OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lisis (filòsof)

Lisis (Lysis, Λῦσις) fou un destacat filòsof pitagòric grec que va haver de fugir d'Itàlia (Magna Grècia) durant la persecució de la secta i va anar a Tebes on fou el mestre d'Epaminondes, que el va tenir sempre en alta consideració, però aquest Epaminondes no pot ser el famós general tebà, ja que Pitàgores va morir vers el 498 aC i Epaminondes no va néixer fins al 418 aC, i probablement la informació es refereix a un altre Epaminondes.
Va morir i fou enterrat a Tebes. Se li atribuí un llibre sobre Pitàgores i les seves doctrines i una carta a Hiparc de Tebes. Diògenes Laerci diu que alguna de les obres atribuïdes a Pitàgores foren realment escrites per Lisis.

## Referències

* ↑ Pausànias, IX. 13. §1; Claudi Elià, Varia Historia, III. .17;Diodor de Sicília, Exc. de Virt. et Vit. p. 556; Plutarc de Queronea, de Gen. Socr. 8, 13, 14, 16; Diògenes Laerci, VIII. 39; Corneli Nepot, Epaminondes 2; Iàmblic de Calcis, De Vita Pythagorica. 35.
* ↑ Diògenes Laerci, VIII. 42
* ↑ Diògenes Laerci, VIII. 7

## Bibliographie

* Frédéric Schoell, Histoire de la littérature grecque profane depuis son origine jusqu'à la prise de Constantinople par les Turcs, 2a edició, Librairie de Gide fils, 1824
* Biographie d'Imago Mundi «Lysis de Tarente.».
Viccionari
# Llista de bisbes de Cartago

Els bisbes de Cartago, amb seu a Cartago a la província romana d'Àfrica, apareixen vers el segle ii i a partir del segle iii van tenir la consideració no oficial de primats d'Àfrica (és a dir de les províncies romanes de l'Àfrica Proconsular, Bizacena, Numídia, Tripolitana i les Mauritànies) i se'ls anomena sovint com patriarques. El bisbe de Cartago depenia directament del bisbe de Roma.

## Llista de bisbes de Cartago

* Epenet (Epenetus)
* Optat (Optatus) probablement bisbe de Tuburbo i no de Cartago
* Agripí de Cartago (Agrippinus), vers el 197
* Cir (Cyrus)
* Donat I (Donatus I)
* Cebrià de Cartago (Ciprianus), 249-258
** Felicissimus; antibisbe (251-?), amb suport de l'antipapa Novacià
** Fortunatus; antibisbe, amb suport de l'antipapa Novacià
** Maximus; antibisbe, amb suport de l'antipapa Novacià
* Carpòfor (Carpophorus), 258-?
* Lucià (Lucianus)
* Mensuri (Mensurius) ?-311
* Cecilià (Caecilianus), 311 - fins cap al 325
** Majorí (Maiorinus), antibisbe donatista 311 - 313
** Donat II el gran (Donatus II Magnus), antibisbe donatista 313-355; desterrat el 347.
* Grat (Gratus), cap al 325 - 352
** Parmenià (Parmenianus), antibisbe donatista 355-391
* Restitut (Restitutus), 352-373
* Genetil (Genethlius), 373-?
* Aureli, 391-?
** Primià (Primianus), antibisbe donatista 391-393
** Maximià (Maximianus), antibisbe donatista 393-394
** Primià (Primianus), antibisbe donatista 394 - fins potser el 400 (segona vegada)
* Capreol (Capreolus)
* Quevoldeu (Quodvultdeus) circa 434 - circa 454, expulsat pels vàndals el 439
* Deogracies (Deogratias) cap els any 454 — 456
* vacant 456-481
* Eugeni 481-505, desterrat el 496
* vacant 505-523
* Bonifaci des potser el 523— fins potser el 535
* Repartat (Repartatus) potser el 535 - fins potser el 553; deposat el 551
* Primós o Primasi (Primosus o Primasius), entre el 553 - i el 565 aproximadament
* Publià (Publianus) cap al 581
* Dominic (Dominicus) cap al591
* Fortuni (Fortunius), cap l 632
* Víctor segurament el 635.

## Referències

* ↑ Mesnage, J. L'Afrique chrétienne : évèchés et ruines antiques d'après les manuscrits de Mgr. Toulotte. París: Leroux, 1912.
* ↑ Morcelli, Steph. Antonii. Africa christiana : in tres partes tributa. Brixiae: Ex Officina Bettoniana, 1816-1817.
* ↑ Toulotte, Anatole. «Les provinces et les évêches». Géographie de l'Afrique chrétienne. Oberthur. [Consulta: 31 juliol 2022].

## Enllaços externs

* Bisbes de Cartago a catholic.org
* Bisbes de Cartago a newadvent.org
# Jimmy Choo

Jimmy Choo Yeang Keat, mes conegut con Jimmy Choo (George Town, 15 de novembre de 1948) (en xinès: 周仰杰), és un dissenyador de moda malai, establert a Londres, conegut principalment per les seves sabates de dona fetes a mà, és el dissenyador en cap de la casa de modes Jimmy Choo Ltd.

## Biografia

Jimmy Choo és una persona de Malàisia d'origen xinès, concretament d'ètnia hakka. Va néixer el 1961 en Penang, dins una família de sabaters. Va fer la seva primera sabata quan tenia només 11 anys. És potser el més famós dels estudiants de la Cordwainers' Technical College de Londres, on es va graduar el 1983. La universitat és ara part de l'Escola Superior de Moda de Londres. Choo ha reconegut que va treballar a temps parcial en restaurants i com a netejador en una fàbrica de sabates, per ajudar a fpagar la seva educació universitària.
Jimmy Choo va començar treballant en el seu taller en Hackney, a l'est de Londres. El va obrir l'any 1986 en un edifici llogat, era un antic hospital. La seva artesania i els seus dissenys res van donar a conèixer molt ràpidament i va aconseguir la fama internacional quan les seves creacions van ser mostrades en vuit pàgines d'un dels exemplars de la revista Vogue, el 1988. Els dissenys que va fer per a Diana de Gal·les a partir de 1990 van impulsar més la seva imatge.
L'any 1996, va cofundar Jimmy Choo Ltd amb l'editora del Vogue britànic Tamara Mellon. A l'abril de 2001, Choo va vendre la seva participació del 50 % en l'empresa per 10 milions de lliures. Des de llavors s'ha concentrat en la seva exclusiva línia de Jimmy Choo Couture, produïda sota llicència de Jimmy Choo Ltd. La línia de Londres està sota la competència de Tamara Mellon i ha ampliat els seus productes per incloure accessoris com bosses.
Choo resideix actualment a Londres. Està participant en un projecte per crear un institut de calçat a Malàisia, on la seva icona és evocada sovint per inspirar incipients dissenyadors de moda i calçat.

## Premis

* 2000: li va ser atorgat el títol de Dada' pel Sultà de Pahang, a Malàisia, pels seus assoliments.
* 2002: li és conferida una Ordre de l'Imperi Britànic per la Reina Isabel II del Regne Unit, en reconeixement dels seus serveis a la indústria del calçat i la moda en el Regne Unit.
* 2004: és guardonat amb el Darjah Setia Pangkuan Negeri pel Yang vaig donar-Pertua Negeri (Governador) del seu estat natal, Penang, que també li atorga el títol de Dada'.
# Puig Castellar (la Llacuna)

* Per a altres significats, vegeu «Puig Castellar».
El Puig Castellar és una muntanya de 943 metres que es troba al municipi de La Llacuna, a la comarca catalana de l'Anoia. És el vuitè cim més alt de l'Anoia (després dels cims de Montserrat) i el primer de la Serra de la Llacuna.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 273123001).
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC amb el nom de Puig Castellar (serra d'Ancosa).

## Referències

* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 3 febrer 2018].
# Lo Civadal

Lo Civadal és una partida rural del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, al Pallars Jussà, en territori que havia estat del poble de Vilanoveta.
Està situat al sud-est de Pessonada i al nord de Vilanoveta, als peus de la cinglera de Pessonada. La pista rural que ressegueix la vall del riu de Carreu travessa lo Civadal. És una petita plana inclinada on es conreava la civada, d'on el nom del lloc.
Aquesta partida consta d'11,1940 hectàrees de conreus de secà, ametllerars i pastures, amb zones de matolls, bosquina i improductives.

## Referències

* ↑ «Dades extretes de la Sede virtual del Catastro». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 10 juliol 2010].

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Marcos García

Marcos García és el nom dels següents personatges:
* Marcos García Barreno, conegut com a Marquitos (Sant Antoni, 1987), futbolista eivissenc
* Marcos García Fernández (San Martín de Valdeiglesias, 1986), ciclista español
# Jaume Pibernat i Parés

Jaume Pibernat i Parés(Barcelona, 10 de juny de 1922 — Granollers, 12 de març de 2008) fou un poeta català.
Des dels set anys visqué a Granollers. Treballà com a empleat de banca, mentre es dedicava amb passió a la poesia. La mort i el patiment viscuts durant la postguerra i la seva ètica i sentit cristià de l'existència marcaren el contingut de la seva poesia. El seu germà Josep va morir al camp de concentració de Gusen el 5 de maig de 1942, la seva germana Carme va morir d'Alzheimer i el seu pare va morir de manera tràgica. Així mateix, la seva correspondència amb Salvador Espriu el portà a un treball pulcre i precís, d'estima i devoció per la llengua catalana, que es reflecteix en la seva obra exigent i rigorosa.
L'any 2007, se li reté un homenatge dins del Festival de Trobadors i Joglars.

## Obra publicada

* Deslliurança
* Camins de sang i de roses
* L'atzavara
* (1997) Sempre flagel·lat Columna Edicions. Barcelona
* (2005) La desraó dels solitaris. Pagès Editors. Lleida

## Referències

* ↑ «Mor el poeta de Granollers Jaume Pibernat als 85 anys». El 9 Nou Edició Vallès Oriental, 14-03-2008.
* ↑ «Jaume Pibernat i Parés». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Pibernat Parés, Jaume». Gencat. Gencat. [Consulta: 3 gener 2018].
# Joan Colomer

Joan Colomer (? - ?) fou un músic català.
Va obtenir el Benefici de l'antic Hospital de Santa Caterina de la Capella de Música de Santa Maria de Castelló d'Empúries fins al any 1761.

## Referències

* ↑ Gregori i Cifré, Josep Maria; Salgado Cobo, Elena. Fons de la basílica de Santa Maria de Castelló d'Empúries. Barcelona: Universitat Autònoma de Barcelona, 2013. ISBN 978-84-490-4484-7.
* ↑ Gregori i Gifré, Josep Maria; Salgado Cobo, Elena. La Capella de música de Santa Maria de Castelló d'Empúries i els compositors del seu fons musical. Bellaterra: Universitat Autònoma de Barcelona, Servei de Publicacions, 2013. ISBN 978-84-4904-051-1.
# Ratbold I de Provença

Ratbold I o Rotboald I, mort vers el 1008, fou comte de Provença de 968 a 1008 després marquès de Provença a la mort del seu germà Guillem I de Provença de 993 a 1008. Era fill de Bosó II d'Arle, comte d'Arle i de Constància de Provença.

## Biografia

Poques coses són conegudes sobre aquest comte. Sent el comtat de Provença possessió indivisa entre els descendents de Bosó II, va regnar amb el seu germà Guillem I l'Alliberador, que es va cobrir de glòria rebutjant els sarraïns. El 970, subscriu amb el seu germà una carta de donació a favor de l'abadia de Sant Víctor, i el 990 una altra a favor de l'abadia de Cluny.
Es va casar amb una Emildis o Ermengarda (segons Jean-Pierre Papon, Ermengarda que era potser filla d'Esteve de Gavaldà, vescomte de Gavaldà, i de la seva primera esposa Anna, i amb la que va tenir dos fills:
* Ratbold II († 1010), comte de Provença
* Emilda, monja
És possible que hagués tingut una altra filla, Teutberga, que es va casar amb Ermengol I d'Urgell (975 † 1010), comte d'Urgell.

## Notes i referències

* ↑ Rotboald II si es considera el seu avi patern com Ratbold I (l'Antic), bé que aquest últim mai va ser comte de Provença
* ↑ Jean-Pierre Papon, Jules Frédéric Paul Fauris de Saint-Vincens - Histoire générale de Provence…, pàgina 493 aquí: Per la resta, que Ratbold hagi rebut la investidura del feu, no hi ha dubte; ja que immediatament després de la mort del seu germà va prendre el títol de marquès de Provença que no tenia abans, i tanmateix el de comte per la gràcia de Déu (…;.) expressions que semblen anunciar un poder sobirà, però que proven almenys, encara que siguin exagerades, que el poder de Ratbold estava sobre els altres; això es fa encara més sensible quan es veu que aquest comte va confirmar, amb la seva cunyada Ermengarda o Ermildis, el 1004, l'elecció de Joan, abat de Sant Pons de Niça. El dret de confirmar aquesta mena d'eleccions no pertanyia més que al representant del sobirà. Cal fixar-se fins i tot que en totes les donacions que va ratificar amb la seva cunyada Adelaida i el seu nebot Guillem, va signar sempre el primer.

### Font

* Els comtes de Provença

## Vegeu també

* Llista de comtes de Provença.
# Lisipe

Segons la mitologia grega, Lisipe (grec antic: Λυσίππη, Lysippe) va ser una de les prètides, les filles de Pretos, rei d'Argos, i d'Estenebea.
Ella i les seves germanes, per voler comparar-se amb Hera, van ser enfollides per la deessa i es creien vaques. Igual que les seves germanes Ifínoe i Ifianassa, va ser curada per Melamp, que després es casà amb Ifianassa.
Lisipe també és el nom de la dona amb qui es va casar Cèfal, a Cefal·lènia.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 332. ISBN 9788496061972.
# Marcus Morris

Marcus David "Mook" Morris (Filadèlfia, Pennsilvània, 2 de setembre de 1989) és un jugador de bàsquet nord-americà que pertany a la plantilla dels Detroit Pistons de l'NBA. Amb 2,06 metres d'alçada juga en la posició d'aler pivot preferiblement. És germà bessó del també jugador de l'NBA Markieff Morris.

## Referències

* ↑ kusports.com Morris twins sign with agent, will declare for draft, consultat en juliol de 2011

## Enllaços externs

* Estadístiques de Marcus Morris a Basketball-Reference.com (anglès)
* Fitxa de Morris a NBA.com (anglès)
# Mascali

Mascali (sicilià Màscali) és un municipi italià, situat a la regió de Sicília i a la ciutat metropolitana de Catània. L'any 2007 tenia 12.498 habitants. Limita amb Fiumefreddo di Sicilia, Giarre, Piedimonte Etneo, Riposto i Sant'Alfio.

## Història

Tot i els seus orígens antics, ja no queda res de la vella ciutat després de ser completament destruïda per una erupció volcànica de l'Etna el 1928.
Des del segle xvi la ciutat va ser seu d'un comtat, els amos del qual eren els bisbes de Catània. Al seu territori hi varen néixer i s'hi desenvoluparen nous i importants centres urbans com Giarre i Riposto.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Filippo Monforte | Llista cívica |
# Mascalucia

Mascalucia (sicilià Mascalucìa) és un municipi italià, situat a la regió de Sicília i a la ciutat metropolitana de Catània. L'any 2007 tenia 26.931 habitants. Limita amb els municipis de Belpasso, Catània, Gravina di Catania, Nicolosi, Pedara, San Pietro Clarenza i Tremestieri Etneo.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Salvatore Maugeri | MpA |
# Margny

* No s'ha de confondre amb Marigny.
«Margny» té aquests significats:
* Margny (Ardenes), municipi al departament de les Ardenes (regió del Gran Est, França)
* Margny (Marne), municipi al departament del Marne (Gran Est)
* Margny-aux-Cerises, municipi al departament de l'Oise (regió dels Alts de França, França)
* Margny-lès-Compiègne, municipi al departament de l'Oise (Alts de França)
* Margny-sur-Matz, municipi al departament de l'Oise (Alts de França)
# Mariner 5

La sonda espacial Mariner 5 va ser la cinquena d'una sèrie de naus espacials de la NASA dintre del Programa Mariner usades per a l'exploració en la manera de vol de retorn. El Mariner 5 va ser una sonda espacial restaurada de respatller de la missió Mariner 4 i es va canviar l'objectiu de visitar Mart per Venus.
La sonda espacial va estar completament estabilitzada en l'altitud, usant al Sol i a Canopus com referències. Una computadora central i un subsistema seqüenciador van donar les seqüències de temps i els serveis de còmput per a altres subsistemes de sondes espacials.
El Mariner 5 va ser llançat el 14 de juny de 1967, i va arribar al veïnatge de Venus el 19 d'octubre de 1967. La sonda espacial va carregar un complement d'experiments per a sondejar l'atmosfera de Venus amb ones de ràdio, examinar la seva lluentor en llum ultravioleta, i mostrar les partícules solars i fluctuacions de camps magnètics sobre el planeta.
La distància més propera de vol va ser de 3.990 km i, amb instruments més avançats que els precedents, el Mariner 5 va poder mostrar una nova llum sobre el planeta calent i cobert de núvols i sobre les condicions en l'espai interplanetari. La sonda espacial també va avançar les tècniques de construcció i operació de les naus espacials interplanetàries, així com ho va fer abans cada Mariner. Totes les operacions en el Mariner 5 van ser acabades al novembre de 1967.

## Referències

* 1 2 3 «Quick Facts: Mariner 5» (en anglès). Laboratory for Atmospheric and space Physics - University of Colorado. Arxivat de l'original el 2021-09-16. [Consulta: 2 abril 2022].
# Mariner 8

La Mariner 8 fou una missió espacial no tripulada de la NASA, dins el programa Mariner, amb l'objectiu d'explorar el planeta Mart. Fou llançada el 9 de maig de 1971, 20 dies abans que la seva bessona la Mariner 9.
La Mariner 8 va ser llançada des d'un coet Atlas Centaur SLV-3 C (AC-24). El motor principal de l'etapa Centaur va ser encès durant 265 segons després del llançament, però l'etapa superior va començar a oscil·lar i va quedar fora de control a causa d'un senyal electrònic erroni. L'etapa Centaur es va apagar als 365 segons després del llançament a causa de la falta de combustible provocada pel gir incontrolat. L'etapa i la sonda es van separar i van reentrar en l'atmosfera terrestre aproximadament a 1.500 quilòmetres de distància del lloc de llançament, caient a l'oceà Atlàntic a uns 560 quilòmetres al nord de Puerto Rico.

## Referències

* 1 2 Pyle, Rod. Destination Mars. Prometheus Books, 2012, p. 73–78. ISBN 978-1-61614-589-7. «Mariner 8 launched ... but failed early in flight and ended its mission by splashing into the Atlantic Ocean. ... [Mariner 9] was the first spacecraft to enter orbit around another world. ... [It] continues to orbit Mars to this day, sailing around the planet deaf and dumb in the cold darkness. ... [Mariners 1-10 were] a demonstration of what a bargain these early missions were. For a total cost of $554 millions, the inner solar system had been opened, and brilliantly.»
# Marià Martínez i Cuenca

Marià Martínez i Cuenca (Cartagena, Regió de Múrcia, 14 de juny de 1899 – Ciutat de Mèxic, 16 d'octubre de 1984) fou un sindicalista i polític català.
Cap al 1904 va traslladar-se a Barcelona amb la seva família. Començà a treballar de jovenet al sector de les arts gràfiques com a premsista. Influït pel socialisme, el 1912 s'afilià a la Federació Gràfica del sindicat UGT i el 1919 a l'Agrupació Socialista de Barcelona, de la que en fou secretari el 1926. De 1928 a 1933 fou secretari de la Federació Catalana del PSOE i de la federació catalana de la UGT de Catalunya.
Tot i que no estava d'acord amb la valoració negativa que feia el PSOE de la qüestió catalana, durant la Segona República Espanyola va procurar la unificació de les forces socialistes catalanes. Després del fracàs d'intentar integrar la Unió Socialista de Catalunya en l'Agrupació Socialista de Barcelona va promoure que una escissió en la FC del PSOE que el 1933 es va unir a la Unió Socialista de Catalunya (USC), i fou elegit vicepresident del nou partit. També el 1934 s'escindí de la UGT per a fundar la Unió General de Sindicats Obrers de Catalunya (UGSOC).
El gener de 1934 fou escollit regidor de l'Ajuntament de Barcelona, però perdé el càrrec quan fou empresonat arran de la seva participació en els fets del 6 d'octubre de 1934. Es reincorporà a la corporació quan fou alliberar el febrer de 1936 arran de l'amnistia decretada després de la victòria del Front Popular a les eleccions generals espanyoles de 1936.
En començar la guerra civil espanyola es va integrar en el PSUC, del que en fou secretari sindical del comitè central i regidor d'afers socials de l'Ajuntament de Barcelona. En acabar la guerra es va exiliar a Mèxic, on treballà com a premsista a l'empresa d'Avel·lí Artís i Balaguer i milità en el Moviment Social d'Emancipació Catalana (MSEC) i després en el Partit Socialista Català, col·laborant en el seu butlletí i en altres publicacions i entitats de la Comunitat Catalana de Mèxic. Va escriure un llibre de memòries que no ha estat publicat, La muralla invisible.

## Referències

* ↑ «Marià Martínez i Cuenca». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 Riera i Llorca, Vicenç. Els exiliats catalans a Mèxic. Barcelona: Editorial Curial, 1994, p. 66 i 287.
* ↑ Biografia al web de la Fundació Pablo Iglesias
# Marseille

«Marseille» té aquests significats:
* Marseille (francès) o Marsella (català)
* Marseille-en-Beauvaisis, municipi francès al departament de l'Oise
* ATP Marseille o torneig de Marsella, competició de tennis que es disputa anualment sobre pista dura a Marsella, França
* Cantó de Marseille-en-Beauvaisis, cantó francès al districte de Beauvais (departament de l'Oise)
* Cantó de Marseille-La Belle-de-Mai, cantó francès al districte de Marsella (departament de les Boques del Roine)
* Hans-Joachim Marseille (1919 - 1942), pilot de caça de la Luftwaffe i as de l'aviació durant la Segona Guerra Mundial
* Olympique de Marseille, club de futbol francès de la ciutat de Marsella
Viccionari
# Marsaskala

Marsaskalaés una municipi de Malta. En el cens de 2005 tenia 9346 habitants i una superfície de 2,8 km². El nom és fruit del compost Marsa, que vol dir port, i Sqalli, que vol dir coneixement.
Està situat a la costa sud del país, al voltant del petit port. En aquest municipi s'hi troba la Torre de Sant Tomàs, construïda pels hospitalers en el grup defensiu conegut com les Torres Wignacourt.

## Agermanaments

Marsaskala és membre fundador del Douzelage, una associació d'agermanament de 23 municipis d'arreu de la Unió Europea. Aquest agermanament actiu va començar el 1991 i s'hi convoquen esdeveniments regulars, com un mercat de productes de cadascun dels països i festivals.
| Altea, País Valencià Bad Kötzting, Alemanya Bellagio, Itàlia Bundoran, República d'Irlanda Chojna, Polònia Granville, França Holstebro, Dinamarca Houffalize, Valònia | Judenburg, Àustria Karkkila, Finlàndia Kőszeg, Hongria Niederanven, Malta Meerssen, Països Baixos Oxelösund, Suècia Prienai, Lituània | Préveza, Grècia Sesimbra, Portugal Sherborne, Anglaterra Sigulda, Letònia Sušice, República Txeca Türi, Estònia Zvolen, Eslovàquia |

## Referències

* ↑ «Douzelage.org: Home». www.douzelage.org. [Consulta: 21 octubre 2009].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 «Douzelage.org: Ciutats membres». www.douzelage.org. Arxivat de l'original el 2009-04-06. [Consulta: 14 març 2010].
# María Rita Más Ybáñez

María Rita Más Ybáñez, nascuda a Vigo el 1964, és una fotògrafa , etnografía y antropología i poeta gallega. Viu a Corunya i treballa al sector de la comunicació y universidad .
Entre otros premios es premio nacional de poesía Jaime Gil de Biedma

## Obra

* Albada de mujer en paro, guardonat amb el Premi Internacional de Poesia Jaime Gil de Biedma y Alba.

## Premis

Premi Carballo mirant el mar de l’Ajuntament de Carballo en la categoria de videopoemes el 2015.

## Notes

* ↑ «La viguesa María Rita Mas gana el XIV Premio de Poesía "Jaime Gil de Biedma"» (en español). Faro de Vigo, 11 xaneiro 2018 [Consulta: 27 setembre 2018].

## Enllaços externs

* "«El luto solo lo sufrían las mujeres, y alguna lo guardó de los 3 a los 92 años»" La Voz de Galícia .
* María Rita Más Ybáñez guanya el premi de poesia Jaime Gil de Biedma
* la faldilla de la reina Rita More