 1789, p. 48.
* ↑ Schack, Adolf von. Historia de la literatura y del arte dramática en España (en castellà). Madrid: M. Tello, 1887, p. 52.

## Enllaços externs

* Treballs per o sobre Alonso Alfaro en biblioteques (catàleg WorldCat) (anglès)
# Afrània

Afrània és el nom dels següents personatges:
* Caia Afrània o Gaia Afrània, dama romana
* Gens Afrània, família romana
# Alicia Koplowitz

Alicia Koplowitz y Romero de Juseu (Madrid, Espanya, 12 de setembre de 1952), marquesa de Bellavista i del Real Socorro, és una empresària i financera espanyola. Quan van morir els seus pares, la seva germana i ella van heretar part de Construcciones y Contratas, S. A. (Cycsa). D'acord amb la llista de la revista Forbes, en 2009 va ser la quarta persona més rica d'Espanya i en 2011 la 601 de tot el món, amb més de 2.100 milions d'euros. En 1998 crea l'empresa Omega Capital i actualment dedica gran part del seu temps al mecenatge i labors humanitàries.

## Referències

* ↑ Nom complet
* ↑ «Alicia Koplowitz». Abc.es. [Consulta: 22 juliol 2012].
* ↑ The World's Richest People.
# Alicia Mancilla

Alicia Mancilla (28 de novembre de 1999) és una nedadora guatemalenca, però resident a Doral (Florida, Estats Units) i on pertany al Gulliver Swim Club. Anteriorment va militar en el Miami Dade County Aquatic Club i en el Florida Gold Coast.
En el Campionat del Món de natació de 2017 disputat a Budapest (Hongria) va prendre part de la prova de 1500 metres estil lliure. Va participar en la primera de les sèries i va acabar en la 19a posició del total de participants, amb un temps de 17:15.04, i en la prova de 200 m papallona, finalitzant en el 32é lloc.

## Referències

* 1 2 «Alicia Mancilla» (en anglés). www.collegeswimming.com. [Consulta: 28 setembre 2017].
* ↑ «Alicia Mancilla» (en anglés). www.swimmingrank.com. Arxivat de l'original el 29 de setembre 2017. [Consulta: 28 setembre 2017].
* ↑ «17th FINA World Championships Budapest (HUN) July 14 - July 30, 2017 Women's 1500m Freestyle Results Summary» (en anglés). www.omegatiming.com. [Consulta: 28 setembre 2017].
# Amaurornis

Amaurornis és un gènere d'ocells de la família dels ràl·lids (Rallidae) que habita zones humides amb vegetació, de l'Àfrica (amb Madagascar), Àsia meridional, sud-est asiàtic, Filipines i Indonèsia, fins a Austràlia i Melanèsia.

## Llista d'espècies

Se n'han descrit 5 espècies dins aquest gènere:
* polla isabelina (Amaurornis isabellina).
* polla becgrossa (Amaurornis magnirostris).
* polla de les Moluques (Amaurornis moluccana).
* polla de les Filipines (Amaurornis olivacea).
* polla pitblanca (Amaurornis phoenicurus).
Altres autors inclouen dins aquest gènere altres dues espècies:
* rasclet emmascarat - (Amaurornis cinerea) (=Poliolimnas cinereus).
* rasclet culroig - (Amaurornis marginalis) (=Aenigmatolimnas marginalis)

## Referències

* ↑ F Gill, D Donsker et P Rasmussen (Eds). 2023. IOC World Bird List (v13.2). doi : 10.14344/IOC.ML.13.2.
* ↑ Handbook of the Birds of the World and BirdLife International (2022). Handbook of the Birds of the World and BirdLife International digital checklist of the birds of the world. Version 7.
# Batalla de Shakarkhelda

La batalla de Shakarkhelda fou un combat decisiu que va tenir lloc al poble de Shakarkhelda al Berar, a la riba del Penganga, el 1724, quan Mubariz Khan el governador mogol de Malwa instigat per elements de la cort mogol, va envair Berar i va atacar a Asaf Jah (Nizam al-Mulk) i fou derrotat per aquest.
El vencedor va esdevenir nizam independent del Dècan (després d'Hyderabad) i dos fills de Mubariz van morir a la lluita. Nizam al-Mulk va rebatejar al poble com Fathkhelda avui part del districte de Buldana a Maharashtra.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# All This and Rabbit Stew

All This and Rabbit Stew és un curtmetratge d'animació de Merrie Melodies dirigit per Tex Avery, produït per Leon Schlesinger Productions, i estrenat el 20 de setembre de 1941 per Warner Bros. Pictures i The Vitaphone Corporation. És protagonitzat per Bugs Bunny i un caçador afroamericà.
Actualment el curtmetratge es troba autocensurat a causa del seu contingut racista. El seu copyright no va ser renovat i ara es troba en domini públic.

## Argument

Un caçador negre es passeja per un bosc. Descobreix el cau de Bugs Bunny. Després d'intentar atreure el conill, el caçador intenta desallotjar-lo amb una ventosa, però Bugs li fa pessigolles i aconsegueix escapar-se i l'atreu a una gruta on un viu os. Després d'una llarga persecució amb tirs de l'escopeta del caçador, Bugs li enganya amb un tronc fent-lo caure per un precipici (aquesta escena és similar a altra de The Big Snooze). Aquest reapareix furiós i Bugs decideix calmar-lo jugant als daus darrere un matoll. Al final, Bugs guanya tot el que posseeix el caçador i surt vestit amb la seva roba, cantant i imitant el seu pas lànguid.

## Referències

* 1 2 3 Brion, Patrick,. Tex Avery. París: Ed. du Chêne, DL 2009, p. 65-66. ISBN 978-2-8123-0107-0.
| Precedit per: The Heckling Hare | Curtmetratges de Bugs Bunny 1941 | Succeït per: Wabbit Twouble |
# Batalla de Sharon

La batalla de Sharon es va lluitar entre el 19 i 25 de setembre de 1918, durant els últims mesos de la Campanya del Sinaí i Palestina de la Primera Guerra Mundial. Va començar després de la batalla de Meguidó i va finalitzar mig dia abans de la batalla de Nablus.

## Referències

* ↑ Falls, Cyril. Military Operations Egypt & Palestine: from June 1917 to the End of the War (en anglès). H.M. Stationery Office, 1930.
* ↑ Gullett, H. S. (Henry Somer); Barrett, Charles. Australia in Palestine. Sydney : Angus & Robertson ltd., 1919.
* ↑ Keogh, E.G.. Suez to Aleppo (en anglès), 1955.
# Aleix V Comnè

Aleix V Comnè fou emperador nominal de Trebisonda. Antigament es va pensar que devia ser fill de Joan IV Comnè perquè el seu oncle David, el va afillar i quan va succeir el seu germà en el tron el 1460, el va nomenar coemperador amb el consentiment dels archontes Kabasitanoi, encara que només tenia quatre anys. L'historiador Kuršanskis va aclarir, després de les seves investigacions, que Aleix era en realitat fill del germà gran de Joan IV i de David, Alexandre, que va viure en l'exili després de l'assassinat del pare.
Aleix V va morir dos anys després de la caiguda de l'imperi en mans de Mehmed II. Després de la rendició de la capital al voltant del 15 d'agost del 1461, Aleix va marxar a viure amb el seu pare adoptiu i els fills d'aquest a Adrianòpolis. El 1463 van acusar Joan IV de conspirar per recuperar el tron, sembla que sense ser cert, i van ser empresonats el 26 de març. L'1 de novembre d'aquell any van ser decapitats.

## Referències

* ↑ Miller, 1969, p. 79.
* ↑ Kuršanskis, 1979, p. 239-247.
* ↑ Miller, 1969, p. 109.
* 1 2 Miller, 1923, p. 410.

## Bibliografia

* Kuršanskis, Michel «La descendance d'Alexis IV, empereur de Trébizonde. Contribution à la prosopographie des Grands Comnènes». Revue des études byzantines, 37, 1979.
* Miller, William. Trebizond: The Last Greek Empire. Chicago: Argonaut Publishers, 1969.
* Miller, William «The Chronology of Trebizond». The English Historical Review, 38, 1923.
# Alstroemeriàcies

Alstroemeriaceae és una família de plantes amb flors, amb unes dos cents espècies distribuïdes en tres o quatre gèneres. Són originàries d'Amèrica, des d'Amèrica central al sud d'Amèrica del Sud.
El gènere Alstroemeria conté plantes ornamentals molt utilitzades. El gènere Bomarea és una planta enfiladissa que produeix grups de flors en forma de campana de diversos colors.

## Classificació

El sistema APG II de 2003 tracta aquesta família dins l'ordre Liliales, dins el clade monocots. El sistema APG III de 2009 fusiona la família Luzuriagaceae dins la família Alstroemeriaceae.

### Tribu Alstroemerieae

* Alstroemeria
* Bomarea
* Schickendantziella

### Tribu Luzuriageae

* Drymophila
* Luzuriaga

## Distribució

Les Alstroemeriaceae es distribueixen a l'Amèrica temperada i tropical des de Mèxic i les Antilles a Tierra del Fuego. Les Luzuriageae es troben des del Perú fins a les Malvines i Terra del Foc, Nova Zelanda i Austràlia (NSW a Tasmània).

## Usos
### Com a aliment

Bomaria edulis està distribuïda de Mèxic a Argentina. Els tubercles es van fer servir en temps precolombins com a font d'aliment. Una sola planta pot tenir fins a 20 tubercles de 5 cm de diàmetre cadascú.

### Com a plantes ornamentals

Algunes de les espècies d'Alstroemeriaceae usades com planta ornamental són:
* Alstroemeria aurea: endèmica del sud de Xile. Floreix a l'estiu.
* Alstroemeria haemantha: endèmica de Xile. Floreix a principi d'estiu.
* Alstroemeria ligtu: endèmica de Xile. Floreix de la fi de primavera fins a principi d'estiu.
* Alstroemeria psittacina: distribuïda en zones pantanoses de Brasil, Perú i la província argentina de Misiones.
* Bomarea ovallei (sin.: Leontochyr ovallei): endèmica de Xile. És una espècie amenaçada.
Altres espècies com Luzuriaga radicans, també endèmica de Xile, tenen potencial com a plantes ornamentals.

## Referències

* Aagesen, L. & A. M. Sanso. «The phylogeny of the Alstroemeriaceae, based on morphology, rps16 intron, and rbcL sequence data». Syst. Bot., 28, 58, 2003.
* Sanso, A. M. & C. C. Xifreda «A morphological and taxonomic appraisal of the monotypic South American genus Schickendantzia (Alstroemeriaceae)». Scripta Bot. Belgica, 15, 139, 1997.
* Alstroemeriaceae Arxivat 2006-04-24 a Wayback Machine. in L. Watson and M. J. Dallwitz (1992 onwards), The families of flowering plants Arxivat 2007-01-03 a Wayback Machine..
* links at CSDL, Texas Arxivat 2008-10-13 a Wayback Machine..
* Planta del gènere Bomarea al sud de l'Equador