OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Casa Carme Collell

La Casa Carme Collell és una obra noucentista de Vic (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa de pisos amb una paret mitgera. Costa de soterrani, planta baixa i dos pisos, i és coberta a tres vessants. Té dues façanes, una tramuntana i l'altra a ponent, la qual presenta unes galeries acabades amb una cornisa pròpia de l'autor, Raspall i Mallol. Aquest sector és rodejat per un ampli jardí. A tramuntana i a nivell de primer pis hi ha una tribuna vidriada. Al centre de l'edificació sobresurt una llanterna. És construïda amb rajols i la façana és decorada amb pedra, arrebossada i estucada, i té bonics elements de ferro forjat. La teulada és de teula àrab i vidriada. La casa es troba en un lamentable estat d'abandó per bé que alguns sectors encara són habitats.

## Història

Amb l'expansió urbana de Vic, a principis del segle xx, és traçà el nou c/ Torras i Babes que venia a substituir els c/ Santa Teresa a la sortida de Vic cap a la carretera de Sant Hilari, que promogué més tard la urbanització cap el sector de llevant de la ciutat fins a enllaçar amb els edificis del c/ dels Caputxins i cap a la carretera de Roda. La casa Collell fou dissenyada per l'arquitecte M. Raspall i s'acabà de construir al 1921. Acabada la Guerra Civil, en Manel Gausa la degué refer dels desperfectes de la guerra, conservant, però, el modernisme típic d'en Raspall.

## Referències

* 1 2 «Casa Carme Collell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 octubre 2017].
# Harpenden

Harpenden és una vila en el districte de City of St Albans del comtat de Hertfordshire, Anglaterra. Té uns 30.000 habitants i ocupa 4,93 km². Harpenden és un nucli de comunicacions amb connexió directa per ferrocarril amb Londres. Al nord té la ciutat de Luton i al sud la ciutat de St Albans. A l'oest termeneja amb Redbourni a l'est amb Wheathampstead.
Els preus dels habitatges estan molt per sobre dels de la mitjana d'Anglaterra.

## Història

En l'època prerromana hi havia agricultura dels Belgics.
Hi ha també restes de l'època romana com un mausoleu al parca Rothamsted.
Harpenden va créixer quan l'Abadia de Westminster va anar aclarint el bosc per assentar-hi agricultors. La primera referència de la parròquia que consta és de l'any 1221 amb el nom de Harpendene.
El 1860 hi va arribar el ferrocarril.
Harpenden hostatja el Rothamsted Manor i la Rothamsted Research (anteriorment Rothamsted Experimental Station i més tard el Institute of Arable Crops Research), un gran centre per aq la recerca en agricultura.

## Galeria

* Harpenden High Street,
* Harpenden High Street,
* Harpenden High Street,
* Harpenden War Memorial
* St Nicholas Church
* Lydekker Park
* Rose garden in Rothamsted Park

## Referències

* ↑ Hertsdirect.org Arxivat 2006-05-31 a Wayback Machine..«Towns » Harpenden, Herts » Hertfordshire.com». Arxivat de l'original el 2006-11-13. [Consulta: 22 maig 2014].
* ↑ «Current House Prices in Harpenden». [Consulta: 18 febrer 2013].
* ↑ Les Casey. «Iron Age Burial in Harpenden, Pre-Roman settlements in the Lea Valley at Batford». Harpenden Local History Society, 18-02-2011. [Consulta: 11 juny 2012].
* ↑ Rosemary Ross. «Traces of Roman occupation, Fragments found by builders or in field surveys», 08-02-2011. [Consulta: 11 juny 2012].
* ↑ Eric Brandreth. «Notes on the Growth of Harpenden». Harpenden Local History Society, 01-10-1975. [Consulta: 11 juny 2012].

## Enllaços externs

* Harpenden Town Council
* Harpendia – online magazine and video channel
* Harpenden History, Local History Society website
* Harpenden Society, Your Civic Voice
# Ramon Parera i Penella

Ramon Parera i Penella (Barcelona, 11 de març de 1912 - Barcelona, 8 de novembre de 1968), també conegut com a Parera II, fou un futbolista català dels anys 1920 i 1930.

## Trajectòria

Es formà al FC Barcelona, i arribà a jugar al primer equip. Formà part de l'equip que guanyà la primera lliga espanyola la temporada 1928-1929, malgrat només disputà un partit a la competició davant l'Atlètic de Madrid el 10 de març de 1929. Amb 16 anys en aquest partit ha estat un dels jugadors més joves en debutar al club en partit de lliga.
El 1929 ingressà al RCD Espanyol i el 1930 al CE Júpiter, on passà la seva millor etapa durant quatre temporades. Posteriorment jugà al CE Sabadell, FC Vic, retornà al RCD Espanyol, FC Vic i FC Badalona. Després de la guerra encara jugà al Lleida Balompié i al CE Sant Celoni.
El seu germà Manuel Parera també jugà al primer equip del FC Barcelona.

## Palmarès
### FC Barcelona

* Lliga espanyola: 1928-29
* Copa espanyola: 1928
* Campionat de Catalunya: 1927, 1928
* Copa de Campions: 1927-28
* Campionat Catalunya-Múrcia-València: 1927
* Campionat Aragó-Catalunya-País Basc: 1928

## Referències

* ↑ «Ramon Parera, a la base de dades BDFutbol». [Consulta: 11 març 2016].
* ↑ Algunes fonts fixen la data de naixement l'11 de març de 1912 però sembla un error. «Jugadores más jóvenes de la historia del FC Barcelona». Eugen Scheinherr y Fernando Arrechea, CIHEFE. [Consulta: 1r octubre 2014].
* ↑ «Como se alinearán los equipos en Las Corts». Mundo Deportivo, 28-02-1926.
* ↑ «Ecos de la semana». Mundo Deportivo, 03-03-1926.
* ↑ «Los equipos». Mundo Deportivo, 11-03-1929.
* ↑ «Krkic puede ser de los debuts más precoces». Mundo Deportivo, 15-09-2007.
* ↑ «En Sarriá». Mundo Deportivo, 30-09-1929.
* ↑ «En Pueblo Nuevo». Mundo Deportivo, 10-07-1933.
* 1 2 3 «El Español presentará en Valencia un equipo de circunstancias». Mundo Deportivo, 30-04-1936.
* ↑ «La excursión del Sabadell a Suiza y Alemania». La Vanguardia, 12-08-1934.
* ↑ «Los equipos catalanes». Mundo Deportivo, 29-03-1935.
* ↑ «En Mataró». Mundo Deportivo, 09-09-1935.
* ↑ «Primera categoría B». Mundo Deportivo, 08-11-1936.
* ↑ «Serra ingresa y Parera II reingresa en el Vich». Mundo Deportivo, 24-10-1936. [Consulta: 9 setembre 2020].
* ↑ «En Vich». Mundo Deportivo, 11-01-1937.
* ↑ «En Badalona». Mundo Deportivo, 09-08-1937.
* ↑ Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
# Monarca de Chuuk

El monarca de Chuuk (Myiagra oceanica) és un ocell de la família dels monàrquids (Monarchidae).

## Hàbitat i distribució

Viu entre la malesa del bosc, clars i ciutats de l'illa de Chuuk (o Truk) a les illes Carolines occidentals

## Referències

* ↑ «Monarca de Chuuk». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2023(català)
# Residència Pare Coll

La Residència Pare Coll és un edifici de Lleida protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Edifici de planta baixa i quatre plantes, entre mitgeres, que s'obre lateralment a un pati sobre el carrer. Aquest pati té un tancament amb tractament de façana. Diversos cossos amb repertori formal clàssic, emfatitzant el basament, cos intermedi i el remat. Pilars que remarquen la façana, frontó amb escut i capitells compostos. Façanes interiors de maó i exteriors de pedra, parets mestres i forjats isostàtics.

## Història

El Pare Coll fou un dominic que fundà el Col·legi de les Dominiques Terciàries de l'Anunciata de l'any 1860 al 1862.

## Referències

* 1 2 «Residència Pare Coll». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 gener 2017].
# Víctor Raúl Haya de la Torre

Víctor Raúl Haya de la Torre (Trujillo, 22 de febrer de 1895 — Lima, 2 d'agost de 1979), fundador de l'APRA, va ser un dels polítics més transcendents del Perú.
Va pasar set anys exiliat a Mèxic (de 1923 a 1930) a més a més d'un asil a l'Ambaixada de Colòmbia (de 1948 a 1954).
Tot i que va guanyar les eleccions de 1962 (tenint majoria relativa davant de José Manuel Apolinario Odría Amoretti i Fernando Belaúnde Terry), un cop d'Estat encapçalat per les Forces Armades del Perú va impedir que es definís qui seria el president.

## Obres

* Por la emancipación de la América Latina (1927).
* El Antimperialismo y el APRA (1936).
* Treinta años de aprismo (1954).

## Enllaços externs

* Sintesis Biográfica de Victor Raúl Haya de la Torre. Biografia a la pàgina de l'APRA Arxivat 2007-02-14 a Wayback Machine..
* «Víctor Raúl Haya de la Torre». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Casanova de la Vall

«Casanova de la Vall» té aquests significats:
* La Casa Nova de la Vall (Castellterçol), masia al municipi de Castellterçol, a la comarca del Vallès Oriental
* La Casa Nova de la Vall (Muntanyola), masia al municipi de Muntanyola, a la comarca d'Osona
# Herba bormera

L'herba bromera o vidalba recta, nom científic Clematis recta, és una planta de la família dels ranunculàcies. S'assembla a la vidalba (Clematis vitalba) i encara més a la vidiella (Clematis flammula), però a diferència d'aquestes dues que són lianes no és llenyosa ni enfiladissa.
És una planta herbàcia que floreix de juny a l'agost i pot fer 150cm d'alçada. Les fulles són allargades i blanes. La tija és fistulosa (buida) i els nusos solen ser vermellosos.

## Toxicitat

Totes les parts de la planta són verinoses. Tot i això, seques perden la toxicitat. Les principals toxines són: protoanemonina, anemonina i segons estudis més antics també anemonol. Ingerit provoca gastroenteritis, irritació renal i del sistema nerviós, que es manifesta per rampes i paràlisi. En la pell causa butllofes.

## Referències

* ↑ Noms de plantes : corpus de fitonímia catalana. Barcelona: TERMCAT. Centre de Terminologia, 2014, p. 1046. ISBN 978-84-393-9168-5.
* ↑ «Clematis recta L.». Flora catalana. Arxivat de l'original el 2020-01-12. [Consulta: 9 març 2020].
* ↑ «Vidalba recta o herba bormera (Clematis recta)». [Consulta: 9 març 2020].
* ↑ Nuet i Badia, Josep. Flora de Montserrat. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1991-1993, p. 173-174. ISBN 84-7826-274-1.
* ↑ Branyas, Pilar. «4 plantes: Clematis recta», 02-04-2017. [Consulta: 9 març 2020].
* ↑ Roth, Lutz; Daunderer, Max; Kormann, Kurt. Giftpflanzen-Pflanzengifte (en alemany). 5a edició eixamplada. Hamburg: Nikol, 2008. ISBN 978-3-86820-009-6.

## Enllaços externs

* «Mapes de distribució: Clematis recta». Banc de dades de biodiversitat de Catalunya. Universitat de Barcelona & Generalitat de Catalunya Departament de Territori i Sostenibilitat.
# Rapsodia de sangre

Rapsodia de sangre és una pel·lícula dramàtica espanyola estrenada el 1958 i dirigida per Antonio Isasi-Isasmendi. Rodada a Barcelona i Bilbao, també té un fort caire anticomunista i és ambientada en la revolució hongaresa de 1956, utilitzant també imatges d'arxiu.

## Sinopsi

El jove pianista Andras Pulac es nega a fer un concert en honor d'un alt dirigent soviètic com a protesta per la invasió soviètica d'Hongria, però aquesta negativa perjudica als organitzadors d'una manifestació contra el règim que utilitzaven el seu concert com a consigna. En assabentar-se accepta i decideix casar-se amb la seva promesa Maria Kondor. Mentrestant, la forta repressió comunista als carrers provoca la ira popular que desferma una revolució.

## Premis
### Medalles del Cercle d'Escriptors Cinematogràfics

| Any | Categoria | Pel·lícula | Resultat |
| 1958 | Millor actor secundari | Francisco Piquer | Guanyadora |

## Referències

* ↑ Crítica de “Rapsodia de Sangre” (Antonio Isasi-Isasmendi, 1957) per Fernando Cuesta
* ↑ «Premios del CEC a la producción española de 1958». CEC. Arxivat de l'original el 2021-05-06. [Consulta: 8 gener 2016].

## Enllaços externs

* Rapsodia de sangre pel·lícula sencera a Youtube
# Miguel Javier Urmeneta Ajarnaute

Miguel Javier Urmeneta Ajarnaute (Pamplona, 26 de novembre de 1915 - 12 de juny de 1988) va ser un militar i polític navarrès del segle xx.
Després d'estudiar dret a la Universitat de Salamanca, va ser militant Partit Nacionalista Basc, encara que durant la Guerra Civil, es va allistar com a voluntari amb els requetés en l'anomenat "Tercio del Rey". Va ser capità d'infanteria, cap de batalló i membre de la Divisió Blava que va lluitar en el front rus. Després de la Segona Guerra Mundial va obtenir la diplomatura d'Estat Major i va ampliar estudis als Estats Units d'Amèrica. El 1952 va tornar a la seva ciutat natal, on va ser nomenat director de la Caixa d'Estalvis Municipal de Pamplona, càrrec en el qual va romandre des de 1953 fins a 1982. Va ser alcalde de Pamplona de 1957 a 1964 i diputat foral de 1964 a 1971.
Quan va ser alcalde, la corporació va donar els terrenys per a l'establiment de la Universitat de Navarra de l'Opus Dei i va aconseguir el traspàs de la Ciutadella que encara estava en mans militars.
En la Transició Espanyola es va presentar a les Eleccions pel Front Navarrès Independent sense èxit.
Profund humanista, amant de la cultura, pintor vocacional, Urmeneta des de jove va sentir com a seu el basc, llengua que va aprendre durant la seva joventut.
En la seva labor com a diputat foral, destaca el treball en benefici del progrés econòmic, industrial i cultural de Navarra. A més, va ser un dels fundadors de l'emissora de ràdio Euskalerria Irratia de Pamplona el 1984. Va ser acadèmic corresponent de l'Euskaltzaindia.
És pare d'un dels fundadors de Kukuxumusu, Mikel Urmeneta.

## Bibliografia

* Enciclopèdia digital del País Basc Auñamendi. Entrada Miguel Javier Urmeneta Ajarnaute
# Richland (Pennsilvània)

Richland és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 1.508 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Richland tenia 1.508 habitants, 582 habitatges, i 444 famílies. La densitat de població era de 373,2 habitants/km².
Dels 582 habitatges en un 32,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66% hi vivien parelles casades, en un 6% dones solteres, i en un 23,7% no eren unitats familiars. En el 19,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,59 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,1% tenia menys de 18 anys, un 6,6% entre 18 i 24, un 29,4% entre 25 i 44, un 22,5% de 45 a 60 i un 16,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 45.729 $ i la renda mediana per família de 52.063 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.208 $ mentre que les dones 22.723 $. La renda per capita de la població era de 19.365 $. Entorn del 2,3% de les famílies i el 3,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Richland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Richland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Éric Drouet

Éric Drouet (1985) és un xofer francès de transport terrestre i un dels principals representants del moviment de les armilles grogues, que és un moviment de protesta que va començar a França el 17 de novembre de 2018. El 2019, Éric viu a Melun, al departament francès de Sena i Marne, amb la seva esposa i una filla. Éric té una gran activitat a les xarxes socials, juntament amb altres activistes com Maxime Nicolle i Priscillia Ludosky.

## Referències

* ↑ «Who is French protest leader Eric Drouet?» (en anglès). https://www.bbc.com, 03-01-2019.
* ↑ «Drouet, de voix emblématique à figure incomprise des gilets jaunes» (en francès). https://www.huffingtonpost.fr,+05-06-2019.+[Consulta: 6 agost 2019].
* ↑ «Gilets jaunes : Éric Drouet interrogé par la police, Maxime Nicolle convoqué jeudi» (en francès). https://www.europe1.fr,+06-08-2019.+[Consulta: 6 agost 2019].
* ↑ ««Gilets jaunes»: Eric Drouet annonce faire une «pause»» (en francès). http://www.lefigaro.fr,+24-04-2019.+[Consulta: 6 agost 2019].
# Walchwil

Walchwil és un municipi del cantó de Zug (Suïssa). Limita al nord amb la ciutat de Zug, a l'est amb Unterägeri, al sud amb Arth (SZ), i a l'oest amb Küssnacht am Rigi (SZ) i Meierskappel.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Centre Ovidi Montllor

El Centre Ovidi Montllor és un centre cultural i cívic de la ciutat d'Alcoi.
En l'esfera d'actuació té dos aspectes. Per una banda, es planifiquen iniciatives de naturalesa cultural i social, i destaquen les exposicions d'art, jornades, concerts, conferències i activitats infantils; també la coordinació de movilitzacions cíviques. Per una altra banda, el CCOM és un espai que té com a finalitat divulgar i guardar la memòria del cantautor alcoià Ovidi Montllor a través de diverses accions.
Entre aquestes, sobreïx la classificació i conservació de l'arxiu personal de Montllor, així com la recuperació de tota la materia audiovisual on és el protagonista. Una de les fites obtingudes pel Centre Ovidi Montllor va ser l'actuació en la constitució popular de l'Any Ovidi l'any 2005, quan es van complir deu anys de la seua mort. Aquell any es van celebrar nombrosos actes en record de la seua memòria. La primera administradora del CCOM fou la sociòloga Sandra Obiol.

## Referències

* ↑ «Vint anys del Centre Ovidi Montllor (COM)». Diari La Veu. [Consulta: 7 desembre 2022].
* 1 2 3 4 5 Gran enciclopedia de la Comunidad Valenciana. Valencia: Prensa Valenciana, 2005. ISBN 84-87502-47-4.
# Herba d'eruga

L'herba d'eruga o cua d'escorpí entre d'altres denominacions vernacles (Scorpiurus muricatus) és una espècie de la família de les lleguminoses oriünda del sud d'Europa.

## Morfologia

Teròfit herbaci anual, pubescent o glabrescent, multicaule i prostrada. Fulles simples (poc característiques de les lleguminoses), lanceolato-espatulades, atenuades al pecíol. Limbe acutiúscul amb flors grogues de 5-10 mm, agrupades (de 2 a 5 flors, rarament 1) en inflorescències umbel·liformes, axil·lar i llargament pedunculades. El peduncle és notablement més llarg que la fulla acompanyant. El calze està format per 5 dents, on les que formen el calze són més llargues que les del tub. El fruit és un llegum amb 6-8 costelles longitudinals molt acusades i recobertes d'agullons, disposats tan densament que sovint fan difícil veure les costelles. Aquest és caragolat en una espiral irregular i tridimensional.

## Ecologia

Apareix en prats assolellats i secs.Floreix de març a juny.
Originalment circummediterrània, inclòs l'Orient Mitjà, i estesa fins a Europa central i l'Àfrica oriental (Etiòpia).
Al País Valencià es troba a tot el litoral des del nord de Castelló fins al territori diànic. A Catalunya per tot el litoral, penetrant per la Garrotxa, la Selva, el Bages, etc. I a les terres cultivades apareix accidentalment al Segrià (0-900 m). I a totes les Illes.

## Usos

L'extracte de les parts verds tenen efectes al·lelopàtics sobre els fongs del gènere Fusarium degut a l'alta concentració de fitoalexines en els teixits de les plantes. A més a més, és usada principalment com a planta de jardí com a cobertura vegetal, com a planta farratgera i els seus llegums es consumeixen crus en amanida a Argentina.

## Imatges

* Flors
* Fruit madur
* Planta jove
* Planta adulta

## Referències

* ↑ «Scorpiurus muricatus». Real Jardín Botánico: Proyecto Anthos. [Consulta: 28 octubre 2009].
* ↑ «Herba d'eruga». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ http://www.floracatalana.net/scorpiurus-muricatus-l-subsp-subvillosus-l-thell- Arxivat 2016-05-04 a Wayback Machine.
* ↑ USDA-GRIN
* ↑ Flora dels Països Catalans Bolòs i Vigo barcelona vol. I (1980)
* ↑ Kohli, R.K. (2001). Allelopathy in agroecosystems. Journal of Crop Production 4(2), 208.
# Richland (Washington)

Richland és una població dels Estats Units a l'estat de Washington. Segons el cens del 2000 tenia 38.708 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Richland tenia 38.708 habitants, 15.549 habitatges, i 10.682 famílies. La densitat de població era de 429,2 habitants per km².
Dels 15.549 habitatges en un 34,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56% hi vivien parelles casades, en un 9,3% dones solteres, i en un 31,3% no eren unitats familiars. En el 27,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,48 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,2% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 25,4% de 45 a 60 i un 12,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 53.092 $ i la renda mediana per família de 61.482 $. Els homes tenien una renda mediana de 52.648 $ mentre que les dones 30.472 $. La renda per capita de la població era de 25.494 $. Aproximadament el 5,7% de les famílies i el 8,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Richland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Richland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 13 agost 2010].
# Central de bombament

Les centrals de bombament o reversibles són instal·lacions que tenen la finalitat de racionalitzar la producció d'energia elèctrica, ja que consumeixen els excedents d'energia durant les hores vall i subministren energia al sistema durant les hores punta. Disposen de dos embassaments: el superior, per alimentar la central, i l'inferior, per recollir l'aigua utilitzada.

## Funcionament

A les hores punta, quan la demanda d'energia és màxima, funcionen com a centrals hidroelèctriques normals i produeixen energia elèctrica en alimentar els grups turbo-alternadors amb l'aigua de l'embassament superior, mentre que a les hores vall, quan sobra energia, s'utilitza per bombar aigua de l'embassament inferior fins al superior.

## Tipus

* Centrals de bombament pur: és necessari haver bombat prèviament aigua a l'embassament superior, ja que només rep aigua de l'inferior.
* Centrals de bombament mixt: poden produir energia amb bombament previ o sense, ja que l'embassament superior també està alimentat per un riu.

## Exemples

A Barcelona la Companyia d'Aigües de Montcada va encarregar el 1895 la construcció d'un aqüeducte i una central de bombament a Pere Falqués, al Districte de Nou Barris.

## Referències

* ↑ Ribas Tur, Xavier «Barcelona llueix la seva arquitectura». Diari Ara [Barcelona], 27-10-2012, p.37. ISSN: 2014-010X.