OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# (310) Margarita

(310) Margarita és un asteroide pertanyent al cinturó d'asteroides descobert el 16 de maig de 1891 per Auguste Honoré Charlois des de l'observatori de Niça, França. Es desconeix la raó del nom.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 18 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 39. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* ↑ «310 Margarita». JPL Small-Body Database. NASA/Jet Propulsion Laboratory.
* ↑ Schmadel, Lutz D. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició. Springer, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
# (307) Niké

(307) Niké és un asteroide pertanyent al cinturó d'asteroides descobert el 5 de març de 1891 per Auguste Honoré Charlois des de l'observatori de Niça, França. Està nomenat per Niké, deessa de la victòria en la mitologia grega.

## Característiques orbitals

Nike està situat a una distància mitjana del Sol de 2,91 ua, podent acostar-se fins a 2,496 ua. Té una excentricitat de 0,1423 i una inclinació orbital de 6,128°. Emplea 1813 dies a completar una òrbita al voltant del Sol.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 18 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 39. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* ↑ Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.

## Enllaços externs

* «(307) Nike» (en anglès). Minor Planet Center.
# 1590
## Esdeveniments

* Els otomans ocupen Geòrgia
* Felip III atorga a la Universitat d'Algemesí el títol de Vila Reial.
* Un vaixell anglès comunica la desaparició de la Colònia de Roanoke, el primer assentament britànic a Amèrica.

## Naixements

* 3 de juliol, Bolonyaː Lucrezia Orsina Vizzana, important compositora del Renaixement, cantant i organista (m. 1662).
* Nicolás Doizi de Velasco, músic portuguès
* Manuel Machado (músic), músic, Lisboa

## Necrològiques

* 2 de febrer, Prato: Caterina de Ricci, religiosa dominica i autora mística italiana, venerada com a santa per l'Església catòlica (n. 1522).
* 4 de febrer - Venècia: Gioseffo Zarlino, teòric de la música i compositor (nascut el 1517)
* Barcelona: Martí Joan de Calders, 74è President de la Generalitat de Catalunya

## Referències

* ↑ «VIZZANI, Lucrezia» (en italià). Dizionario Biografico Treccani. [Consulta: 15 març 2022].
* ↑ «Saint Catherine» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 28 febrer 2022].
# 500
## Esdeveniments

* Gàl·lia - durant la primavera, s'inicia una campanya dels francs contra els burgundis. Clodoveu I venç Gundebald al riu Ouche prop de Dijon gràcies a la deserció de Godegisil; Gundebald es refugia a Avinyó mentre Clodoveu pren Lió i Viena, i els ostrogots avancen lentament per la Provença.
* Regne d'Itàlia - vers la fi de setembre Teodoric, rei dels Ostrogots parteix de Ravena vers Roma, on entra solemnement. Hi publica un edicte (Edictum Theodorici) amb la intenció d'imposar el dret romà sobre tots els habitants, independentment del seu origen. Es restaura l'organització política i administrativa (Senat, prefectes, governadors de província i curials municipals).
* Península del Yucatán - es funda la ciutat d'Uxmal (data aproximada).
* Península del Yucatán - es funda la ciutat de Tikal (data aproximada).

## Naixements

* Abid ibn al-Àbras, poeta àrab.
* Erzhu Shilong, alt oficial del regne de Wei del Nord (m. 532).
* Bayeux - Marculf, abat franc i sant (m. 588).
* Dara - Pere Patrici el Mestre, historiador romà d'Orient.

## Necrològiques

* Einion Yrth ap Cunedda, rei de Gwynedd.
* Just d'Acerenza, bisbe romà.
* Toul - Ors de Toul, bisbe franc i sant.
* Zu Chongzhi, matemàtic i astrònom xinès (b. 429).
# 402 aC

El 402 aC va ser un any comú denominat així des de l'adopció del calendari gregorià, ja que a l'època se'l coneixia amb altres denominacions segons el calendari emprat. A l'antiga Roma era l'any 352 Ab urbe condita ('des de la fundació de la ciutat').

## Esdeveniments

* Elecció dels tribuns amb potestat consular: Gai Servili Ahala, Quint Servili Fidenat, Luci Virgini Tricost Esquilí, Quint Sulpici Camerí Cornut, Aulus Manli Vulsó Capitolí i Quint Servili Fidenat.
* El rei Agis II envaeix l'Èlida perquè la regió no havia pagat els tributs acordats a Esparta.
* La ciutat de Milet passa a domini persa.
* Els volscs recuperen la ciutat de Terracina després d'anys de dominació romana, per una negligència de la guarnició.
* Eucleides és escollit arcont epònim d'Atenes.

## Naixements

* Foció, conseller d'Alexandre el Gran.

## Necrològiques

* Wei Lie Wang, rei de la Dinastia Zhou
* Zisi, filòsof xinès mestre de Menci

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, V, 8-9
* ↑ Smith, William (ed.). «Elis». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 19 desembre 2023].
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, VIII, 85
* ↑ Smith, William (ed.). «Tarracina». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 19 desembre 2023].
* ↑ Smith, William (ed.). «Phocion». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 19 desembre 2023].
* ↑ Taules de sobirans
* ↑ Thorp, Robert L. China in the early bronze age: Shang civilization. Filadèlfia: University of Pennsylvania Press, 2006, p. 202. ISBN 9780812239102.
* ↑ Ames, Roger T. and David L. Hall (2001). Focusing the Familiar: A Translation and Philosophical Interpretation of the Zhongyong. University of Hawaii Press. p. 132
# 10th Frame

10th Frame és un videojoc de bitlles americà creat per Access Software el 1986, com a continuació del videojoc de golf Leader Board, que va obtenir molt d'èxit. Fins a 8 jugadors poden formar part d'una partida de bitlles o també un Torneig. Es pot triar entre tres nivells de dificultat - Kids (on la bola sempre va endavant, Amateur i Professional. El joc està ara en abandonware.

## Jugabilitat

La pista es veu des d'una vista superior però inclinada, veient-se vers en una perspectiva en 3D. La taula de resultats es veu sobre el carril. El jugador es pot moure d'esquerra a dreta de la pista i es comença prenent el botó d'acció. El cursor també es pot more. Quan es prem el botó d'acció, s'activa un mesurador de força. Depenent del punt on estigui en el marcador del mesurador de força es llançarà la bola de determinades maneres. En una petita zona a la part superior de la pantalla diu si el jugador realitza algun error. Els jugadors poden imprimir els seus resultats al final de partida.

## Plataformes

El videojoc es va llançar en diversos ordinadors com el ZX Spectrum, Amstrad CPC i Commodore 64. També es va publicar per l'Atari ST i la MSX.

## Enllaços externs

* (anglès) 10th Frame al World of Spectrum
* (anglès) 10th Frame al Lemon 64

## Referències

* 1 2 3 Entrada a Juego Manía; Enllaç en castellà
* ↑ «Abandonware». Arxivat de l'original el 2009-05-28. [Consulta: 17 abril 2009].
# A Alcoi

A Alcoi és un disc del cantant valencià Ovidi Montllor, publicat el 1974. Com indica el títol, l'àlbum és un homenatge al seu Alcoi natal i als seus habitants, com es desprén en la cançó més reconeguda, Homenatge a Teresa. Va ser el primer àlbum que hi va enregistrar amb la discogràfica Edigsa, després d'haver treballat en els seus inicis amb Discophon. El disc hi conté onze cançons, entre les quals hi destaquen Els amants (adaptació del poema de Vicent Andrés Estellés) o Va com va, a banda de la ja esmentada Homenatge a Teresa.
No és Estellés l'únic poeta que hi apareix. En Corrandes d'exili recita Pere Quart, i recupera a Salvador Espriu en Assaig de càntic en el temple. A més a més, hi destaca la col·laboració del guitarrista Toti Soler en peces com Les meves vacances, una cançó que precisament, definirà l'eufemisme amb el qual Montllor tracta la mort: "Demana que, quan es mori, el portin a Alcoi i que, les cendres, les aboquin al barranc del Cinc. I que no es morirà, sols farà vacances".
La coberta, dissenyada per Toni Miró, també hi és un reflex de la ciutat. Representa una capsa de cartró, en reminiscències de l'antiga tradició industrial paperera que havia caracteritzat Alcoi.
L'any 2008 es va publicar una reedició digitalitzada d'A Alcoi per la discogràfica Picap.

## Cançons

* De res
* Homenatge a Teresa
* Els amants
* Corrandes d'exili
* Les meves vacances
* Assaig de càntic en el temple
* A la vida
* Una nit a l'òpera
* Món divertit
* Va com va
* Tot explota pel cap o per la pota

## Referències

* ↑ «Llista de cançons i lletres de l'album A Alcoi». Viasona. [Consulta: 18 juliol 2013].
* ↑ «Ovidi Montllor: deu anys fent vacances». Vilaweb. [Consulta: 18 juliol 2013].
* ↑ «Discografia Ovidi Motllor». Biblioteca Campus Universitari de Manresa. UPC. Arxivat de l'original el 21 d’octubre 2014. [Consulta: 18 juliol 2013].

## Enllaços externs

* "La tradició musical valenciana en l'obra d'Ovidi Montllor". Revista Folc, 21. Març-Abril 2005.
# 405 aC

El 405 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Era l'any 349 Ab urbe condita o de la fundació de Roma.

## Esdeveniments

* Aristòfanes presenta l'obra Les granotes al festival de les Lenees i obté el primer premi.
* Dionisi el Vell puja al poder a Siracusa.
* Es va decretar una amnistia per tots els soldats que havien participat al cop d'estat que va propiciar la presa del poder dels Quatre-cents.
* Lisandre, general espartà, va vèncer la flota d'Atenes en una batalla a Egospòtamos, que va posar fi poc després a la guerra del Peloponnès. Els eginetes van poder tornar a la seva illa.
* A Roma van ser elegits tribuns amb potestat consular: Tit Quinti Capitolí Barbat, Quint Quinti Cincinnat, Gai Juli Jul, Aulus Manli Vulsó Capitolí, Luci Furi Medul·lí i Mamerc Emili Mamercí.

## Referències

* ↑ Wasson, Donald L. «The Frogs» (en anglès). World History Encyclopedia, 2018. [Consulta: 19 desembre 2023].
* ↑ «Dionís I de Siracusa». GEC. [Consulta: 19 desembre 2023].
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, VIII, 97-98
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XIII, 105
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, IV, 43
# AOI (electrònica)

AOI (acrònic d'Automated Optical Inspection) és un exemple de proves de caixa blanca on una sonda elèctrònica de visió òptica verifica un circuit imprès (PCB), comprovant els curtcircuits, circuits oberts, polaritat, resistència, capacitat o altres paràmetres elèctrics bàsics amb la finalitat d'assegurar la correcta fabricació d'un circuits.

## Inspecció òptica

La inspecció òptica pot verificar els següents punts :
* Defectes de posicionat i presència de components.
* Defectes de polaritat de condensadors i unions de semiconductors.
* Defectes de curtcircuits i circuits oberts.
* Defectes de procés de soldadura.
* Defectes de valors de components (sempre que el component tingui la referències impresa).

## Referències

* ↑ electronics+radio. «What is AOI | Automatic Optical Inspection Systems | Electronics Notes» (en anglès). https://www.electronics-notes.com.+[Consulta: 26 novembre 2017].
* ↑ «Top 5 Reasons to Use Automated Optical Inspection | Valtronic» (en anglès). http://www.valtronic.com. Arxivat de l'original el 2017-12-01. [Consulta: 26 novembre 2017].
* ↑ «-> An Introduction to Automated Optical Inspection Technology» (en anglès). http://www.us-tech.com.+[Consulta: 26 novembre 2017].
# AOL

AOL Inc. (anteriorment coneguda com a America Online, escrit AOL o Aol) és una multinacional americana dels mitjans de comunicació de masses establerta a la Ciutat de Nova York que desenvolupa, fa créixer, i inverteix en marques i llocs web. La seva activitat inclou la distribució digital de continguts, productes i serveis que ofereix a consumidors, editors i publicistes.
El 12 de maig de 2015, Verizon va anunciar plans per comprar AOL per 50$ per participació, en un tracte total valorat en 4.400 milions de dòlars. L'adquisició va ser completada el 23 de juny del mateix any.

## Referències

* ↑ Lunden, Ingrid. «AOL Reorganizes Into Membership, Brand And Ad Units [Incl Armstrong's Memo]». TechCrunch. [Consulta: 29 juny 2012].
* ↑ «Verizon to buy AOL for $4.4B; AOL shares soar». CNBC, 12-05-2015 [Consulta: 12 maig 2015].
* ↑ Sawers, Paul. «Verizon completes $4.4B acquisition of AOL». VentureBeat, 23-06-2015. [Consulta: 23 juny 2015].

## Enllaços externs

* AOL - Lloc web oficial
# AOC Patrimonio

La denominació AOC Patrimonio (Appellation d'Origine Contrôlée Patrimonio, o Appellation Patrimonio Contrôlée) regula els vins de qualitat del nord de Còrsega, a l'istme de la península del Cap Corse, entre les poblacions de Patrimonio i Saint-Florent. És la denominació d'origen més antiga de l'illa, creada el 1968.
La vinya ocupa unes 400 hectàrees en un sòl majoritàriament calcari entre esquistos i granit. La geografia està formada per turons i valls, exposats al sol, regats per rius petits i protegits dels vents. La regió s'anomena Nebbio que vol dir «boira». Són unes vinyes de llarga tradició des del domini genovès del segle xv.
Els vins que es produeixen són:
* Vins negres potents, aptes per l'envelliment, a base de niellucciu (mínim 60%) que els dona color i cos.
* Vins rosats novells, pàl·lids, aromàtics i frescos. Són elaborats amb un mínim del 40% de niellucciu.
* Vins blancs equilibrats a base de vermentinu (mínim 80%) que els dona una aroma fruitosa remarcada.
A les mateixes vinyes també es produeix un moscatell sota la denominació Muscat du Cap Corse.
# AS des Mineurs de Sangarédi

L'Association Sportive des Mineurs de Sangarédi és un club de futbol guineà de la ciutat de Boké.

## Història

L'equip va ser creat el 1984-1985 per treballadors de la ciutat minera de Sangarédi. Es beneficià d'un estadi de 2000 places construït per la Compagnie des Bauxites de Guinée. El 1991 ascendí a primera divisió sota la presidència de Gassim Hilal.

## Palmarès

* Lliga guineana de futbol:
** Segon classificat el 2000
* Copa guineana de futbol:
** Finalista el 1998

## Referències

* ↑ «Guinea – List of Champions». RSSSF.
* ↑ «Guinea - List of Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
# A través de la niebla

A través de la niebla va ser una sèrie de televisió d'Espanya, emesa per La 1 de TVE a partir del 18 d'octubre de 1971. Va comptar amb guions de Lorenzo López Sancho i va ser dirigida per Alberto González Vergel.

## Argument

Amb episodis independents entre si que narren històries amb desenllaç en cadascun d'ells, el fil conductor són els fenòmens fora del normal, perquè tractaven sempre qüestions que van més enllà del racional entrant a vegades de ple en el terreny dels fenòmens paranormals i el misteri.

## Llista d'episodis

* El pasado del Profesor Legrand - 18 d'octubre de 1971
** José Luis Pellicena
** María José Alfonso
** Enrique Cerro
** Montserrat Noé
** Pastor Serrador
* El regreso - 25 d'octubre de 1971
** José Luis Pellicena
** Concha Cuetos
** Amelia de la Torre
* Morella - 1 de novembre de 1971
** José Luis Pellicena
** Andrés Mejuto
** Blanca Sendino
** Ana María Vidal
* Tres bolitas de ámbar - 8 de novembre de 1971
** José Luis Pellicena
** Ismael Merlo
** José Félix Montoya
** Antonio Puga
** Elena María Tejeiro
* El espejo chino - 15 de novembre de 1971
** José Luis Pellicena
** Enrique Cerro
** Pedro del Río
** Mayrata O'Wisiedo
** Luis Prendes
* Los ojos de Sid Newmann - 22 de novembre de 1971
** José Luis Pellicena
** Tomás Blanco
** Enrique Cerro
** Elisa Montés
** Antonio Puga
** Ángel Terrón
* El parpadeo de Visnú - 29 de novembre de 1971
** José Luis Pellicena
** Tomás Blanco
** Maite Brik
** Gloria Muñoz
* La dama de Barbarelli - 6 de desembre de 1971
** José Luis Pellicena
** Francisco Guijar
** José Lahoz
** Carmen Martínez Sierra
** Gilberto Moreno
** Mònica Randall
** Ángel Terrón
* Extraño viaje - 13 de desembre de 1971
** José Luis Pellicena
** Mayrata O'Wisiedo
** Luis Prendes
* La llamada - 27 de desembre de 1971
** José Luis Pellicena
** José María Celdrán
** Rafael Pardo Lage
** Carmen Rossi
* Un solo de violín – 17 de gener de 1972
** Andrés Mejuto
** María Luisa Merlo
** José Luis Pellicena
* Plantar un sauce – 10 de gener de 1972
** Tomás Blanco
** Pedro del Río
** Salomé Guerrero
** Javier Loyola
** Andrés Mejuto
** José Luis Pellicena
** Asunción Villamil
* Un viento de esperanza - 20 de desembre de 1971
** José Luis Pellicena
** Enric Arredondo
** Fernando Baeza
** José Blach
** Marisa Paredes
** Pilar Puchol

## Referències

* ↑ «Escritores y televisión durante el Franquismo (1956-1975)». Luis Miguel Fernández, 2014.
* ↑ «Los originales de ficción en soporte electrónico de TVE entre 1964 y 1975». Elvira Canós Cerdá, Universidad CEU Cardenal Herrera, 2015.
* ↑ «Acontecimiento». Diari ABC, 17-10-1971.
* ↑ «La ficción seriada de TVE entre 1956 y 1989». Elvira Canós Cerdá y José Martínez Sáez, Universidad CEU Cardenal Herrera, 2015.
# Aboetheta

Aboetheta és un gènere monotípic d'arnes de la família Crambidae descrit per Alfred Jefferis Turner el 1914. L'única espècie del gènere, Aboetheta pteridonoma, va ser descrita pel mateix autor el mateix any, i es troba a Austràlia.

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». Global Information System on Pyraloidea. [Consulta: 16 febrer 2011].
* ↑ Savela, Markku. «Aboetheta Turner, 1914» (en anglès). Lepidoptera and Some Other Life Forms.
* ↑ «Aboetheta pteridonoma» (en anglès). CSIRO Ecosystem Sciences - Australian Moths Online. CSIRO Australia, 03-08-2007. Arxivat de l'original el 2012-09-05. [Consulta: 16 febrer 2019].
* ↑ «Aboetheta Turner, 1914» (en anglès). Butterflies and Moths of the World Generic Names and their Type-species. Londres: Natural History Museum.
# Actis

Actis (en grec antic Ἀκτίς) va ser, segons la mitologia grega, un dels Helíades, fill d'Hèlios i de la nimfa Rode.
Actis, juntament amb els seus germans, Tríopas, Macar i Càndal, estaven gelosos de l'habilitat científica i de la intel·ligència de Tènages, un altre dels seus germans. Van acabar matant Tènages i Actis van escapar a Egipte.
Segons Diodor de Sicília, Actis va fundar la ciutat d'Heliòpolis, a l'antic Egipte, en honor del seu pare Hèlios. Va fundar allà una escola d'astrologia que va ser famosa durant moltes generacions.

## Referències

* ↑ Píndar. Olímpiques, 7, 70f; 134
* ↑ Diodor. Biblioteca històrica, 5, 57
# Leaf by Niggle

"Leaf by Niggle" és una història breu escrita per J. R. R. Tolkien entre 1938 i 1939, publicada per primera vegada per la Dublin Review el gener de 1945. Es pot trobar, principalment, en el llibre de Tolkien titulat Tree and Leaf, així com en altres obres (incloses les col·leccions The Tolkien Reader, Poems & Stories, A Tolkien Miscellany i Tales from the Perilous Realm). El més destacat d'aquesta obra és que, aquest llibre, consistent en un assaig acadèmic titulat "On Fairy-Stories" i la història "Leaf by Niggle", ofereix una filosofia subjacent (creació i subcreació) de la majoria de la literatura fantàstica de Tolkien.
"Leaf by Niggle", sovint, es considera una al·legoria del propi procés creatiu de Tolkien i, fins a un cert punt, de la seva mateixa vida.

## Referències

* ↑ Tolkien, J.R.R. "Tree and Leaf." George Allen & Unwin, 1964.

## Enllaços externs

* Leaf by Niggle – a symbolic story about a small painter (en anglès)
* Assaig sobre "Leaf by Niggle" (en anglès)
# Riva Ligure

Riva Ligure (en ligur Rìva) és un comune italià, situat a la regió de la Ligúria i a la província d'Imperia. El 2015 tenia 2.910 habitants.

## Geografia

Té una superfície de 2,07 km² i les frazioni de Polo Nord, Regione Casai i Regione Prati. Limita amb Castellaro, Pompeiana, Santo Stefano al Mare i Taggia.

## Evolució demogràfica

* Gràfica d'evolució de Riva Ligure entre 1861 i 2011
* Font: ISTAT

## Fills il·lustres

* Francesco Pastonchi (1874 - 1953), poeta i crític literari.

## Referències

* ↑ Frisoni, Gaetano. Nomi propri di città, borghi e villaggi della Liguria del Dizionario Genovese-Italiano e Italiano-Genovese. Gènova: Nuova Editrice Genovese.
* ↑ «Dato Istat al 31 desembre 2015». Arxivat de l'original el 2 de maig 2017. [Consulta: 16 d’abril 2017].
# Rupert de Salzburg

* Per a altres significats, vegeu «Sant Robert».
Rupert de Salzburg --o Ruprecht, Hrodperht, Hrodpreht, Roudbertus, Rudbertus, Robert-- (660? - 710) va ser un bisbe, fundador de la ciutat de Salzburg, venerat com a sant per les esglésies catòlica i ortodoxa. Va ser contemporani de Khildebert III, rei dels francs.

## Vida

La tradició diu que Rupert pertanyia a la família reial dels merovingis i que va ser oncle de Santa Erentrudis. Era franc i bisbe de Worms cap al 697. Llavors va ser enviat com a missioner a Ratisbona, a Baviera. Hi va batejar el duc Teodó de Baviera que li va donar autorització per a continuar evangelitzant el territori, on va batejar altres nobles. D'aquí va anar a Altötting i va convertir-ne els habitants, i va continuar la seva tasca missionera per la conca del Danubi. Hi anava introduint, a més de la religió, l'educació i altres reformes. Va revitalitzar les mines de sal que hi havia vora la ciutat romana abandonada de Juvavum. Hi va refundar la ciutat, basant-ne l'economia en l'explotació de les mines i donant-li el nom de Salzburg ("ciutat de sal"). Hi va morir el diumenge de Pasqua de 710.
* Segell austríac de 1948 amb una imatge del sant
* Cap gòtic, s. XV
* El sant com a fundador de l'església

## Veneració

A l'Església catòlica, la festivitat del sant és el 27 de març, però a Àustria se celebra el 24 de setembre.

## Referències

* ↑ Segons la Catholic Encyclopedia és una data llegendària i poc versemblant
* ↑ La Catholic Encyclopedia diu que tampoc no hi ha fonament històric per a aquesta tradició.
# Roman Ledeniov

Roman Semiónovitx Ledeniov, rus: Рома́н Семёнович Леденёв (Moscou, 4 de desembre de 1930 – 15 d'agost de 2019) fou un compositor i professor de música soviètic i rus, professor del Conservatori de Moscou. Artista del Poble de Rússia (1995).

## Biografia

El 1948 es va graduar a l'Escola Central de Música (a la classe de composició de Ievgueni Méssner i Vissarion Xebalín), el 1955 al Conservatori de Moscou (classe de Nikolai Ràkov, Anatoli Aleksàndrov) i el 1958 a l'escola de graduats al conservatori amb un grau de “composició” (supervisor - Anatoli Aleksàndrov).
El 1956-1964, va ensenyar polifonia, solfeig, instrumentació, harmonia i composició (com a ajudant) al Departament de Teoria de la Música del P. I. Txaikovski.
Des del 1978 dirigí una classe de composició, i des del 1991 també fou professor.
Des del 2006, també fou professor de l'Escola Central de Música a la classe de composició.
Fou membre de la Unió de Compositors Soviètics (Federació Russa) i secretari de la Unió de Compositors de la Federació Russa (1970-1973 i 1995-2006).
Membre de la Unió de Cinematògrafs i de l'Acadèmia Internacional de la Creativitat.
R. S. Ledeniov va ser enterrat a Moscou al cementiri de Troiekúrovskoie.

## Direcció creativa

Els temes principals de l'obra del compositor són el tema de la terra natal, estimada en tot moment, i el tema de la natura russa amb les seves àmplies extensions i altures celestials, de manera que la música de Ledeniov està plena de bellesa sublim, naturalitat, puresa del cristall.
Entre les obres de Ledeniov destaquen Concert-Elegia (per a violoncel i orquestra, 1980), Rússia: verda i blanca de neu, rus: Русь — зелёная и белоснежная, Simfonia en modes simples, rus: Симфония в простых ладах (1991) i Poema-concert (per a viola i orquestra, 1994). També va compondre nombroses obres de música de cambra. Sis peces per a quartet de corda i arpa (1966) i música coral.
La música de Ledeniov sovint s'interpreta les millors sales de concerts de Rússia i a l'estranger. S'inclou en el repertori permanent d'intèrprets brillants com ara V. I. Fedosséiev, B. G. Tevlin, Iuri Baixmet, Valeri Polianski, V. N. Minin, A. A. Vedernikov i molts altres.

## Referències

* ↑ Tomba de R. S. Ledeniov al cementiri de Troiekúrovskoie (parcel·la 25)
* ↑ (anglès) The Living Composers Project: Roman Ledenyov

## Enllaços externs

* Simfonia en modes simples a YouTube (1991)