OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Convenció internacional de constitució d'un fons internacional per a la indemnització per danys a la contaminació per hidrocarburs

La Convenció internacional de constitució d'un fons internacional per a la indemnització per danys a la contaminació per hidrocarburs, de 1992, sovint anomenada FUND92 o FUND, és un tractat marítim internacional, administrat per l'Organització Marítima Internacional.
La convenció FUND original de 1969 es va elaborar com una millora de CLC, per una banda, per alleugerir als armadors de responsabilitats injustes per circumstàncies imprevisibles i, d'altra banda, per eliminar els límits de responsabilitat que alguns estats membres consideraven massa baixos. El fons està obligat a pagar a les víctimes de la contaminació quan els danys superen la responsabilitat de l'armador, quan no hi ha cap armador responsable o quan l'armador no pot fer front al pagament de la seva responsabilitat. El fons també serveix per "indemnitzar l'armador o la seva asseguradora" en els vessaments en vaixells que compleixen plenament les convencions internacionals i que no han passat per cap mala conducta voluntària.
La convenció de 1992 va entrar en vigor el 30 de maig de 2006. A partir de novembre de 2018, la convenció va ser ratificada per 115 estats que representaven el 95% del tonatge brut de la flota mercant mundial. Els països amb banderes de conveniència Bolívia, Corea del Nord, Hondures, Líban, i Mongòlia no han ratificat el tractat.

## Referències

* 1 2 3 «International Convention on the Establishment of an International Fund for Compensation for Oil Pollution Damage (FUND), 1971». International Maritime Organization. Arxivat de l'original el 2009-07-07. [Consulta: 2 juliol 2010].
* ↑ Status of multilateral Conventions and instruments in respect of which the International Maritime Organization or its Secretary-General performs depositary or other functions, International Maritime Organization, 31 de juliol del 2013
* ↑ MARISEC. Shipping Industry Flag State Performance Table. Londres: Maritime International Secretariat Services, 2009, p. 1–2 [Consulta: 12 juny 2010].
# Convenció de les Nacions Unides contra la Delinqüència Organitzada Transnacional

La Convenció de les Nacions Unides contra la Delinqüència Organitzada Transnacional (UNTOC), més coneguda com la Convenció de Palerm, és un tractat multilateral patrocinat per Nacions Unides en contra del crim organitzat transnacional, va ser adoptat en 2000. Els seus tres protocols (els Protocols de Palerm) són:
* Protocol de les Nacions Unides per Prevenir, Reprimir i Sancionar el Tràfic de Persones, Especialment Dones i Nens; i
* Protocol de les Nacions Unides contra el Contraban de Migrants per Terra, Mar i Aire.
* Protocol de les Nacions Unides contra la fabricació i el tràfic il·lícit d'armes de foc
Tots aquests tres instruments contenen elements de les actuals lleis internacionals sobre el tràfic de persones i el tràfic il·legal d'armes. La convenció i el protocol estan sota la jurisdicció de l'Oficina de les Nacions Unides contra la Droga i el Delicte (UNODC).
La convenció va entrar en vigor el 29 de setembre del 2003. A 6 d'octubre del 2008, la convenció de Palerm comptava amb 147 estats membres. El 19 de setembre de 2017 hi havia 189 signataris, que inclou 184 Estats membres, les illes Cook, la Santa Seu, Niue, Estat de Palestina, i Unió Europea. Els nou Estats membres de les Nacions Unides que no són part en la Convenció (*indica que l'estat ha signat però no ha ratificat la Convenció):
* Bhutan
* R.D. del Congo*
* Iran*
* Palau
* Papua New Guinea
* Solomon Islands
* Somàlia
* Sudan del Sud
* Tuvalu

## Referències

* ↑ OFICINA DE LAS NACIONES UNIDAS CONTRA LA DROGA Y EL DELITO. «CONVENCIÓN DE LAS NACIONES UNIDAS CONTRA LA DELINCUENCIA ORGANIZADA TRANSNACIONAL Y SUS PROTOCOLOS» p. V, 2004. [Consulta: 16 juliol 2011].
* ↑ Voir le site de la Représentation permanente de la France auprès des Nations Unies et des organisations internationales à Vienne, (en francès)
* ↑ UN Convention against Transnational Organized Crime: Treaty status

## Enllaços externs

* UNODC site
* Text of convention and protocols Arxivat 2011-07-09 a Wayback Machine.
* Signatures i ratificacions Arxivat 2013-08-15 a Wayback Machine..
* Procedural history, related documents, photos and videos on the United Nations Convention against Transnational Organized Crimes (with protocols) in the Arxius històrics de la United Nations Audiovisual Library of International Law
# Convent de Santa Anna d'Alcover

El Convent de Santa Anna és un monument protegit com a bé cultural d'interès nacional als afores de la vila d'Alcover (Alt Camp). El convent de Santa Anna és als afores d'Alcover, sota la muntanya del Calvari, al km. 1 de la carretera de Mont-ral. Les parts més remarcables del conjunt són l'església i, sobretot, el claustre. L'església es trobava fins al 2009 en un avançat estat de deteriorament, i tenia el sostre esfondrat. És de planta rectangular, d'una sola nau amb vuit capelles. Una porta la comunicava amb el claustre, planta quadrada i format per dos pisos de galeries amb arcs de mig punt que donen a les cel·les. Les galeries baixes tenen sostre per arestes creuades i les altes tenen bigues. Cap a la banda sud l'edifici presenta una la que va ser afegida al nucli original. Així mateix, a poques passes es troba la casa de l'hortolà, propietat particular, que compta amb corrals.

## Història

L'edifici fou construït a partir del 1582, en el lloc on hi havia la capella de Santa Anna. Tot i que la vila no intervingué en la construcció del convent, la comunitat franciscana hi va exercir una influència notable pel fet d'haver desenvolupat una tasca educativa. L'església fou construïda el segle xviii. L'època de màxima esplendor del convent fou el segle xviii. L'edifici fou incendiat i saquejat durant els esdeveniments de 1822. Després de la desamortització de 1835 passà a propietat municipal, i posteriorment tingué utilitzacions diverses (hospital, habitatge, escola, fàbrica...) fins que, el 1920 s'hi instal·là la Guàrdia Civil, que no l'abandonà fins al 1973. El 1990 el seu estat de conservació era molt dolent, la porta d'accés estava tapiada i l'interior es feia servir com a cementiri de cotxes.
Durant un llarg temps s'ha estat restaurant per convertir-lo en un equipament obert perquè creadors, artistes, professionals i estudiants de diferents disciplines, puguin dipositar un espai per a treballar, intercanviar i aprendre, en règim d'estades temporals. S'ha inaugurat amb el nom de Convent de les Arts.

## Enllaços externs

* «Pat.mapa: arquitectura». Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 abril 2012].
* «Mapa de recursos culturals». Diputació de Tarragona.
* «Convent de Santa Anna d'Alcover». monestirs.cat. [Consulta: 17 març 2014].
* «Convent de les Arts». Web oficial del convent de Santa Anna d'Alcover, actualment dit, Convent de les Arts.
* Barraquer y Roviralta, Cayetano. «Capítulo séptimo. Franciscos. Artículo vigésimoprimero. Santa Ana, de Alcover». A: Las Casas de religiosos en Cataluña durante el primer tercio del siglo XIX (en castellà). Barcelona: Impr. de F.J. Altés y Alabart, 1906, p. 496-499 [Consulta: 3 agost 2015].
# Cova de l'Apocalipsi

La cova de l'Apocalipsi està situada a mig camí de la pujada a la muntanya a l'illa egea de Patmos, al llarg de la carretera que uneix els pobles de Chora i Skala. Es creu que aquesta gruta marca el lloc on Joan de Patmos va tenir les visions que va registrar en el llibre de l'Apocalipsi ('Revelació'). Està inscrit en la llista del Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO des del 1999, juntament amb el monestir de Sant Joan el Teòleg.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «The Historic Centre (Chorá) with the Monastery of Saint-John the Theologian and the Cave of the Apocalypse on the Island of Pátmos» (en anglès). [Consulta: 6 febrer 2021].
# Cozonac

Cozonac(romanès: [kozoˈnak]) o Kozunak (en búlgar: козунак [kozuˈnak]) és un pa especial de llevat dolç, tradicional al sud-est d’Europa, Romania, Bulgària i Sèrbia, Macedònia, Grècia, etc. Ric en ous, llet i mantega, generalment es prepara per Setmana Santa a Romania, Sèrbia, Bulgària i sobretot per a totes les festes majors (Nadal, Setmana Santa, Cap d'Any) a Romania i Moldàvia. El nom prové de la paraula grega per a hair-коса / kosa, o grec: ϰοσωνάϰι kosōnáki, una forma diminutiva de ϰοσώνα kosṓna.
Cozonac va ser el dolç escollit per representar Romania a la iniciativa Café Europe de la presidència austríaca de la Unió Europea, el Diada d'Europa del 2006.

## Ingredients i preparació

La massa és molt similar a tota Romania. Els principals ingredients són farina, llet, sucre, ous, mantega, llevat, i s'acostuma a afegir-hi un gust agradable amb ratlladura de llimona o de taronja.
Quant a la forma, pot ser quadrangular o arrodonit, llis o trenat. Pot tenir farciment o no.
Si conté farciment, aquest pot consistir en fruits secs, nous, llavors de roselles, panses, delícies turques, fruita seca confitada, formatge fresc dolç, cacau, confitura, lokum o combinacions dels anteriors, etc.
En general, els cozonacs trenats no tenen farciment per si mateixos, i només trossos de fruites confitades, fruits secs, delícies turques o panses incrustades a la massa.
A Moldàvia, els cozonacs són arrodonits i alts (anomenats «babe», velles en romanès), sense farciment, fets amb fins a 20 ous, mantega, ratlladura de llimona i/o taronja, essència de rom i vainilla i, a vegades, panses.

## Referències

* ↑ Cozonac etymology
* ↑ «Coffee and Sweets». Arxivat de l'original el 2014-02-07. [Consulta: 5 març 2012].
* ↑ Barbara Rolek. «Cozonac: Romanian Easter and Christmas Bread» (en anglès). The Spruce Eats, 21-08-2003. [Consulta: 20 setembre 2021].

## Vegeu també

* Torrons
* Neules
* Carbó de nadal
* Bûche de Noël a França
* Panettone italià
* Calenos o "tretze postres" de Provença
* Christmas pudding anglès
* Brioix trenat txec
* Kouglof alsacià
* Beignes de Nadal quebequesos
# Cozobi (cràter)

Cozobi és un cràter sobre la superfície del planeta nan Ceres, situat amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 46.74 ° de latitud nord i 289.26 ° de longitud est. Fa un diàmetre de 24 km. El nom va ser fet oficial per la UAI el quatre de desembre del 2015 i fa referència a Cozob, déu de la dacsa i l'abundància d'aliments de la cultura zapoteca.

## Referències

* ↑ "Cozobi (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Leach, Marjorie. ABC-CLIO. Guide to the Gods, 1992.
# Cozad

Cozad és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 4.163 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cozad tenia 4.163 habitants, 1.722 habitatges, i 1.127 famílies. La densitat de població era de 776,5 habitants per km².
Dels 1.722 habitatges en un 32% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,6% hi vivien parelles casades, en un 8,9% dones solteres, i en un 34,5% no eren unitats familiars. En el 30,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,4% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 27% entre 25 i 44, un 22,2% de 45 a 60 i un 16,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.392 $ i la renda mediana per família de 43.413 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.217 $ mentre que les dones 20.089 $. La renda per capita de la població era de 18.139 $. Aproximadament el 9,8% de les famílies i el 12,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cozad». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cozad». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cozy Powell

Colin Flooks (29 de desembre del 1947 - 5 d'abril del 1998), conegut artísticament com a Cozy Powell, fou un dels bateries més destacats del rock britànic dels anys 70, 80 i 90, en particular de l'escena del rock dur (hard rock) i heavy metal.
Es va donar a conèixer com a membre del Jeff Beck Group a començaments dels 70, i tot seguit enregistrà tres discos senzills en solitari. El 1975 ingressà a Rainbow, banda creada per Ritchie Blackmore, exguitarrista de Deep Purple, on també hi figurà el cantant Ronnie James Dio. El 1980 abandonà el grup i fitxà pel Michael Schenker Group alhora que iniciava una carrera paral·lela en solitari. En aquesta parcel·la destacaren els àlbums Over the top (1980) i Tilt (1981), on comptà amb col·laboradors com Jeff Beck, Gary Moore, Don Airey i Bernie Marsden (de Whitesnake), entre d'altres. Posteriorment ocupà la plaça de Carl Palmer en el supergrup progressiu batejat com a Emerson, Lake & Powell, i fou membre de la banda de Gary Moore i de Black Sabbath. El 1993 s'incorporà a la Brian May Band, liderada pel guitarrista de Queen. Un accident d'automòbil posà fi a la seva vida.

## Enllaços externs

* Lloc web oficial de Cozy Powell (anglès)
* Biografia a Drummerworld.com (anglès)
# Craig Eastmond

Craig Leon Eastmond (nascut el 9 de desembre de 1990) és un futbolista anglès que actualment juga per l'Arsenal FC.

## Referències

* ↑ «Young Guns: Defender Craig Eastmond». Arsenal F.C., 24-10-2007. [Consulta: 30 octubre 2009].

## Enllaços externs

* Dades estadístiques sobre Craig Eastmond a soccerbase.com (anglès)
* Perfil Arxivat 2013-01-16 a Wayback Machine. a l'Arsenal.com (anglès)
# Crescencio Gutiérrez

Crescencio Gutiérrez Aldana (26 d'octubre de 1933) és un exfutbolista mexicà.

## Selecció de Mèxic

Va formar part de l'equip mexicà a la Copa del Món de 1958.

## Referències

* ↑ 1958 FIFA World Cup Sweden Arxivat 13-10-2011 a Wayback Machine.
* ↑ Crescencio Gutiérrez Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ CARRILLO, Omar. La Historia de las Copas del Mundo: Crónicas de la Selección Mexicana, El Tri en cada mundial.. Mèxic: Editorial Televisa edición, 2006.
# Crisi del telegrama

La crisi de telegrama va ésser una crisi diplomàtica entre Dinamarca i Alemanya el novembre d'octubre de 1942 durant l'ocupació alemanya de Dinamarca.
La crisi la va provocar el text d'un telegrama adreçat pel Rei Cristià X de Dinamarca a Adolf Hitler agraint-li les seves felicitacions amb motiu del 72è aniversari del rei, el 26 de setembre de 1942. El text, brevíssim, (aus Malsà de besten Spreche Meinen. Chr. Rex / en català: Donant les meves millors gràcies, Rei Chr.) va ésser considerat ofensiu per Hitler, que havia escrit al rei una felicitació llarga i personal. Hitler també va pensar que el rei posava de manifest la seva ingratitud envers el respecte que ell li havia mostrat, i es va indignar. Va cridar a consultes el seu ambaixador a Copenhaguen i va expulsar l'ambaixador danès d'Alemanya. Els intents d'aplacar Hitler, incloent una proposta d'enviar el Príncep Hereu (més tard coronat com a Frederic IX de Dinamarca), a Berlín per disculpar-se personalment amb Hitler van ser rebutjats.
A primers de novembre de 1942, el plenipotenciari, Cecil von Renthe-Fink, va ésser substituït per Werner Best i el comandant de les forces alemanyes a Dinamarca Erich Lüdke va cedir el seu lloc a un dur, el General Hermann von Hanneken, i es va ordenar que totes les tropes daneses restants abandonessin Jutlàndia. La pressió alemanya també va ocasionar l'acomiadament del govern danès encapçalat per Vilhelm Buhl i la seva substitució per un gabinet nou comandat per veterà diplomàtic sense filiació partidista Erik Scavenius, que els alemanys esperaven que fóra més cooperatiu.
El fons de la crisi, però, es trobava no solament en el famós telegrama, sinó també en la creixent insatisfacció del lideratge alemany - i especialment Hitler - amb la situació a Dinamarca, on el moviment de resistència començava a fer-se sentir.
# Criterion Games

Criterion Games (o també Criterion Software) és una empresa desenvolupadora de videojocs de Guildford (Surrey), Anglaterra. És coneguda per la feina en la saga Burnout i BLACK i el motor de videojoc RenderWare sota Criterion Software. L'agost del 2004 Electronic Arts va anunciar que va adquirir Criterion Games i Criterion Software per uns 40 milions de lliures esterlines.

## Videojocs desenvolupats

| Any | Nom | Plataformes | Motor |
| 1996 | Scorched Planet | Microsoft Windows | Desconegut |
| 1997 | Sub Culture | Microsoft Windows | Desconegut |
| 1998 | Redline Racer | Dreamcast (només al Japó), Microsoft Windows | Desconegut |
| 1999 | TrickStyle | Dreamcast, Microsoft Windows | Desconegut |
| 1999 | Suzuki Alstare Racing | Dreamcast, Game Boy Color | Desconegut |
| 2000 | Deep Fighter | Dreamcast, Microsoft Windows | RenderWare |
| 2001 | Burnout | PlayStation 2, Xbox, GameCube | RenderWare |
| 2002 | AirBlade | PlayStation 2 | RenderWare |
| 2002 | Burnout 2: Point of Impact | PlayStation 2, Xbox, GameCube | RenderWare |
| 2004 | Burnout 3: Takedown | PlayStation 2, Xbox | RenderWare |
| 2005 | Burnout Revenge | PlayStation 2, Xbox, Xbox 360 | RenderWare |
| 2005 | Burnout Legends | PlayStation Portable | RenderWare |
| 2006 | BLACK | PlayStation 2, Xbox | RenderWare |
| 2008 | Burnout Paradise | PlayStation 3, Microsoft Windows, Xbox 360 | RenderWare |
| 2010 | Need for Speed: Hot Pursuit | PlayStation 3, Microsoft Windows, Xbox 360 | Chameleon |
| 2011 | Burnout Crash! | PlayStation Network, Xbox Live Arcade, iOS | Desconegut |
| 2012 | Need for Speed: Most Wanted | PlayStation 3, PlayStation Vita, Microsoft Windows, Xbox 360, Wii U | Chameleon (Modificat) |

## Referències

* ↑ «New Burnout Game in Development». IGN Entertainment, 02-04-2011. [Consulta: 2 maig 2011].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial (anglès)
* RenderWare Arxivat 2007-12-01 a Wayback Machine. (anglès)
* Perfil de la companyia Arxivat 2007-04-27 a Wayback Machine. a MobyGames (anglès)
# César Sánchez Domínguez

* Si cerqueu altres usos, vegeu César Sánchez.
César Sánchez Dominguez (Còria, Extremadura, 9 de setembre del 1971) és un exfutbolista espanyol que jugava com a porter. El gener de 2020 fou nomenat director esportiu del València CF.

## Trajectòria

Va debutar en primera divisió jugant amb el Reial Valladolid en el partit Valladolid-Barcelona (0-6) el 24 de maig del 1992. En l'any 2000 va fitxar pel Reial Madrid on va alternar la titularitat amb Iker Casillas i va aconseguir títols tant a nivell nacional com a internacional. El 2005 fitxà pel Reial Saragossa on jugà fins al 2008, any en què l'equip aragonès baixà de categoria i va decidir fitxar pel Tottenham Hotspur FC. Sense quasi jugar en l'equip anglès, el gener de 2009 fitxa pel València CF per a completar la nòmina de porters de l'equip valencianista.

## Palmarès

* 2 Lligues espanyoles (2001 i 2003)
* 2 Supercopes d'Espanya (2001 i 2003)
* 1 Lliga de Campions de la UEFA (2002)
* 1 Copa Intercontinental (2002)
* 1 Supercopa d'Europa (2003)

## Referències

* ↑ «César Sánchez, nou director de futbol del València». 324.cat, 20-01-2020 [Consulta: 20 gener 2020].
* ↑ Web oficial del Tottenham Hotspur
* ↑ «El futbolista, presentat al Palco VIP del Camp». Arxivat de l'original el 2009-01-31. [Consulta: 23 gener 2009].
# Pierre Victor Auger

Pierre Victor Auger (París, 14 de maig de 1899 - París, 25 de desembre de 1993) va ser un físic francès. Són destacats els seus treballs sobre física atòmica, física nuclear i raigs còsmics. Va tenir un gran interès en la divulgació de la ciència.

## Vida

El 1919 va entrar en l'Escola Normal Superior de París, on el 1926 va obtenir el doctorat. Allí va ser professor de física des de 1937, i el 1945 es converteix en representant d'educació superior per al govern francès, de les quals moltes de les seves reformes que va realitzar vigents encara en l'actual sistema educatiu. Entre 1948 i 1960 va ser director del Departament de Ciències de la Unesco, contribuint en la creació de diversos organismes d'investigació originals, participant en la creació del CERN, el 1953. Va abandonar el lloc passant a presidir la Comissió Espacial Francesa, que va abandonar al seu torn el 1964 per convertir-se en director general de l'European Space and Research Organization, càrrec que va ocupar fins a la seva jubilació el 1967.

## Investigacions

El seu treball es va centrar sobretot en la física nuclear i en els raigs còsmics.
El 1925 va descobrir el que es coneix com a "Efecte Auger" o "Electró auger", en el qual un àtom excitat emet un electró en lloc d'un fotó per passar a un nivell menor d'energia. Tècnicament, va ser l'austríaca Lisa Meitner uns anys abans, la primera a descobrir aquest fet, però l'article d'Auger va tenir major repercussió i per això el fenomen rep el seu nom.
El 1938 va realitzar un exhaustiu estudi sobre la cascada atmosfèrica extensa (Air showers en anglès), una cascada de partícules produïdes per un raig còsmic que entra en l'atmosfera terrestre, més tard conegut com a Doll d'Auger (Auger shower). A més, també va escriure algun llibre de poesia.
Plantilla:Vt

## Referències

* ↑ Pierre Auger, P. Ehrenfest, R. Maze, J. Daudin, i Robley A. Fréon «Extensive Cosmic-Ray Showers». Rev. Mod. Phys., 11, 3-4, 1939. p. 288-291.

### Bibliografia

* Oxford University Press. A Dictionary of Scientists. Oxford Paperbacks, 1999. ISBN 0192800868.

## Enllaços externs

* Pierre Auger: The Pioneering Work
* Pierre Auger Observatory
* (francès) Entretien du 23 avril 1986 avec Pierre Auger Arxivat 2011-01-08 a Wayback Machine.
# Liffiyah

L'illa de Liffiyah és una illa de l'emirat d'Abu Dhabi situada a uns 15 km la costa, a 100 km al nord-oest d'Abu Dhabi (ciutat) i a l'oest de l'illa Marawah de la que la separa un pas de mar. L'única vila és Al-Fiyay, al sud-est, enfront de la vila de Liffah, a la costa nord-occidental de Marawah.
Mesura uns 3 km de nord a sud i 1,5 km d'est a oest, amb una superfície d'uns 5 km². Geològicament es creu que va formar part de les terres continentals formant una península que inclogué també altres illes, especialment Abu Al-Abyad i Marawah, i que es van separar del continent vers el 5000 aC. El terreny és arenós i format en part per zona de sabkha o llacuna salada. Les seves costes estan rodejades de manglars (Avicennia marina).
La zona és freqüentada per dugongs (Dugong dugon) i tortugues. A l'illa es practica la pesca que accidentalment afecta a algunes tortugues que cauen a les trampes. Els ocells principals són el martinet dels esculls, el corriol camanegre, el xatrac menut de Saunders i l'alosa puput. També hi ha algunes àguiles peixateres.
Hi ha evidencies d'una ocupació humana perllongada, incloent a la costa abundants restes de closques d'ostra perlera (Pinctada radiata) i cargols marins (Hexaplex kuesterianus).

## Enllaços externs

* Bazam Al-Gharbi
* Archaeology of the United Arab Emirates
# Fèlix Aytes

Fèlix Aytes fou un religiós i polític català. Exercí com a capellà rector a Agramunt (Urgell) quan fou elegit diputat a les Corts de Cadis el 18 de setembre de 1810 per la renúncia per motius de salut del titular, Joan Antoni Desvalls i d'Ardena, sisè marquès de Llupià.
No va destacar per la seva participació personal a les sessions de les Corts, però formà part de la Comissió d'Hisenda i de la Comissió d'Agricultura, i finalment fou substituït pel diputat mallorquí Guillem Moragues. Es va mostrar partidari de mantenir la Inquisició (abolida per la Constitució de Baiona), i juntament amb tots els diputats catalans en signà un al·legat a favor. Fou un dels signants de la Constitució espanyola de 1812 i fou diputat suplent a les Corts Ordinàries de 1813.

## Referències

* ↑ Biografies dels Diputats Arxivat 2012-06-28 a Wayback Machine. de les Corts de Cadis