OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Confederació General del Treball de França

La Confederació General del Treball (francès: Confédération Générale du Travail, abreujat CGT) de França és un dels cinc sindicats francesos amb més afiliats (en tenia 711.000 el 2005). La seva presidenta és Sophie Binet. Va ser fundat el 23 de setembre de 1895 a Llemotges, aleshores amb una ideologia anarcosindicalista i apolítica, i en 1906, en el seu 9è congrés, va adoptar la Carta d'Amiens. Posteriorment ha derivat en postures molt diferents.
La CGT francesa actualment és membre de la Confederació Europea de Sindicats, CES, que agrupa els sindicats europeus, i de la Confederació Sindical Internacional, CSI, que és socialista moderada i cristiana.
Malgrat la coincidència al nom, no té cap relació amb la Confederació General del Treball d'Espanya.

## Història

A començaments del segle XX va ser la principal entitat que agrupava als treballadors a França i es declarava apolítica. Defensava que els treballadors havien de centrar els seus esforços en l'economia i no en idees polítiques que només els dividirien i no els ajudarien a defensar els seus drets. Després de la Primera Guerra Mundial van començar els primers conflictes ideològics i en 1921 es va escindir entre reformistes socialistes, que van quedar a la CGT, i revolucionaris comunistes, que van crear la CGT Unitària.
En 1936 es van reunificar. En 1940 el govern de Vichy va dissoldre el sindicat, que es reunificaria a la clandestinitat tres anys després. Després de la Segona Guerra Mundial va patir noves escissions, quedant d'ideologia comunista, i va estar fortament relacionat amb el Partit Comunista Francès durant força anys.
A partir dels anys 70 va començar a defensar una esquerra cada cop més moderada: va començar per donar suport al conjunt de partits d'esquerra, incloent el Partit Radical d'Esquerra i el Partit Socialista francès, i als 80 va començar a distanciar-se dels comunistes, dels quals es va desvincular completament als anys 90. En 1995 va deixar de formar part de la confederació comunista Federació Sindical Mundial i es va anar dirigint cap al centreesquerra. En 2006 va entrar a la Confederació Sindical Internacional.

## Enllaços externs

* Web de la CGT (francès)
# Crinia nimbus

Crinia nimbus és una espècie de granota que viu a Austràlia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Hero, J.-M. & Brown, P. 2004. Crinia nimbus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 23 d'abril del 2008.
# Cosme de Mèdici

Cosme de Mèdici és el nom dels següents personatges:
* Cosme de Mèdici o Cosme el Vell (Florència, 1389 - 1464), polític i banquer florentí, senyor de Florència entre 1434 i 1464
* Cosme I de Mèdici (Florència, 1519 - Villa di Castello, 1574), duc de Florència des de 1537 fins al 1569, moment en què va esdevenir Gran Duc de Toscana fins a la seva mort
* Cosme II de Mèdici (Florència, 1590 - 1621), Gran Duc de Toscana entre 1609 i 1621
* Cosme III de Mèdici (Florència, 1642 - 1723), Gran Duc de Toscana entre 1670 i 1723.
# Cornella nord-americana

La cornella nord-americana (Corvus brachyrhynchos) és un passeriforme gran de la família dels Corvidae. És una au comunament trobada per tot Amèrica del Nord.
La cornella americana és una de les moltes espècies de corbs totalment negres, però pot ser-ne distingit d'altres dos, del corb comú (Corvus corax) per la seva grandària i actitud, i del Corvus ossifragus pel seu crit.
Els corbs americans són comuns i adaptables, però són molt susceptibles al Virus del Nil Occidental; en són monitorats com una espècie indicadora. Les transmissions directes del virus de corbs americans als humans no han estat trobades fins avui.

## Taxonomia

Durant molt de temps s'ha considerat l'existència, com a espècie de ple dret, de la Cornella d'Alaska (Corvus caurinus Baird, SF, 1858) que avui es considera la subespècie nord-occidental de la cornella nord-americana, arran treballs de Slager et al. 2020.

## Referències

* ↑ Cornella nord-americana«Cornella nord-americana». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/06/2021(català)
* ↑ Cornella d'Alaska«Cornella nord-americana». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/06/2021(català)
* ↑ David L. Slager, KL Epperly, RR Ha, S Rohwer, C Wood, C Van Hemert i J Klicka. Cryptic and extensive hybridization between ancient lineages of American crows. Molecular ecology. Volum 29. Març 2020.
# Corneller mascle

El corneller mascle (Cornus mas) és una espècie del gènere Cornus originària del sud d'Europa i sud-oest d'Àsia.
Als Països Catalans només s'ha trobat al Rosselló i Vallespir en rouredes entre els 500 i 1000 m d'altitud.
És un arbust o un petit arbre que fa de 5–12 m d'alt. Les fulles són oposades de 4–10 cm de llarg i 2–4 cm d'ample, són d'ovades a oblongues i amb el marge enter. Les flors són petites (5–10 mm de diàmetre), amb 4 pètals en grups de 10–25 i floreix a finals d'hivern. El fruit és una drupa vermella i oblonga amb una sola llavor.

## Usos
### Fruit

El fruit cru és astringent. Madura després de caure de l'arbre i aleshores és de color vermell fosc. Se'n fa melmelades. A l'Azerbaidjan i Armènia, es destil·la el fruit per fer-ne vodka, i a Turquia i Iran es menja salat i en una beguda freda tradicional.

### Flors

Es fa servir de planta ornamental, ja que les flors s'obren molt aviat, abans que les de la forsythia.

### Fusta

Té la fusta extremadament densa i té moltes aplicacions. El corneller mascle el van fer servir els grecs antics per construir arcs i javelines.

## Referències

* ↑ Bolòs i Vigo Flora dels Països Catalans Barcelona 1990
* ↑ Demir, F.; Hakki Kalyoncu, I. «Some nutritional, pomological and physical properties of cornelian cherry (Cornus mas L.)». Journal of Food Engineering, 60, 3, 01-12-2003, pàg. 335–341. DOI: 10.1016/S0260-8774(03)00056-6. «The wood is heavier than water and does not float, therefore it is used for tools, machine parts, etc.»
* ↑ Markle, Minor M., III «The Macedonian Sarrissa, Spear and Related Armor». American Journal of Archaeology, 81, 3, Summer 1977, pàg. 323–339. DOI: 10.2307/503007.

## Enllaços externs

* National Agricultural Research Foundation - Pomology Institute (NAGEF-PI): Cornus mas Arxivat 2013-01-25 a Wayback Machine.
# Corts de Sant Cugat-Tortosa (1419-1420)

Les Corts Catalanes varen ser convocades pel rei Alfons el Magnànim a Sant Cugat del Vallès el 21 de març de 1419, quasi tres anys més tard d'heretar la corona d'Aragó a la mort del seu pare Ferran d'Antequera el 2 d'abril de 1416. Era President de la Generalitat l'Andreu Bertran.
El clima polític previ era força tens amb el monarca. La protesta feta al seu pare a les darreres Corts per les incorporacions de membres castellants a la cort reial, no havia estat corregida i el nou rei Alfons al seu nomenament, el 1416, havia manifestat un estil autoritàri al dirigir-se en el Parlament de Barcelona en castellà. L'arquebisbe de Tarragona, en nom dels estaments presents, li respongué "si vis amaris, ama" (si vols ser estimat, estima), convidant-lo clarament a interessar-se per Catalunya si volia tenir un tracte recíproc. Posteriorment, la noblesa catalana va crear, el 1418, la Junta de Molins de Rei, una lliga de ciutats, viles i barons encapçalada pel conseller de Barcelona Ramon Desplà i el comte Roger Bernat I de Pallars Sobirà, per a fer front als moviments castellanitzants de la cort.
El rei enmendà la seva actitud en aquestes corts de Sant Cugat i reduí sensiblement l'estructura de la casa reial. També s'aprovaren capítols de Cort prohibint obtenir benefícis eclesiàstics als estrangers i el rei acceptà que la inquisició actués sobre els oficials que no haguessin complert les constitucions i lleis catalanes. A canvi d'aquestes concessions, el rei va obtenir un donatiu de 60.000 florins per a les campanyes mediterrànies.
Pel juliol de 1419 es nomenaren els nous diputats a la Generalitat, encapçalat per Joan Desgarrigues com a President.
El gener de 1420 les corts es traslladaren a Tortosa on es lliuren al rei els primers 40.000 florins del donatiu acordat. La comissió de greuges que revissava la legislació per assegurar un major caràcter pactista, presentà tretze constitucions per a ser aprovades, però no s'avançà i es produí una ruptura. El rei, amb el donatiu rebut i la flota preparada, suspengué les corts el 10 de maig i embarcà al port dels Alfacs en direcció a Sardenya.
Les campanyes mediterrànies acabarien amb la conquesta de Nàpols, on Alfons fixaria la seva residència.

## Bibliografia

* Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0884-0
# Crowell

Crowell és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 1.141 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Crowell tenia 1.141 habitants, 465 habitatges, i 292 famílies. La densitat de població era de 233,1 habitants/km².
Dels 465 habitatges en un 29,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,3% hi vivien parelles casades, en un 10,3% dones solteres, i en un 37% no eren unitats familiars. En el 34,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 21,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,36 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,8% tenia menys de 18 anys, un 5,9% entre 18 i 24, un 21,9% entre 25 i 44, un 22,3% de 45 a 60 i un 23% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 22.214 $ i la renda mediana per família de 31.667 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.141 $ mentre que les dones 16.184 $. La renda per capita de la població era de 12.965 $. Aproximadament l'11,4% de les famílies i el 16,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Crowell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Crowell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Contusió

Una contusió és un tipus de lesió física no penetrant sobre un cos causada per l'acció d'objectes durs, de superfície obtusa o roma, que actuen sobre l'organisme per mitjà d'una força més o menys considerable. Els efectes d'un cop contús varien segons la força i energia aplicada sobre l'organisme donant lloc a una lesió superficial, amb una equimosi (si el cop és lleu) o un hematoma (sovint si el cop és més important), o lesions sobre òrgans i vísceres (com, per exemple, una contusió pulmonar) que poden comprometre la vida del subjecte, com una fractura (que llavors ja no s'anomena contusió).

## Quadre clínic

Els signes clàssics d'una contusió són el dolor, disminució funcional lleu o moderada al lloc del cop i, ocasionalment, edema lleu. La contusió és una lesió tancada que no trenca la continuïtat de la pell, com en el cas d'un ferida tallant o penetrant. la pell o els òrgans poden canviar de color per efecte de la sang vessada, formant hematomes i equimosis.
Quan la contusió és lleu, el dolor és moderat i tardà, permet continuar l'esforç. Amb tractament, la seva evolució és favorable. Per tractar-se d'una lesió tancada, la contusió no comporta risc de contaminació externa i infecció.

## Tractament

El tractament per a contusions lleus és mínim i pot incloure repòs, aplicació de fred, compressió i elevació de l'extremitat (si la contusió és en un membre), analgèsics (especialment AINE) i, més tard, en recuperació, exercicis d'estirament lleugers. Particularment, l'aplicació immediata de gel mentre s'eleva la zona pot reduir o evitar completament la inflor restringint el flux sanguini a la zona i evitant el sagnat intern. El descans és fonamental per a una ràpida recuperació.
Fer un massatge molt suau de la zona i aplicar calor pot afavorir el flux sanguini i alleujar el dolor segons la teoria del control de porta del dolor, podria exacerbar la lesió.

## Referències

* ↑ Juan Antonio Gisbert Calabuig; Enrique Villanueva Cañadas. Medicina Legal y Toxicología (en castellà). 2a. España: Elsevier, 2005, p. 360. ISBN 844581415X.
* ↑ Enciclopedia Microsoft Encarta Online. «Còpia arxivada» (en castellà). Arxivat de l'original el 2009-03-02. [Consulta: 17 abril 2021].
* ↑ «Diccionari Enciclopèdic de Medicina». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 17 abril 2021].
* ↑ Pedro Mata y Fontanet. Tratado de medicina y cirugía legal (en castellà). 3ra. Universidad de Oxford, 1857, p. 360 [Consulta: 18 abril 2009].
* ↑ Manual Para El Diplomado en Enfermería (ats/due). Temario de Oposiciones. (en castellà). MAD-Eduforma, 2008, p. 1324. ISBN 8466522735.
* ↑ «WebMD article on bruise treatment».
# Cystoviridae

Cystoviridae és una família de virus d'ARN bicatenari que infecten certs bacteris gramnegatius.
Tots els cystovirus tenen en total 14 kb de longitud i una capa externa de lípids i proteïnes. Molts cystovirus infecten espècies de Pseudomonas. L'espècie tipus és Pseudomonas phage Φ6, però n'hi ha altres com Φ7, Φ8, Φ9, Φ10, Φ11, Φ12 i Φ13 identificats, també s'han aïllat altres cystovirus.

## Referències

* 1 2 Silander OK, Weinreich DM, Wright KM, et al. «Widespread genetic exchange among terrestrial bacteriophages». Proc. Natl. Acad. Sci. U.S.A., 102, 52, desembre 2005, pàg. 19009–14. DOI: 10.1073/pnas.0503074102. PMC: 1323146. PMID: 16365305.
* ↑ Mindich L, Qiao X, Qiao J, Onodera S, Romantschuk M, Hoogstraten D «Isolation of additional bacteriophages with genomes of segmented double-stranded RNA». J. Bacteriol., 181, 15, agost 1999, pàg. 4505–8. PMC: 103579. PMID: 10419946.

## Enllaços externs

* Viralzone: Cystovirus
# Cademène

Cademène és un municipi francès situat al departament del Doubs i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 86 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Cademène era de 86 persones. Hi havia 40 famílies de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 16 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 44 habitatges, 38 eren l'habitatge principal de la família, 4 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 41 eren cases i 1 era un apartament. Dels 38 habitatges principals, 32 estaven ocupats pels seus propietaris i 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 2 tenien dues cambres, 2 en tenien tres, 13 en tenien quatre i 21 en tenien cinc o més. 35 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 19 habitatges hi havia un automòbil i a 19 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Cademène el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 8 | 60 a 64 | 12 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 8 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 8 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 8 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 48 persones, 41 eren actives i 7 eren inactives. De les 41 persones actives 40 estaven ocupades (22 homes i 18 dones) i 1 aturada (1 dona i 1 dona). De les 7 persones inactives 4 estaven jubilades i 3 estaven estudiant.

### Activitats econòmiques

Dels 5 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials, 1 d'una empresa de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de serveis i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un guixaire pintor.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Cademène a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Cademène a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Estadi (desambiguació)

«Estadi» té aquests significats:
* Estadi, infraestructura esportiva que serveix per a albergar jocs, concerts o altres esdeveniments.
* Estadi, unitat de longitud usada antigament pels grecs i romans, basada en la dimensió del recinte destinat a les curses ia la lluita.
* Estadi, en geometria, una figura geomètrica composta per un rectangle i dos semicercles afegits.
* Estadi o stadion, cursa dels jocs esportius de l'Antiguitat.
* Estadi, en biologia, cadascuna de les etapes de el desenvolupament dels insectes i altres artròpodes.
# Isabel de Portugal i de Lancaster

* Aquest article tracta sobre Isabel de Portugal i de Lancaster. Vegeu-ne altres significats a «Isabel de Portugal».
Isabel de Portugal i de Lancaster, també dita Isabel de Portugal o Isabel d'Avís,(Évora, 1397 - Dijon, 1471) fou infanta de Portugal i duquessa consort de Borgonya (1430-1467).

## Orígens familiars

Nasqué el 21 de febrer de 1397 a Évora sent la únia filla supervivent del rei Joan I de Portugal i de la seva esposa Felipa de Lancaster. Era neta per línia paterna de Pere I de Portugal i Teresa Gille Lourenço, i per línia materna del príncep Joan de Gant i Blanca de Lancaster.
Era la germana, entre d'altres, d'Enric el Navegant, Pere de Portugal i el rei Eduard I de Portugal. Va passar la seva joventut a la cort portuguesa de Lisboa.

## Núpcies i descendents

Es casà el 7 de gener de 1430 a Bruges amb el duc Felip III de Borgonya, esdevenint la tercera esposa d'aquest. D'aquesta unió tingueren tres fills:
* l'infant Antoni de Borgonya (1430-1432, comte de Charolais
* l'infant Josep de Borgonya (1432), comte de Charolais
* l'infant Carles I de Borgonya (1433-1477), duc de Borgonya
Isabel de Portugal era una dona molt refinada i intel·ligent, a qui li agradava estar voltada d'artistes i poetes. Va fundar moltes escoles i va donar impuls a les arts. En el terreny polític, va tenir molta influència sobre el seu fill, però especialment sobre el seu marit, al qual va representar en diverses conferències diplomàtiques. Va morir a Dijon el 17 de desembre de l'any 1471.

## Vegeu també

* Burgundi, antiga llengua de la regió de Borgonya
# Comitè Zangger

El Comitè Zangger (del nom del seu primer president el suís Claude Zangger) és un règim multilateral de control de les exportacions, que es va constituir el 1971 pels estats exportadors i productors de béns i tecnologies nuclears, després de l'entrada en vigor del Tractat de No Proliferació Nuclear (TNP).
L'objectiu del Comitè és assegurar que les tecnologies nuclears exportades als Estats no posseïdors d'armes nuclears que no s'han adherit al TNP, no siguin desviades per a fins militars.
És precisament perquè el comitè només se centra en els estats que no són parts del TNP que els productors i exportadors de tecnologies nuclears van decidir en 1974 crear el Grup de Proveïdors Nuclears, un nou règim multilateral de control de les exportacions, que cobreix les exportacions nuclears a tots els estats, que formin o no part en el TNP.

## Adhesió

El Comitè Zangger comprèn 39 estats membres:
Sud-àfrica, Alemanya, Argentina, Austràlia, Àustria, Bèlgica, Belarús, Bulgària, Canadà, La Xina, Corea del Sud, Croàcia, Dinamarca, Espanya, Estats Units, Finlàndia, França, Grècia, Hongria, Irlanda, Itàlia, Japó, Kazakhstan, Luxemburg, Noruega, Nova Zelanda, Països Baixos, Polònia, Portugal, República Txeca, Romania, Gran Bretanya, Rússia, Eslovàquia, Eslovènia, Suècia, Suïssa, Turquia i Ucraïna.
La Comissió Europea té la condició d'observador permanent.

## Vegeu també

* Proliferació nuclear
* Tractat de No Proliferació Nuclear

## Referències

* ↑ «Comitè Zangger. Members». Arxivat de l'original el 2016-01-19. [Consulta: 11 octubre 2015].

## Enllaços externs

* Web oficial del comitè Zangger (anglès)
* Web del ministeri francès d'Afeers exteriors sobre el comitè Zangger Arxivat 2006-11-28 a Wayback Machine. (francès)
* Presentació i història del Comitè Zangger Arxivat 2014-02-22 a Wayback Machine., un article del Center for Non Proliferation Studies. (anglès)
# DSF

DSF té els següents significats:
* Dibuixants sense fronteres, organització de dibuixants per a la cooperació i el desenvolupament, fundada a Catalunya
* .dsf extensió dels fitxers creats amb el format Direct Stream Digital
# Garzón (Uruguai)

Garzón és una localitat del sud-est de l'Uruguai, ubicada al departament de Maldonado. Limita a l'est amb el departament de Rocha, del qual es troba separada pel rierol Garzón. L'oceà Atlàntic s'ubica 22 km al sud.

## Població

Segons les dades del cens de 2004, Garzón tenia una població aproximada de 207 habitants.
| Any | Població |
| 1963 | 347 |
| 1975 | 329 |
| 1985 | 408 |
| 1996 | 164 |
| 2004 | 207 |

## Referències

* ↑ «Cens de 2004 del Departament de Maldonado» (XLS) (en castellà). INE, 2004. Arxivat de l'original el 2013-03-09. [Consulta: 10 desembre 2011].
* ↑ «Estadístiques 1963–1996 / G» (DOC) (en castellà). Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai, 2004. Arxivat de l'original el 2013-05-22. [Consulta: 10 desembre 2011].

## Enllaços externs

* Mapa de l'INE de Garzón (castellà)
# GS Apollon Smyrnis

El Gymnasticos Syllogos Apollon Smyrnis (grec: Γυμναστικός Σύλλογος Απόλλων Σμύρνης) és un club esportiu grec de la ciutat d'Atenes.

## Història

El club va ser fundat a la ciutat d'Esmirna l'any 1891, essent un dels clubs grecs més antics. L'any 1922, després de la guerra greco-turca (1919-1922) i l'expulsió dels grecs de la ciutat, el club es traslladà a Atenes.

## Palmarès

* Lliga d'Atenes:
** 1924, 1938, 1948, 1958
* Segona divisió grega:
** 1970, 1973, 1975, 2013, 2017
* Tercera divisió grega:
** 2012
* Quarta divisió grega:
** 2010

## Evolució de l'uniforme

| 1923-24 | 1937-38 | 2014-15 |

## Futbolistes destacats

* René van de Kerkhof
* Giorgos Karagounis
* Alexandros Tzorvas

## Referències

* ↑ «Club Apollo Smyrna». Encyclopaedia of the Hellenic World. Arxivat de l'original el 14 de juliol 2014. [Consulta: 11 juliol 2014].
* ↑ «History». fcapollon.gr. Arxivat de l'original el 22 de juliol 2014. [Consulta: 11 juliol 2014].

## Enllaços externs

* Web oficial (grec)
* Apollon Smyrnis Fansite (grec)
# Gafarró de carpó groc

El gafarró de carpó groc (Crithagra xanthopygia) és un ocell de la família dels fringíl·lids (Fringillidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones obertes àrides, arbres dispersos i sabanes al nord, oest i centre d'Etiòpia i Eritrea.

## Referències

* ↑ «Gafarró de carpó groc». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/04/2022(català)
# Gafarró del Drakensberg

El gafarró del Drakensberg (Crithagra symonsi) és un ocell de la família dels fringíl·lids (Fringillidae).

## Hàbitat i distribució

Habita praderies i matolls de les muntanyes de Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ «Gafarró del Drakensberg». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/04/2022(català)
# Gafarró de coroneta groga

El gafarró de coroneta groga (Serinus flavivertex) és un ocell de la família dels fringíl·lids (Fringillidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones àrides amb matolls al sud-oest d'Angola, Namíbia, sud-oest de Botwsana i Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ «Gafarró de coroneta groga». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/04/2022(català)