OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Les Croûtes

Les Croûtes és un municipi francès situat al departament de l'Aube i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 104 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Les Croûtes era de 104 persones. Hi havia 44 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 20 parelles sense fills, 12 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 67 habitatges, 44 eren l'habitatge principal de la família, 16 eren segones residències i 7 estaven desocupats. 65 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 44 habitatges principals, 40 estaven ocupats pels seus propietaris i 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 9 tenien tres cambres, 20 en tenien quatre i 15 en tenien cinc o més. 28 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 21 habitatges hi havia un automòbil i a 20 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Les Croûtes el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 8 | 70 a 74 | 4 |
| 8 | 65 a 69 | 4 |
| 8 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 8 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 8 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 8 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 54 persones, 41 eren actives i 13 eren inactives. De les 41 persones actives 39 estaven ocupades (23 homes i 16 dones) i 2 estaven aturades (2 dones i 2 dones). De les 13 persones inactives 7 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de serveis.
L'any 2000 a Les Croûtes hi havia 6 explotacions agrícoles.

## Equipaments sanitaris i escolars

El 2009 hi havia una escola elemental integrada dins d'un grup escolar amb les comunes properes formant una escola dispersa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Les Croûtes a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Les Croûtes a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Les trapelleries d'en Quico i en Flupi

Les trapelleries d'en Quico i en Flupi (en francès Quick et Flupke) són una sèrie de còmics francobelgas creada per Hergé, començada a publicar a la revista belga Le Petit Vingtième a partir de l'any 1930, i que també existeixen traduïdes en català. La sèrie original compta amb 12 àlbums.
Els herois són dos nens del carrer brussel·lesos, anomenats en francès Quick et Flupke (diminutius de Patrick i Philippe en brabançó), que provoquen tota mena d'estralls, sovint sense voler, el que els crea nombrosos problemes amb els seus pares i la policia, especialment amb l'agent 15. Els agrada fabricar tota mena d'artefactes tan inútils com perillosos, com ara avions amb rodes o planejadors.

## Relació amb Tintín

* L'agent 15 s'assembla força als Dupond i Dupont de la sèrie Les aventures de Tintín.
* En Quico i en Flupi són presents enmig de la gentada que es troba a l'estació al principi de l'àlbum Tintín al Congo.
* Tornen a aparèixer, corrent davant dels Dupondt, entre la gentada que ve a dir adéu a l'Aurora en l'àlbum L'estel misteriós.
* També se'ls troba darrere els àlbums de Tintín, on es presenten els títols de les aventures de la sèrie, amb un tirador preparats per a fer petar la botella de whisky del capità Haddock.

## Sèrie de televisió

Les trapelleries d'en Quico i en Flupi han estat adaptades per la televisió el 1981 en una sèrie de dibuixos animats d'episodis molt curts dirigida per Johan De Moor.

## Referències

* ↑ Quick & Flupke Éditions en Noir et Blanc, Volume 1, Casterman 2002, note des éditeurs, p.5
* ↑ Hergé, Tintin al Congo, Joventut, p. 1
* ↑ Hergé, L'estel misteriós, Joventut, p. 20
# Li Xiannian

    En aquest nom xinès, el cognom és Li.
Li Xiannian (xinès: 李先念) (Comtat de Hong'an, 23 de juny de 1909 - Pequín, 21 de juny de 1992), va ser un polític xinès, president de la República Popular de la Xina entre 1983 i 1988 i després president de la Conferència Consultativa Política de la Xina Popular fins a la seva mort.

## Biografia

Es va unir al Partit Comunista Xinès el 1927, i va servir a l'exèrcit comunista xinès durant la Llarga Marxa. Va esdevenir una important figura política al partit comunista, on va arribar a ser membre del Politburó xinès el 1956.
És considerat com un dels Vuit Immortals del Partit Comunista.

## Referències

* ↑ Kurt Anderson. «History Beckons Again» (en anglès). Time, 07-05-1984. Arxivat de l'original el 2019-01-06. [Consulta: 21 maig 2010].
# Liffré

Liffré (en gal·ló Lifrei) és un municipi francès, situat al departament d'Ille i Vilaine, a la regió de Bretanya. L'any 2006 tenia 6.646 habitants.

## Demografia

Evolució de la població Ehess i INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 2 035 | 2 096 | 2 228 | 2 300 | 2 549 | 2 492 | 2 402 | 2 662 | 2 501 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 2 779 | 2 885 | 3 128 | 3 175 | 3 050 | 3 016 | 3 031 | 2 944 | 3 001 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 2 910 | 2 952 | 2 904 | 2 543 | 2 597 | 2 553 | 2 387 | 2 410 | 2 365 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 2 558 | 2 817 | 4 040 | 4 205 | 5 659 | 6 454 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1965-1971 | Jean Touffet | |
| 1971-1983 | Louis Lorant | |
| 1983-2008 | Clément Théaudin | PS |
| 2008-2017 | Loïg Chesnais-Girard | PS |
| 2017- | Guillaume Bégué | PS |
# Lifford

Lifford (Leifear en irlandès) és una ciutat d'Irlanda, a la regió de l'Ulster i cap del comtat de Donegal. Es troba a la vall de Finn a l'est del comtat, on el riu Finn conflueix amb el riu Mourne per a crear el riu Foyle.
La ciutat va créixer al voltant d'un castell construït per Manghus Ó Domhnaill, cap de Tír Chonaill (la major part de l'actual Donegal), en el segle xvi. Més tard fou una guarnició de l'Exèrcit Britànic fins que es va establir l'Estat Lliure Irlandès en 1922. Està lligada a Strabane (al comtat de Tyrone, Irlanda del Nord) pel pont de Lifford. El 2008 va obtenir el premi Tidy Towns com a competidor en la categoria 'C'.

## Història

El castell de Lifford fou construït per Manghus Ó Domhnaill en 1526 el dimecres després del dia de Sant Brandan (16 de maig), tot i que aleshores els O'Neill's de Tyrone lluitaven contra ell. En 1543 el castell de Leithbher fou donat a Cahir (fill de Donnell Balbh) O'Gallagher pel clan O'Donnell, però aleshores va procedir a bandejar a la gent lleial als O'Donnell's. En 1544 Calvagh, fill d'O'Donnell, es queixà al Justícia Anglès i va portar soldats anglesos a Tirconnell nom antic del comtat de Donegal per tal de fer fora als O'Gallagher’s. Cahir, fill de Tuathal Balbh i Turlough, fill de Felim Fin O'Gallagher, qui abans havia estat pres com a ostatge, fou dut al castell per a veure si els O'Gallagher volien rendir-se. Aquests no es rendiren i els anglesos mataren Cahill i rendiren el castell.
En 1611 Lifford esdevingué possessió de Sir Richard Hansard durant la Colonització de l'Ulster. Una de les condicions fou que un ferri creues el riu Finn. Aquest servei es va mantenir fins al 1730, quan es va construir el pont que unia Lifford amb Strabane. El pont actual fou construït per la companyia McAlpines en 1964. Durant el conflicte d'Irlanda del Nord del 1968 el pont fou volat en un atemptat, però fou reconstruït al cap de poc.

## Personatges

* Aodh Ruadh Ó Domhnaill, rei (Rí) de Dun na nGall

## Referències

* ↑ Placenames Database of Ireland (see archival records)
* ↑ «Welcome to TidyTowns Ireland». Tidytowns.ie. Arxivat de l'original el 2009-09-18. [Consulta: 25 maig 2013].
* ↑ http://www.ucc.ie/celt/online/T100011.html (p665)
* ↑ http://books.google.ie/books?id=B1MSAAAAYAAJ&dq=Sir%20Richard%20Hansard&pg=PA1105#v=onepage&q=Sir%20Richard%20Hansard&f=false

## Enllaços externs

* Lifford Bridge Arxivat 2007-11-22 a Wayback Machine.
* Fiach Arts Arxivat 2011-02-03 a Wayback Machine.
# Lidíades de Megalòpolis (ambaixador)

Lidíades de Megalòpolis (Lydiades, Lydiades Λυδιάδης, o Λυσιάδης) fou un ambaixador de la Lliga Aquea, nascut a la ciutat de Megalòpolis.
Fou un dels tres ambaixadors enviats pels aqueus a Roma el 179 aC, d'acord amb els projectes de Licortes. En aquesta ocasió Cal·lícrates, cap de l'ambaixada, va trair els interessos del seu país en favor de Roma.

## Referències

* ↑ Bunbury, Edward Herbert. «Lydiades». A: William Smith (ed.). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). Londres: John Murray, 1870.
# Linares Club de Fútbol

El Linares Club de Fútbol fou un club de futbol andalús de la ciutat de Linares.

## Història

El club va ser fundat el 1961 i desaparegué el 1990. Va arribar a jugar cinc temporades a Segona Divisió, quatre d'elles consecutives (1980–84). Ha rebut les següents denominacions:
* Grupo de Empresa Santana (1961-1962)
* Santana-Linares Club de Fútbol (1962-1967)
* Linares Club de Fútbol (1967-1990)
Els principals clubs de la ciutat amb el pas dels anys han estat:
* Sociedad Gimnástica Linarense (1909-1920)
* Linares Fútbol Club (1920-1929)
* Gimnástica Linarense (1929-1931)
* Deportivo Fútbol Club (1931-1933)
* Linares Deportivo (1940-1946)
* Club Atlético Linares (1946-1952)
* Club Deportivo Linares (1952-1968)
* Linares Club de Fútbol (1961-1989)
* Club Deportivo Linares (1990-2009)
* Linares Deportivo (2009–present)

## Temporades

Font:
| Temporada | Nivell | Divisió | Posició |
| 1962-1965 | 4 | Regional | — |
| 1965-66 | 3 | Tercera Divisió | 11è |
| 1966-67 | 3 | Tercera Divisió | 7è |
| 1967-68 | 3 | Tercera Divisió | 5è |
| 1968-69 | 3 | Tercera Divisió | 11è |
| 1969-70 | 3 | Tercera Divisió | 10è |
| 1970-71 | 4 | Regional | 1r |
| 1971-72 | 3 | Tercera Divisió | 16è |
| 1972-73 | 3 | Tercera Divisió | 1r |
| 1973-74 | 2 | Segona Divisió | 20è |
| 1974-75 | 3 | Tercera Divisió | 3r |
| 1975-76 | 3 | Tercera Divisió | 4t |
| 1976-77 | 3 | Tercera Divisió | 4t |
| Temporada | Nivell | Divisió | Posició |
| 1977-78 | 3 | Segona Divisió B | 14è |
| 1978-79 | 3 | Segona Divisió B | 9è |
| 1979-80 | 3 | Segona Divisió B | 1r |
| 1980-81 | 2 | Segona Divisió | 12è |
| 1981-82 | 2 | Segona Divisió | 15è |
| 1982-83 | 2 | Segona Divisió | 14è |
| 1983-84 | 2 | Segona Divisió | 17è |
| 1984-85 | 3 | Segona Divisió B | 9è |
| 1985-86 | 3 | Segona Divisió B | 14è |
| 1986-87 | 4 | Tercera Divisió | 1r |
| 1987-88 | 3 | Segona Divisió B | 6è |
| 1988-89 | 3 | Segona Divisió B | 3r |
| 1989-90 | 3 | Segona Divisió B | 7è |

## Referències

* ↑ «Linares Club de Fútbol: La Futbolteca. Enciclopedia del Fútbol Español» (en espanyol europeu). lafutbolteca.
* ↑ «Club Deportivo Linares :: La Futbolteca. Enciclopedia del Fútbol Español» (en espanyol europeu). lafutbolteca.
* ↑ «Linares a categories superiors» (en espanyol europeu). bdfutbol.
# Linaria (ocell)

Linaria és un dels gèneres d'ocells de la família dels fringíl·lids (Fringillidae) que resulta de la reorganització d'aquesta família arran recents estudis com ara els de Zuccon et el 2012. Una de les espècies d'aquest gènere, el passerell comú (Linaria cannabina) és comuna als Països Catalans. L'apel·latiu "passerell" es fa extensiu a la resta d'espècies del gènere.

## Taxonomia

Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 3.5, 2013), aquest gènere està format per 4 espècies que fins fa poc eren ubicades a Carduelis:
* Linaria flavirostris - passerell becgroc.
* Linaria cannabina - passerell eurasiàtic.
* Linaria yemenensis - passerell del Iemen.
* Linaria johannis - passerell de Warsangli.

## Referències

* ↑ PDF Arxivat 2015-06-10 a Wayback Machine. Dario Zuccon, Robert Prys-Jones, Pamela C. Rasmussen, Per G.P. Ericson. The phylogenetic relationships and generic limits of finches (Fringillidae). Molecular Phylogenetics and Evolution 62 (2012) 581–596
# Friederich Franzl

Friederich Franzl (born 6 de març de 1905 - 1989) fou un futbolista austríac de la dècada de 1930.
Fou internacional amb Àustria, amb la qual participà en la Copa del Món de 1934. Pel que fa a clubs, fou jugador d'Admira Viena i Wiener Sport-Club.

## Referències

* ↑ Listed as deceased at worldfootball.net
* ↑ Copa do Mundo da FIFA Itália 1934 Arxivat 2011-08-08 a Wayback Machine.
# Lemoncourt

Lemoncourt és un municipi francès, situat al departament del Mosel·la i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 75 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Lemoncourt era de 75 persones. Hi havia 24 famílies, de les quals 12 eren parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 33 habitatges, 27 eren l'habitatge principal de la família, 1 era una segona residència i 5 estaven desocupats. 31 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 27 habitatges principals, 23 estaven ocupats pels seus propietaris i 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 7 tenien quatre cambres i 20 en tenien cinc o més. 24 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 9 habitatges hi havia un automòbil i a 17 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Lemoncourt el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 8 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 4 |
| 4 | 20 a 24 | 8 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 50 persones, 39 eren actives i 11 eren inactives. Les 39 persones actives estaven ocupades(20 homes i 19 dones).. De les 11 persones inactives 4 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Lemoncourt hi havia 4 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Lemoncourt a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Lemoncourt a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Adri van Male

Adrianus van Male, conegut com a Adri van Male, (Philippine, 7 d'octubre de 1910 - Rotterdam, 11 d'octubre de 1990) fou un futbolista neerlandès de la dècada de 1930 que jugava com a porter.
El seu club fou el Feyenoord en el qual hi jugà durant tota la dècada de 1930. També fou internacional amb la selecció, amb la qual disputà les Copes del Món de 1934 i 1938.

## Referències

* ↑ «Nederland plaatst zich voor de eerste keer voor het WK voetbal» (en neerlandès). Sportgeschiedenis.nl, 08-04-2022. [Consulta: 15 octubre 2022].
# Aitor Álvarez García

Aitor Álvarez García (província de Barcelona, 23 de març de 1991) és un periodista i professor universitari català.
Va créixer a Terrassa i es graduà en Periodisme a la Universitat Pompeu Fabra. Ha treballat com periodista per l'Agència EFE, RAC1 i la Cadena SER. Actualment torna a treballar a TV3, a la secció de societat, després d'haver-ho fet durant l'estiu de 2012.
És professor associat de la Universitat Pompeu Fabra i de la Universitat Oberta de Catalunya.
El 2019, mentre cobria el judici al procés independentista català per SER Catalunya, va denunciar suposats insults i assetjament físic per part de la policia del Tribunal Suprem espanyol. El 31 d'octubre de 2020, quan Aitor Álvarez estava informant per TV3 els incidents en una manifestació contra els desnonaments, fou assetjat per alguns manifestants.

## Referències

* ↑ «Votar y preocuparnos por otras cosas» (en castellà). Arxivat de l'original el 2020-10-27. [Consulta: 28 març 2021].
* ↑ «entry - Unitat de Coordinació Acadèmica de Comunicació (UPF)». [Consulta: 29 març 2021].
* ↑ «Un periodista de la Ser, insultat i sacsejat per la policia del Suprem». Vilaweb. [Consulta: 29 març 2021].
* ↑ «Un periodista de la Ser denuncia insultos y empujones de la Policía a las puertas del Supremo». ElPúblico. [Consulta: 29 març 2021].
* ↑ «Cruanyes se solidaritza amb el reporter de TV3 assetjat en directe: "Prou"». ElNacional. [Consulta: 29 març 2021].
# Joaquim García-Parreño i Lozano

Joaquim García-Parreño i Lozano (Barcelona, 1821 - Barcelona, 26 de març de 1880) va ser un autor, director i actor de teatre, arrelat a l'escena catalana.
Fill de Josep Garcia Parreño natural de Barcelona i Indalécia Lozano natural de Càdiz. El seu fill Frederic García-Parreño i Alegria també va ser actor.

## Trajectòria professional

actor
* 1858, 28 de maig. De femater a lacai, original de Rafael Maria Liern. Estrenada al teatre Principal de València.
* 1868, 29 de desembre. Paraula és paraula, original d'Eduard Vidal i de Valenciano. Estrenat al teatre del Gran Liceu de Barcelona (en el paper de Pere.)
* 1871, 14 de novembre. El rector de Vallfogona, original de Frederic Soler. Estrenada al teatre Romea de Barcelona (en el paper d'El Rector.).
* 1872, 28 d'octubre. La dida, original de Frederic Soler. Estrenada al teatre Romea de Barcelona (en el paper de Josep.).
* 1874, 16 d'abril. El ferrer de tall, original de Frederic Soler. Estrenat al teatre Romea de Barcelona (en el paper de Mestre Jordi.).
* 1876, 19 d'octubre. Els segadors, original de Frederic Soler. Estrenat al teatre Romea de Barcelona (en el paper de Roc Guinart.).
* 1878 8 de gener. El contramestre, original de Frederic Soler. Estrenat al teatre Romea de Barcelona (en el paper de Sisó.).
autor dramàtic-adaptador
* 1871. La fuerza de la conciencia, drama (en castellà) en 4 actes i en prosa. Estrenat al Gran Teatre del Liceu i al teatre Romea (20 de novembre).
* 1872. El dinero i la nobleza, comèdia (en castellà) en 4 actes i en prosa. Estrenada al teatre del Gran Liceu (11 de novembre) i al teatre Romea (25 de novembre).
* 1873. La pompa de jabón, comèdia (en castellà) en 3 actes i en prosa. Estrenat al Gran teatre del Liceu (28 de novembre) i al teatre Romea (13 de desembre).
* 1874. El halconero, drama (en castellà) en un pròleg i 3 actes. Estrenat al teatre Romea de Barcelona (30 de novembre).

## Referències

* ↑ Arxiu Municipal Contemporani de Barcelona. Registre de defuncions. Any 1880. Registre núm.2330

## Enllaços externs

* Joaquim Garcia-Parreño i Lozano a Enciclopèdia.cat.
# Cyberpunk 2077

Cyberpunk 2077 és un videojoc de rol d'acció en un món obert desenvolupat i publicat per CD Projekt, va sortir a la venda el 10 de desembre de 2020 per a Microsoft Windows, PlayStation 4, PlayStation 5, Xbox One, Xbox Sèries X/S i Google Stadia. És una adaptació del joc de taula Cyberpunk, la història transcorre a la ciutat nocturna distòpica, un món obert amb sis regions diferents. Els jugadors assumeixen la perspectiva en primera persona d'un mercenari personalitzable conegut com a V, que pot adquirir habilitats en pirateria i maquinària, un arsenal d'armes a distància i opcions per al combat cos a cos.
Cyberpunk 2077 va ser desenvolupat amb REDengine 4 per un equip de prop de 500 persones, que va superar el nombre que va treballar en el joc anterior de l'estudi The Witcher 3: Wild Hunt (2015). CD Projekt va llançar una nova divisió a Wrocław, Polònia, i es va associar amb Digital Scapes, Nvidia, QLOC i Jali Research per ajudar en la producció. El creador de Cyberpunk Mike Pondsmith va ser consultor i l'actor Keanu Reeves té un paper protagonista. Marcin Przybyłowicz ha estat l'encarregat de la banda sonora.

## Enllaços externs

* Web oficial (anglès)
# Càntar de Sició

Càntar de Sició (en llatí Cantharus, en grec antic Κάνθαρος "Kántharos") fou un escultor i gravador de Sició fill d'Aleix i deixeble d'Eutíquides.
Va viure després del 300 aC i probablement vers el 268 aC, ja que Plini el Vell menciona un Eutíquides, segurament el seu mestre, cap a l'any 300 aC. Segons Pausànias, la seva especialitat eren les estàtues d'atletes.

## Notes

* ↑ Segons la forma del nom que proposen el Diccionari Grec-Català, p. 1329, i les obres de la Fundació Bernat Metge

## Referències

* ↑ Cantharus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 596
# Càntar

«Càntar» té aquests significats:
* Ceràmica:
* Càntar (ceràmica), tipus d'atuell de ceràmica grega usat per beure.
# Cànter de carreter

Un cànter de carreter és un atuell per portar i conservar l'aigua, que té cos globular com el càntir ordinari, però amb un dels costats pla, perquè pugui encaixar en el suport del carro fet a aquest efecte. Sol disposar d'una o dues nanses i una boca estreta. Va ser molt emprat entre els segles XV i XIX en diligències, cotxes de cavalls, tartanes i carros en general. Per la seva gran varietat, és considerada com una peça emblemàtica de la terrisseria popular.[1][2][3]

## Cantimplores de fang

El cànter de carreter va ser un digne precedent de les cantimplores de fang,[4][5] i té com a peces germanes diversos tipus de càntir, especialment , entre altres peces de terrissa més específiques com els «cànters de galet»: canterella, cantereta, gàrgola.

## Vegeu també

* Càntir
* Càntir de pastor
* Càntir (unitat)
* Cantimplora de fang

## Notes

* ↑ Definicions consultades i contrastades en el

## Referències

* ↑ Museu del càntir

## Bibliografia

* Álvaro Zamora, María Isabel (1981). {{{títol}}}. Libros Pórtico. ISBN 84-85264-40-1.
* , Avilés (2011). Ayuntamiento de Avilés. {{{títol}}} (en español). CMAE.
* {{{títol}}}. Agrija Ediciones. ISBN 84-96191-07-9., Antonio (2008).
* Equip Adobi (2011). {{{títol}}}. Común.Gráficas Santos, S.L..
* Diputación Provincial de Ciudad Real. {{{títol}}}. ISBN 978-84-7789-166-6., Jesús María (2000).
* Useros Cortés, Carmina; Belmonte Useros, Pilar (2005). Useros Cortés; Belmonte Useros. {{{títol}}}. Albacete, Museo de Cerámica Nacional. Chinchilla de Montearagón. ISBN 84-609-5626-1.

## Enllaços externs

* Procés d'elaboració de la botija de carro en el alfar (cantería) dels germans Navas, a Agost. Reportatge produït pel Museu d'Agost amb motiu de ser denominada peça de l'any 2007. Consultat al febrer de 2015
* Lloc del Museu Arxivat 2018-08-09 a Wayback Machine. d'Agost. Consultat al febrer de 2015