OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hazelton (Dakota del Nord)

Hazelton és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 237 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hazelton tenia 237 habitants, 117 habitatges, i 62 famílies. La densitat de població era de 381,3 hab./km².
Dels 117 habitatges en un 21,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,9% hi vivien parelles casades, en un 2,6% dones solteres, i en un 47% no eren unitats familiars. En el 46,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 29,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,03 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,9.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,4% tenia menys de 18 anys, un 3,8% entre 18 i 24, un 19,4% entre 25 i 44, un 24,5% de 45 a 60 i un 30% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 49 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 17.778 $ i la renda mediana per família de 31.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.000 $ mentre que les dones 15.625 $. La renda per capita de la població era de 12.152 $. Entorn del 17,9% de les famílies i el 20% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hazelton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hazelton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Hazelton (Idaho)

Hazelton és una població dels Estats Units a l'estat d'Idaho. Segons el cens del 2000 tenia 687 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hazelton tenia 687 habitants, 238 habitatges, i 172 famílies. La densitat de població era de 803,8 habitants/km².
Dels 238 habitatges en un 41,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,8% hi vivien parelles casades, en un 9,2% dones solteres, i en un 27,7% no eren unitats familiars. En el 23,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,89 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,53.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 34,2% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 25,6% entre 25 i 44, un 17,2% de 45 a 60 i un 14,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 22.596 $ i la renda mediana per família de 30.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.132 $ mentre que les dones 18.125 $. La renda per capita de la població era de 10.215 $. Aproximadament el 24,1% de les famílies i el 29,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hazelton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hazelton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Hennie Stamsnijder

Johannes Hennie Stamsnijder (Enter, Wierden, Overijssel, 21 de juliol de 1954) és un ciclista neerlandès, que fou professional entre 1980 i 1990. Combinà el ciclisme en ruta amb el ciclocròs, però va ser en aquesta segona especialitat en la qual aconseguí els principals èxits esportius, destacant el campionat del món de ciclocròs de 1981. És pare del també ciclista Tom Stamsnijder.

## Palmarès
### Palmarès en ciclocròs

* 1981
** Campió del món de ciclocròs
** Campió dels Països Baixos de ciclocròs
* 1982
** Campió dels Països Baixos de ciclocròs
* 1983
** Campió dels Països Baixos de ciclocròs
** 1r al Superprestige
* 1984
** Campió dels Països Baixos de ciclocròs
** 1r al Superprestige
* 1985
** Campió dels Països Baixos de ciclocròs
* 1987
** Campió dels Països Baixos de ciclocròs
** 1r al Superprestige
* 1988
** Campió dels Països Baixos de ciclocròs
* 1989
** 1r al Superprestige

### Palmarès en ruta

* 1979
** Campió dels Països Baixos amateur.

#### Resultats al Tour de França

* 1980. Abandona
* 1981. 80è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# Heli Rantanen

Heli Rantanen (Lammi, 26 de febrer de 1970) és una atleta finlandesa, especialista en el llançament de javelina, que va competir durant la dècada de 1990.
El 1992 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Barcelona, on fou sisena en la competició del llançament de javelina del programa d'atletisme. Quatre anys més tard, als Jocs d'Atlanta, va guanyar la medalla d'or en la mateixa prova, sent la primera atleta nòrdica en guanyar una medalla d'or en uns Jocs Olímpics.
Durant la seva carrera esportiva també va prendre part en quatre edicions del Campionat del món d'atletisme i dues del Campionat d'Europa. Destaca la quarta posició que aconseguí al Campionat del món de 1995.
Diverses lesions van afectar els últims anys de la seva carrera esportiva. També va patir una depressió un cop retirada, el 2001, de la qual es va poder recuperar.

## Millors marques

* Llançament de javelina. 67,94 metres (1996)

## Referències

* ↑ «Olympedia – Heli Rantanen». [Consulta: 21 abril 2022].
* ↑ Arponen, Antti O. Olympiakisat Ateenasta Atlantaan. Porvoo: WSOY, 1996, p. 365. ISBN 951-0-21072-2.
* ↑ «Heli RANTANEN | Profile | World Athletics». [Consulta: 21 abril 2022].
* ↑ «Heli Rantanen - Munzinger Biographie». [Consulta: 21 abril 2022].
* ↑ «Mertaranta ja legendat: Olympiavoittaja Heli Rantanen avautuu masennuksestaan» (en finès). [Consulta: 21 abril 2022].
* ↑ «Juice Leskinen yllätti tuoreen olympiavoittajan hauskalla runolla – Heli Rantanen kertoo: ”Vain sävel puuttui”» (en finès), 26-04-2020. [Consulta: 21 abril 2022].
* ↑ Fitxa a trackfield.brinkster.net
# Herba d'orenetes

Herba d'orenetes, celidònia o herba berruguera (Chelidonium majus) és una planta perenne de la família papaveraceae i l'única espècie del gènere Chelidonium.

## Altres noms

Rep també els noms següents: herba celidònia, herba dels fics, herba d'/de les orenetes, herba d'oronelles, herba de iode, herba de Santa Teresa, herba del Bon Jesús, herba dels ulls, herba felera, herba fetgera, herba groga, herba petogarrera, lleteresa, llet-tres, lleterola, celdoni, herba celoni, celdònia, celdònies, celedònia, celedrònia, celinodia, celònia, solidònia.

## Descripció

És originària d'Europa i de la conca mediterrània.
Pot arribar a 80 cm d'alçada. Té fulles profundament dividides de 30 cm de llarg. Floreix d'abril cap a la tardor amb flors de pètals grocs. Les llavors són petites i negres i atreuen les formigues que les dispersen (mirmecocòria).
Tota la planta és tòxica i pot causar dermatitis per contacte però tradicionalment es feia servir el seu làtex per combatre les berrugues. Antigament, sota la influència de la fantasiosa teoria del signe, se li ha atribuït la propietat de guarir malalties amb descoloracions grogues com a símptoma, com ara la icterícia amb el to groc a la pell o a l'escleròtica dels ulls degut a bilirrubina a la sang per mal funcionament del fetge. Tampoc no és eficaç contra les epidèmies de xantofòbia, o la fòbia del groc.
* flor (detall)
* llavors

## Referències

* ↑ «Herba d'orenetes». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Vallès, Joan (dir.); Veny, Joan; Vigo, Josep; Bonet, M. Àngels; Julià, M. Antònia. «celidònia». A: Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. Barcelona: Edicions Universitat Barcelona, 2014, p. 263-264. ISBN 9788447538553.
* ↑ «herba d'orenetes». Institució Catalana d'Història Natural. Arxivat de l'original el 2018-12-02. [Consulta: 2 desembre 2018].
* ↑ Bozman, Edward. «Xanthophobia» (en anglès). Common-phobias.com, 02-06-2017. Arxivat de l'original el 2018-11-18. [Consulta: 2 desembre 2018].
Viccionari
# Herba de Sant Cristòfol

L' herba de Sant Cristòfol (Actaea spicata), és una espècie de planta amb flor originària d'Europa i Àsia occidental. És extremadament verinosa. herba cristofolina, herba de Sant Cristau i herba de Sant Cristol.
És una planta herbàcia perenne que fa fins a 30-60 cm d'alt. Les fulles són compostes pinnades de fins a 40 cm de llarg i 30 cm d'ample. Les flors són blanques amb 4-6 sèpals petaloides i es fan en un raïm erecte de 10 cm de llarg. El fruit és una baia oval de 10-11 mm de llarg i 8 mm de diàmetre.
Hi ha dues varietats:
* Actaea spicata var. spicata. Europa, nord-est d'Àsia a 0-1900 m d'altitud.
* Actaea spicata var. acuminata (syn. A. acuminata). Sud-oest d'Àsia, Himàlaia, a 2500-3700 m d'altitud.

## Cultiu i usos

Malgrat ser verinosa també havia estat medicinal i creix com planta ornamental.
Les baies afecten el cor i el poden parar, en canvi són inofensives pels ocells.
* Dibuix del segle xix

## Referències

* 1 2 «Actaea spicata». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 4 març 2022].

## Enllaços externs

* Flora Europaea: Actaea spicata
* Nepal Checklist: Actaea spicata var. acuminata
* Germplasm Resources Information Network: Actaea spicata Arxivat 2004-11-19 a Wayback Machine.
* Plants for a Future: Actaea spicata
* Edible and Medicinal plants of the West, Gregory L. Tilford, ISBN 0-87842-359-1
# HiSilicon

HiSilicon (en pinyin: Hǎisī) és una empresa xinesa de semiconductors sense foneria (fabricació pròpia) amb seu a Shenzhen, Guangdong i propietat total de Huawei. HiSilicon compra llicències per a dissenys de CPU a ARM Holdings, incloent ARM Cortex-A9 MPCore, ARM Cortex-M3, ARM Cortex-A7 MPCore, ARM Cortex-A15 MPCore, ARM Cortex-A53, ARM Cortex-A57 i també pels seus nuclis gràfics de Mali. HiSilicon també ha comprat llicències de Vivante Corporation per al seu nucli gràfic GC4000.
HiSilicon té fama de ser el dissenyador nacional de circuits integrats més gran de la Xina. El 2020, els EUA van instituir normes que exigeixen que les empreses nord-americanes que proporcionin cert equipament a HiSilicon o empreses no nord-americanes que utilitzen tecnologies nord-americanes que subministren HiSilicon tinguin llicències i Huawei va anunciar que deixarà de produir el seu chipset Kirin a partir del 15 de setembre del 2020. HiSilicon ha estat superat pel rival xinès UNISOC en termes de quota de mercat de processadors mòbils.

## Història

Shenzhen HiSilicon Semiconductor Co., Ltd. va ser el centre de disseny ASIC de Huawei, que es va fundar el 1991.
* 2004: es va registrar Shenzhen HiSilicon Semiconductor Co., Ltd. i es va establir formalment l'empresa.
* 2016: Kirin960 dissenyat per HiSilicon va ser guardonat com un dels "millors d'Android 2016" per Android Authority.
* 2019: es va establir Shanghai HiSilicon, una filial de propietat total de Huawei.

## Productes
### Processadors d'aplicacions per a telèfons intel·ligents

K3V2, K3V2E, Kirin 620, Kirin 650, 655, 658, 659, Kirin 710, Kirin 810 i 820, Kirin 920, 925 and 928,Kirin 930 i 935, Kirin 950 i 955, Kirin 960, Kirin 970,Kirin 980 i Kirin 985 5G/4G, Kirin 990 4G, Kirin 990 5G i Kirin 990E 5G, Kirin 9000 5G/4G i Kirin 9000E,

### Mòdems per a telèfons intel·ligents

Balong 700, Balong 710,Balong 720, Balong 750,Balong 765,Balong 5G01, Balong 5000,

### Processadors de servidor

Hola 1610, Hi1612, Kunpeng 916 (abans Hi1616), Kunpeng 920 (abans Hi1620), Kunpeng 930 (abans Hi1630),

### Acceleració de la IA

Arquitectura Da Vinci, Ascend 310, Ascend 910

## Referències

* ↑ «HiSilicon Technologies Co., Ltd. 海思半导体有限公司» (en anglès). ARM Holdings. Arxivat de l'original el 15 gener 2013. [Consulta: 26 abril 2013].
* ↑ Lai, Richard. «Huawei's HiSilicon K3V3 chipset due 2H 2013, to be based on Cortex-A15» (en anglès). Engadget. Arxivat de l'original el 15 maig 2013. [Consulta: 26 abril 2013].
* ↑ «HiSilicon: What you need to know about HUAWEI's chip design unit» (en anglès). https://www.androidauthority.com,+01-06-2021.+[Consulta: 8 setembre 2023].
* ↑ «China's Tsinghua Unigroup axes major memory chip projects» (en anglès).
# Hvis lyset tar oss

Hvis lyset tar oss (en català Si la llum ens portés) és el tercer àlbum d'estudi de la banda de black metal noruega Burzum. Va ser gravat el setembre de 1992, malgrat que no va ser llençat al mercat fins l'abril de 1994 a través de Misanthropy Records i Cymphomane Productions, la discogràfica de Varg Vikernes, únic integrant de la banda. Vikernes va dedicar el disc a Fenriz i Demonaz, dos músics de l'escena del black metal noruecs que eren el baterista de Darkthrone i guitarrista d'Immortal respectivament.
A més, en una entrevista, Vikernes va definir l'àlbum com a conceptual de la següent manera: "Vigila la llum cristiana. Et portarà cap a la degeneració i el buit existencial. Allò que molts anomenen llum per a mi és la foscor. Cerca la foscor i l'infern i no trobaràs res més que l'evolució".
La portada de l'àlbum correspon a una pintura del segle xix de l'artista Theodor Kittelsen anomenat Fattingmannen (The Pauper). La contraportada també inclou una obra del mateix autor.

## Llistat de cançons

Algunes còpies promocionals del disc, anteriors a la versió oficial llençada al mercat, contenien la cançó "Et hvitt lys over skogen" (en català "Una llum blanca sobre el bosc"), que substituïa a "Tomhet".
Totes les cançons compostes per Varg Vikernes.
* "Det Som Engang Var" ("Allò que una vegada fou") – 14:21
* "Hvis Lyset Tar Oss" ("Si la llum ens portés") – 8:04
* "Inn i slottet fra droemmen" ("Al Castell dels somnis") – 7:51
* "Tomhet" ("Buit") (Instrumental) – 14:11

## Crèdits

* "Count Grishnackh" (Varg Vikernes) – veus, guitarra elèctrica, baix elèctric, bateria, sintetitzadors.
* "Pytten" (Eirik Hundvin) – Producció

## Referències

* ↑ «Hvis Lyset Tar Oss» (en anglès). Varg Vikernes. [Consulta: 14 octubre 2020].
* 1 2 «Interview with Varg Vikernes» (en anglès). Flynn, Antoinette, Flynn, Antoinette. [Consulta: 16 octubre 2020].
# Hvozdnica

Hvozdnica és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país.

## Referències

* ↑ «Bytča (District, Žilinský kraj, Slovakia) - Population Statistics, Charts, Map and Location» (en anglès). [Consulta: 9 novembre 2018].
# Hyperolius guttulatus

Hyperolius guttulatus és una espècie de granota de la família dels hiperòlids que viu al Camerun, Costa d'Ivori, el Gabon, Ghana, Guinea, Libèria, Nigèria, Sierra Leona i, possiblement també, a Guinea Equatorial.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Schiøtz, A., Rödel, M.-O., Amiet, J.-L. & Burger, M. 2004. Hyperolius guttulatus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 15 d'abril del 2008.
# Hyperolius houyi

Hyperolius houyi és una espècie de granota de validesa discutida, ja que se n'ha perdut l'holotip i la localització tipus donada per Ernst Ahl el 1931 "Ussagara, Neu Kamerun [Chad]" és contradictòria, perquè "Neukamerun" (Nou Camerun) és el nom alemany de les terres afegides a l'est de colònia alemanya del Camerun entre 1911 i el tractat de Versalles, que inclouen una zona prop de llac Txad que pertany a l'actual Txad, però Ussagara és a les muntanyes Nguru de Tanzània. Per aquest motiu, la descripció conservada no ha pogut ser relacionada amb cap població coneguda d'amfibis i podria ser un sinònim d'Hyperolius viridiflavus.

## Referències

* 1 2 «Hyperolius houyi». AmphibiaWeb, 2014. [Consulta: 27 agost 2014].
* 1 2 Schiøtz, A. 2004. Hyperolius houyi. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 27 d'agost del 2014.
# Hyperolius fuscigula

Hyperolius fuscigula és una espècie de granota de la família dels hiperòlids que viu a Angola.

## Referències

* Schiøtz, A. 2004. Hyperolius fuscigula. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 15 d'abril del 2008.
# Hyperolius glandicolor

Hyperolius glandicolor és una espècie de granota de la família dels hiperòlids que viu a Kenya, Somàlia, Tanzània i, possiblement també, a la República Democràtica del Congo, Malawi i Moçambic.

## Referències

* Schiøtz, A., Channing, A. & Poynton, J.C. 2004. Hyperolius glandicolor. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 15 d'abril del 2008.
# Helen Jenkins

Helen Jenkins –nascuda Helen Tucker– (Elgin, 8 de març de 1984) és una triatleta escocesa, guanyadora de dues medalles d'or al Campionat del Món de triatló, en els anys 2008 i 2011, i una medalla d'or al Campionat del Món de triatló per relleus de 2011.
Va participar en tres Jocs Olímpics d'Estiu, ocupant el 21è lloc a Pequín 2008, el 5è a Londres 2012 i el 19è a Rio de Janeiro 2016, representant en tots ells al Regne Unit. A més ha obtingut la victòria en tres etapes de les Sèries mundials (el 2011 a Londres, el 2012 a San Diego i el 2016 a Gold Coast).

## Palmarès internacional

Campionat del Món :
| Any | Lloc | Medalla | Prova |
| 2008 | Vancouver ( Canadà) | 1 | Individual |
| 2011 | Pequín ( R.P. de la Xina) | 1 | Individual |
| 2011 | Lausana ( Suïssa) | 1 | Relleus |

### Copa del Món

| Lloc | Lloc | Data | Títol |
| Salford (Anglaterra) | 3 | 31/07/2005 | Bronze |
| Pequín (Xina) | 3 | 17/09/2005 | Bronze |
| Madrid (Espanya) | 2 | 25/05/2008 | Plata |
| Des Moines (Estats Units) | 3 | 22/06/2008 | Bronze |

### Sèries Mundials (Campionat del Món)

| Lloc | Lloc | Data | Títol |
| Londres (Anglaterra) | 3 | 15/08/2009 | Bronze |
| Gold Coast (Austràlia) | 3 | 09/09/2009 | Bronze |
| Madrid (Espanya) | 3 | 05/06/2010 | Bronze |
| Londres (Anglaterra) | 3 | 24/07/2010 | Bronze |
| Madrid (Espanya) | 2 | 04/06/2011 | Plata |
| Kitzbuhel (Àustria) | 2 | 18/06/2011 | Plata |
| Londres (Anglaterra) | 1 | 06/08/2011 | Or |
| Pequín (Xina) | 2 | 09/09/2011 | Plata |
| Sydney (Austràlia) | 2 | 14/04/2012 | Plata |
| San Diego (Estats Units) | 1 | 10/05/2012 | Or |
| Auckland (Nova Zelanda) | 3 | 06/04/2014 | Bronze |
| Ciutat del Cap (Sud-àfrica) | 2 | 26/04/2014 | Plata |
| Chicago (Estats Units) | 2 | 28/06/2014 | Plata |
| Abu Dabi (Unió dels Emirats Àrabs) | 3 | 05/03/2016 | Bronze |
| Gold Coast (Austràlia) | 1 | 09/04/2016 | Or |
| Estocolm (Suècia) | 3 | 02/07/2016 | Bronze |

## Referències

* 1 2 «Helen Jenkins» en la pàg. web de la ITU (anglès)
* ↑ «Helen Jenkins» Arxivat 2015-10-08 a Wayback Machine. en Sports-reference.com (SR/Olympic Sports) (anglès)

## Enllaços externs

* Helen Jenkins - Lloc web oficial
# Heteromycteris oculus

Heteromycteris oculus és un peix teleosti de la família dels soleids i de l'ordre dels pleuronectiformes.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes de l'oceà Pacífic i a l'Índic.

## Interès gastronòmic

És un peix de sabor excel·lent.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Hetman

Hetman (ucraïnès: гетьман, het'man) és un títol polític d'Europa Central i de l'Est, assignat històricament als comandants militars.
Utilitzat pels txecs a Bohèmia des del segle XV. Va ser el títol del segon comandant militar més alt de la Corona del Regne de Polònia i del Gran Ducat de Lituània durant els segles XVI a XVIII. El títol també va ser utilitzat pels cosacs ucraïnesos des de finals del segle XVI. Hetman era el càrrec més alt que podia tenir un oficial militar a les àrees pertanyents als hetmanats d'Ucraïna, al Hetmanat cosac (1649–1764) i a l'Estat Ucraïnès, anomenat també Segon Hetmanat (1918). Al llarg de gran part de la història de Romania i Moldàvia, els hetmans ocupaven el segon rang més alt de l'exèrcit. A l'actual Txèquia el títol s'utilitza per als governadors regionals.

## Etimologia

El terme hetman era un préstec polonès, probablement de l'alemany Hauptmann, capità o un préstec del títol turc comparable ataman (literalment "pare dels cavallers").

## Vegeu també

* Ataman

## Referències

* ↑ Stevenson, Angus; Waite, Maurice. Concise Oxford English Dictionary: Luxury Edition (en anglès). 12. Oxford University Press, 2011, p. 669. ISBN 9780199601080.
* ↑ «The Cossacks: A super-ethnos in Russia's ribs». The Economist, 21-12-1996.
* ↑ «Ataman».
# Hípia

Híppia i Hippi (Hippia i Hippus, (Ἱππία i Ἵππιος, o Ἵππειος), són les deïtats gregues equivalents en llatí a Equester i Equestris i fou el sobrenom de diverses divinitats incloent Hera, la dona de Zeus, Tegea, Olímpia i Posidó, i a Roma de Fortuna i de Venus. L'activitat hípica deriva d'aquestes deïtats.

## Referències

* Dictionary of Greek and Roman biography and mythology, (William Smith, 1849)
* Dictionary of Greek and Roman Geography (William Smith, 1854)
# Horcajo de la Sierra-Aoslos

Horcajo de la Sierra-Aoslos és un municipi de la Comunitat de Madrid, al Valle Medio del Lozoya. Limita amb Madarcos, Horcajuelo de la Sierra, Piñuécar-Gandullas, Robregordo i La Acebeda.
# Incertesa knightiana

La incertesa knightiana, en economia, és un risc que no és mesurable i que no es pot computar. La idea d'incertesa knightiana prové originàriament dels estudis realitzats per l'economista nord-americà Frank Knight (1885–1972) de la Universitat de Chicago, que va ser el primer a distingir entre els conceptes de risc i incertesa en el seu treball titulat Risk, Uncertainty, and Profit.

## Impacte

Els matemàtics John Maynard Keynes i Frank Knight van discutir la naturalesa impredictible dels sistemes econòmics. Tots dos van criticar l'aproximació matemàtica a l'economia en termes d'utilitat esperada, tal com va ser desenvolupada per Ludwig von Mises i altres economistes de l'escola de Viena. Aquesta incertesa apareix en la teoria de la decisió en forma de la paradoxa d'Ellsberg, que es planteja quan les persones han d'escollir entre dues opcions possibles i la majoria es decideix per aquella en què la probabilitat és coneguda. Això entra en contradicció amb l'axioma d'independència en la teoria de la decisió. La teoria del cigne negre formulada pel libanès Nassim Taleb desenvolupa noves variants d'incertesa.

## Referències

* ↑ Knight, F.H. (1921) Risk, Uncertainty, and Profit. Boston, MA: Hart, Schaffner & Marx; Houghton Mifflin Company

## Vegeu també

* Paradoxa d'Ellsberg
# Institute of Statisticians

L'Institute of Statisticians va ser una organització professional britànica fundada el 1948 per protegir els interessos dels estadístics professionals. Originalment va ser nomenada The Association of Incorporated Statisticians Limited, però més endavant va canviar el nom. L'Institut es va formar després que la Royal Economic Society va impedir l’any 1947 una extensió de la Royal Charter de la Royal Statistical Society que hauria permès dur a terme exàmens.
L’Institute of Statisticians va intentar obtenir una Royal Charter pròpia en 1978 i això va portar a converses amb la Royal Statistical Society sobre una possible fusió. Les converses van fracassar amb desacords sobre la forma d'organitzar les diferents categories de membres. Poc temps després, però, les converses van ser represes i l'1 de gener de 1993, les dues organitzacions es van fusionar, convertint-se simplement la Royal Statistical Society.
Des de 1950 l'Institut va publicar una revista, primer anomenada The Incorporated Statistician (ISSN 1466-9404) i a partir de 1962 nomenada The Statistician (ISSN 0039-0526) abans de convertir-se l’any 1993 en el Journal of the Royal Statistical Society Series D.

## Referències

* 1 2 «History of the Royal Statistical Society». Royal Statistical Society. [Consulta: 29 gener 2016].
* ↑ «Princeton University library record of the Institute's publishing». [Consulta: 29 gener 2016].
* ↑ «JSTOR history of the Institute's journal». [Consulta: 29 gener 2016].