OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Abitibi-Témiscamingue

Abitibi-Témiscamingue és una regió administrativa del Quebec situada a l'oest d'aquesta província canadenca. Està dividida en 4 municipalitats regionals de comtat (MRC) i 79 municipis.

## Demografia

* Població: 145 097 (2005)
* Superfície: 57 340 km²
* Densitat: 2,5 hab./km²
* Taxa de natalitat: 10,1‰ (2005)
* Taxa de mortalitat: 7,2‰ (2005)
Font: Institut de la statistique du Québec

## Organització territorial
### Municipalitats regionals de comtat

* Abitibi, la capital de la qual és la ciutat d'Amos.
* Abitibi-Ouest, la capital de la qual és la ciutat de La Sarre.
* La Vallée-de-l'Or, la capital de la qual és la ciutat de Val-d'Or.
* Témiscamingue, la capital de la qual és la ciutat de Ville-Marie.

### Territoris equivalents

* Ciutat de Rouyn-Noranda
* Reserva índia de Kebaowek
* Reserva índia de Lac-Simon
* Reserva índia de Pikogan
* Reserva índia de Timiskaming

## Enllaços externs

* Portal regional d'Abitibi-Témiscamingue Arxivat 2008-12-28 a Wayback Machine. (francès)
* Pàgina turística oficial d'Abitibi-Témiscamingue Arxivat 2006-06-21 a Wayback Machine. (francès) (anglès)
# Castile

Castile és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 1.051 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Castile tenia 1.051 habitants, 427 habitatges, i 284 famílies. La densitat de població era de 300,6 habitants/km².
Dels 427 habitatges en un 32,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,1% hi vivien parelles casades, en un 10,8% dones solteres, i en un 33,3% no eren unitats familiars. En el 29,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,7% tenia menys de 18 anys, un 9,7% entre 18 i 24, un 28,3% entre 25 i 44, un 21,3% de 45 a 60 i un 15% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.519 $ i la renda mediana per família de 42.019 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.290 $ mentre que les dones 20.167 $. La renda per capita de la població era de 15.648 $. Entorn del 9,1% de les famílies i el 9,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Castile». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Castile». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Tribu índia Tejon de Califòrnia

La tribu índia Tejon de Califòrnia és una tribu reconeguda federalment d'amerindis de Califòrnia kitanemuks, Yokuts, i chumash. Llur llar ancestral és la vall de San Joaquin i actualment viuen al comtat de Kern (Califòrnia).

## Govern

La seu de la tribu es troba a Wasco and Bakersfield (Califòrnia). Són governats per un consell tribal escollit democràticament. Llur cap tribal és Kathryn Montes Morgan i el seu vicecap és Jim Appodaca.

## Reserva

La reserva índia Sebastian fou establida en 1853 per Edward Beale en terres que formaven part del Ranxo Tejon. L'establiment tenia una extensió de 763.000 acres però posteriorment fou reduïda a 25.000 acres. Aleshores hi vivien 2.000 amerindis; tanmateix, Beale va vendre-la per al seu ús privat. Uns 100 amerindis encara hi vivien a les terres quan fou dissolta la reserva. Molts indis foren recol·locats a la força a punta de pistola a una nova reserva establida vora Porterville al comtat de Tulare.

## Referències

* 1 2 3 "Tejon Indian Tribe Gains Federal Reaffirmation." Arxivat 2013-11-03 a Wayback Machine. Native News Network. 4 Jan 2011. Retrieved 23 April 2013.
* 1 2 3 Edelhart, Courtenay. "Tejon tribe fought for recognition throughout history." Arxivat 2013-11-03 a Wayback Machine. The Bakersfield Californian. 5 March 2012. Retrieved 23 April 2013.
# Ventrifossa obtusirostris

Ventrifossa obtusirostris és una espècie de peix de la família dels macrúrids i de l'ordre dels gadiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 30 cm de llargària total.

## Hàbitat

És un peix d'aigües profundes que viu entre 750-800 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al sud-est del Pacífic.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Gilbert C. H. & Hubbs C. L. 1920. Contributions to the biology of the Philippine Archipelago and adjacent regions. The macrouroid fishes of the Philippine Islands and the East Indies. Bull. U. S. Natl. Mus. Núm. 100, v. 1 (pt 7). 369-588.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Sazonov, Y.I. i T. Iwamoto, 1992. Grenadiers (Pisces, Gadiformes) of the Nazca and Sala y Gómez ridges, southeastern Pacific. Proc. Calif. Acad. Sci. 48(2):27-95.
* ↑ Parin, N.V., A.N. Mironov i K.N. Nesis, 1997. Biology of the Nazca and Sala-y-Gómez submarine ridges, an outpost of the Indo-West Pacific fauna in the Eastern Pacific ocean: composition and distribution of the fauna, its community and history. Adv. Mar. Biol. 32:145-242.

## Bibliografia

* Cohen, D.M., T. Inada, T. Iwamoto i N. Scialabba 1990. FAO species catalogue. Vol. 10. Gadiform fishes of the world (Order Gadiformes). An annotated and illustrated catalogue of cods, hakes, grenadiers and other gadiform fishes known to date. FAO Fish. Synop. 10 (125). 442 p.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Geistdoerfer, P. 1986. Macrouridae. p. 644-676. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París. Vol. 2.
* Geistdoerfer, P. 1990. Macrouridae. p. 541-563. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI, París; i UNESCO, París. Vol. 2.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Iwamoto, T. 1999. Order: Gadiformes. Macrouridae (sometimes Coryphaenoididae, Bathygadidae, Macrourididae, Trachyrincidae, in part, in literature). p. 1986-1992. A K.E. Carpenter i V.H. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the WCP. Vol. 3. Batoid fishes, chimaeras and bony fishes part 1 (Elopidae to Linophrynidae). FAO, Roma.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319. ISBN 0471250317.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.
# Cimera de les Açores

La Cimera de les Açores va ser una reunió mantinguda en les illes Açores el 16 de març de 2003 entre els presidents dels Estats Units (George W. Bush), Regne Unit (Tony Blair), Espanya (José María Aznar) i Portugal (José Manuel Durão Barroso) -que exercia a més d'amfitrió- prèvia a la Invasió de l'Iraq de 2003.
A la Cimera de les Açores es va adoptar la decisió de llançar un ultimàtum de 24 hores al règim iraquià encapçalat per Saddam Hussein per al seu desarmament.
L'ultimàtum finalment va desembocar en la invasió de l'Iraq (Operació Llibertat Iraquiana) per una coalició internacional de països sense el suport explícit de l'Organització de les Nacions Unides, encara que es van emparar en la Resolució del Consell de Seguretat de les Nacions Unides número 1441, 1483 i 1511.

## Declaracions de la Cimera de les Açores en relació amb Iraq

En la Cumbre de l'Iraq es van produir dues declaracions: Una visió per a l'Iraq i el poble iraquià i Compromís amb la solidaridas transatlàntica.

### Una visió per a l'Iraq i el poble iraquià

En aquesta declaració s'argumenta la necessitat d'alliberar el poble iraquià del règim de Saddam Hussein.

### Compromís amb la solidaritat transatlàntica

A part de l'ultimàtum, la Cimera de les Açores va aprovar una declaració sobre la solidaritat transatlàntica en la qual els signants pretenien declarar el seu compromís amb els valors comuns a ambdós costats de l'Atlàntic de la democràcia, la llibertat i l'Estat de dret, i que junts farien davant les dues amenaces del segle XXI el terrorisme i la proliferació d'armes de destrucció massiva.

## Conseqüències

La Cimera de les Açores és el preludi a la Invasió de l'Iraq de 2003 i la seva posterior ocupació i la prolongació fins al 19 d'agost de 2010 de la Guerra de l'Iraq.

### L'ocupació militar no va trobar armes de destrucció massiva

No es va demostrar l'existència d'armes químiques (armes de destrucció massiva) a l'Iraq, principal argument que es va esgrimir per a la declaració de guerra. També es va vincular la invasió de l'Iraq a la solució del conflicte araboisraelià, la nova estratègia geopolítica dels Estats Units, els grans interessos econòmics de les petrolieres a la zona i un camp de proves real per a la indústria militar nord-americana, que constitueix una part molt important de seu Producte Interior Brut.

### Retirada de les tropes i final de la guerra

El divendres 27 de febrer de 2009, el president dels Estats Units, Barack Obama, va anunciar la retirada de les seves tropes pel dilluns 31 d'agost de 2010, encara que quedarien 50.000 soldats fins al 31 de desembre de 2011.

## Referències

* ↑ Ramón Paniagua Redondo, L'ocupació militar de l'Iraq, a Soberanía del estado y derecho internacional, Volum 2
* ↑ Jose Maria Martinez Selva, La Gran Mentira, Paidós, 2009, pàg. 106

## Enllaços externs

* Consell de Seguretat de les Nacions Unides
* Totes les resolucions del Consell de Seguretat de l'any 2002, aquí la S/RES/1441
* Totes les resolucions del Consell de Seguretat de l'any 2003, aquí la S/RES/1483 i la S/RES/ 1511
* Les trobades que van canviar la història
* Geopolítica, poder i petroli: Irak i el Nou ordre dels EUA
# Auditori

* Per la seu de l'OBC, vegeu L'Auditori
Un auditori és l'àrea dintre d'un teatre, sala de concerts o un altre espai d'actuació on l'audiència escolta i veu la interpretació. Per als cinemes, el nombre d'auditoris és també expressat com el nombre de sales.
El terme prové del llatí auditorium, que vol dir 'sala de lectura', 'reunió d'oients' 'audició', 'audiència'.
Entre els romans era corrent que els poetes i els oradors llegissin les seves composicions als seus amics en unes sales anomenades auditoris, segons diu Plini el Vell. Sota l'Imperi, la paraula significava també el lloc on es reunia un tribunal de justícia, quan sota la República, els procediments judicials es feien al comici i al fòrum. Amb l'Imperi, el fòrum va continuar sent el lloc on magistrats i jutges escoltaven les causes civils, fins que per buscar aixopluc o per comoditat, es va decidir de celebrar els judicis a les basíliques, a les sales dels temples i a altres llocs coberts al voltant del Fòrum. Aquests jutjats coberts i tancats eren anomenats auditoris, o llocs on s'escoltaven les queixes dels litigants. Les sales on jutjaven els governadors provincials no sempre estaven obertes al públic en temps de Ciceró.
Actualment, un auditori és una sala construïda per permetre al públic escoltar i veure actuacions. Els auditoris es poden trobar en llocs d'entreteniment, en sales comunitàries i teatres, i es poden utilitzar per a assajos, presentacions, produccions d'arts escèniques o com a espai d'aprenentatge. El concepte prové de l'edifici del teatre grec, dissenyat específicament per a presentar-hi espectacles, no sempre obres teatrals.

## Galeria

* Auditori de Barcelona
* Auditorio Nacional (Mèxic)
* Auditori Municipal Enric Granados
* Auditori de Tenerife
* Koncerthuset (Copenhague)
* Palau de Congressos i Auditori Kursaal
* Walt Disney Concert Hall
* Concertgebouw

## Referències

* ↑ Seva i Llinares, Antoni (dir.). Diccionari Llatí-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993, p. 171. ISBN 8477396310.
* ↑ Smith, William (ed.). «Auditorium». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 9 febrer 2023].
Viccionari
# Abomey

Abomey és una ciutat de Benín. Antigament fou la capital del regne de Dahomey, integrat a la colònia de Dahomey que després va esdevenir la República de Dahomey (1960–1975), precursora de l'estat actual de Benín. El regne es va establir cap al 1625. La comuna comprèn una àrea de 142 quilòmetres quadrats i el 2002 tenia 78.341 habitants.

## Els palaus reials d'Abomey

Els palaus reials d'Abomey són un grup d'estructures de terra construïdes pel poble Fon entre la meitat del segle xvii i finals del segle xix. Són un dels indrets amb més significació històrica de l'Àfrica occidental i són reconeguts com a Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO.

## Demografia

| Any | Població |
| 1860 | 24.000 |
| 1979 | 38.412 |
| 1992 | 65.725 |
| 2002 | 77.997 |
| 2008 (estimació) | 87.344 |

## Referències

* ↑ «Abomey». Atlas Monographique des Communes du Benin. [Consulta: 5 gener 2010].
* ↑ «Communes of Benin». Statoids. Arxivat de l'original el 2 gener 2010. [Consulta: 5 gener 2010].
* ↑ «Abomey». World Gazetteer. Arxivat de l'original el 2012-12-09. [Consulta: 19 desembre 2008].

## Enllaços externs

* UNESCO assessment of threats to the site, after tornado damage in 1984.
* Historical Museum of Abomey Arxivat 2012-06-12 a Wayback Machine.
# Castilforte

Castilforte és un municipi de la província de Guadalajara, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa. Limita al nord amb Vindel, nord-oest amb Arandilla, al sud amb Salmerón, i a l'oest amb Valdeolivas.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 59 | 53 | 50 | 52 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 maig 2021].
# Time (cançó)

«Time» és la quarta cançó del disc The Dark Side of the Moon del grup britànic de rock progressiu Pink Floyd, aparegut el 1973. La lletra de la cançó fou escrita per Roger Waters i en la composició de la música hi van participar els altres membres del grup (David Gilmour, Richard Wright i Nick Mason).

## Composició

Al començament del tema hi ha un llarg passatge on es poden sentir rellotges i alarmes, enregistrades en estèreo per Alan Parsons. Després dels sons dels rellotges es pot sentir un solo de percussió tocat per Nick Mason. David Gilmour canta amb Richard Wright. Després de la tornada es pot sentir un solo de guitarra de Gilmour, seguit d'una altra tornada. Finalment, hi ha una represa de la cançó «Breathe» que conclou el tema i que n'introdueix el següent, «The Great Gig in the Sky».

## Personal

* Roger Waters - baix
* David Gilmour - guitarra, veu
* Richard Wright - piano, efectes sonors, veu
* Nick Mason - bateria, percussions

## Enllaços externs

* «Extracte d'àudio».
Viccionari
# Vata Matanu Garcia

Vata Matanu Garcia (Damba, 19 de març de 1961) és un exfutbolista angolès de la dècada de 1980.
Fou internacional amb la selecció de futbol d'Angola.
Pel que fa a clubs, destacà a Varzim SC i SL Benfica.

## Referències

* ↑ Vata Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ «European Champions' Cup 1989–90 – Details». RSSSF. [Consulta: 10 desembre 2008].
* ↑ «Vata a-t-il bien marqué de la main?» (en francès). 20 Minutes, 10-03-2010. [Consulta: 10 setembre 2015].
* ↑ Vata Matanu Garcia, fitxa a ForaDeJogo
# Center (Colorado)

Center és una població dels Estats Units a l'estat de Colorado. Segons el cens del 2000 tenia 2.392 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Center tenia 2.392 habitants, 768 habitatges, i 603 famílies. La densitat de població era de 1.099,5 habitants per km².
Dels 768 habitatges en un 47,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,3% hi vivien parelles casades, en un 17,4% dones solteres, i en un 21,4% no eren unitats familiars. En el 18,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,11 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,56.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 35,2% tenia menys de 18 anys, un 11,1% entre 18 i 24, un 27,4% entre 25 i 44, un 17% de 45 a 60 i un 9,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.780 $ i la renda mediana per família de 26.143 $. Els homes tenien una renda mediana de 20.844 $ mentre que les dones 18.036 $. La renda per capita de la població era de 9.289 $. Entorn del 27,1% de les famílies i el 27,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Center». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Center». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 18 juliol 2010].
Viccionari
# Audiovisual Sport

Audiovisual Sport (AVS) és una empresa espanyola dedicada a comprar, gestionar, explotar i administrar els drets de la Lliga Espanyola i La Copa del Rei.
L'empresa va ser creada el 1997 agrupant els tres grans propietaris dels drets de Futbol Espanyol, és a dir, Sogecable (40%), Telefónica de contenidos (filial de Telefónica) (40%), i la televisió del govern català (Corporació Mitjans Audiovisuals de Catalunya, o CCMA) (20%).
La comissió europea va decidir investigar l'empresa pel suposat monopoli que tenien sobre els drets del futbol espanyol. La sentència es va resoldre el 2003.
El 2003 Sogecable va comprar les accions de telefònica per tant augmentant fins al 80% la participació en l'empresa.
El 2007 va sorgir un conflicte perquè suposadament Mediapro no havia pagat a AVS.

## Referències

* ↑ EFE, RTVE es /. «Mediapro deberá pagar 97 millones a Audiovisual Sport por la 'guerra del fútbol'» (en castellà), 18-03-2010. [Consulta: 10 octubre 2020].
# Alfredo Mañas Navascués

Alfredo Mañas Navascués (Ainzón, província de Saragossa, 1924- Madrid, 18 de gener de 2001) va ser un escriptor i guionista espanyol del segle xx.

## Biografia

Natural d'Ainzón, es va criar a Aragó exercint diversos oficis abans de traslladar-se a Barcelona i començar a freqüentar ambients literaris. La seva consagració té lloc amb l'estrena a París en 1954 de la seva obra La feria de Cuernicabra, que mostra la societat espanyola de la postguerra. Durant la dècada dels seixanta segueix una llarga labor teatral a la qual després li seguiria la seva col·laboració en àmbits cinematogràfics durant les dècades dels setanta i vuitanta. Va ser Premio Nacional de Teatro en 1973.
Es va casar amb l'actriu Paredes, més coneguda com a Paloma Lorena, amb la qual va ser pare de l'actor i director Achero Mañas. A Madrid, va residir a Carabanchel i al Barri de La Estrella.

## Obres
### Obres teatrals

* Dimas
* La feria de Cuernicabra
* Cantando en Primavera (comedia musical)
* La feria del come y calla
* Don Juan (ballet)
* La historia de los Tarantos
* Crónica del suceso de Bodas de Sangre (ballet)
* Danzando bajo la horca
* Misericordia (adaptación)

### Filmografia (guions)

* Los Tarantos
* Los cien caballeros
* Fortunata i Jacinta - Premi al millor guió als Premis del Sindicat Nacional de l'Espectacle de 1969
* Del amor y otras soledades
* El diablo cojuelo
* El cristo del océano
* La primera entrega
* Canciones para después de una guerra
* Marianela
* Las mujeres de Jeremías
* Bodas de sangre
* Jarabo
* Las gallinas de Cervantes
* Montoyas y Tarantos

## Referències

* ↑ Fallece a los 76 años el guionista y dramaturgo Alfredo Mañas, el País, 19 de gener de 2001
* ↑ Alfredo Mañas a mcnbiografias.com
* ↑ «Alfredo Mañas Navascués». Gran Enciclopedia Aragonesa. Saragossa: DiCom Medios SL, sota llicència Creative Commons.
* ↑ "Simón Bolívar" y "La Celestina", premio especial y gran premio de cinematografia de 1969, ABC, 31 de gener de 1970
# Tímea Nagy

Tímea Nagy (Budapest, 22 d'agost de 1970) és una tiradora d'esgrima hongaresa, ja retirada, guanyadora de dues medalles olímpiques.

## Carrera esportiva

Especialista en la modalitat d'espasa, va participar als 25 anys en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1996 realitzats a Atlanta (Estats Units), on aconseguí finalitzar quarta en la prova femenina d'espasa per equips i cinquena en la prova individual, guanyant en les dues proves sengles diplomes olímpics. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 2000 realitzats a Sydney (Austràlia) aconseguí guanyar la medalla d'or en la prova individual i novament quarta en la prova per equips. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 2004 realitzats a Atenes (Grècia) aconseguí revalidar el seu títol olímpic i finalitzà cinquena en la prova per equips.
Al llarg de la seva carrera ha guanyat set medalles en el Campionat del Món d'esgrima, sis d'elles d'or; i quatre medalles en el Campionat d'Europa de la disciplina, una d'elles d'or.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Tímea Nagy». [Consulta: 6 novembre 2023].
* ↑ «INTERNATIONAL FENCING FEDERATION - The International Fencing Federation official website». [Consulta: 2 abril 2021].
# Cementiri de les Borges del Camp

El Cementiri de Les Borges del Camp és una edificació del municipi de les Borges del Camp (Baix Camp) protegida com a bé cultural d'interès local.
El recinte és una espai rectangular, tancat per un mur que a la cara interna té nínxols. A l'interior hi ha un panteó familiar en una cantonada del recinte i, en l'espai central, algunes tombes en superfície. També hi ha un pou. L'espai s'estructura amb un eix central longitudinal marcat per una doble filera d'arbres: xiprers i cedres. A l'entrada destaquen dos eucaliptus.
La porta d'entrada és d'arc de mig punt i dona pas a un porxo cobert a dues aigües, i, a continuació, hi ha una porta rectangular que dona accés al recinte. Va ser inaugurat el 3 de febrer de 1882.

## Referències

* ↑ «Cementiri. Les Borges del Camp». Patrimoni Gencat. Arquitectura. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 novembre 2015].

## Enllaços externs

* Cementiri. Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona
# Torre de Sant Joan

«Torre de Sant Joan» té aquests significats:
* Torre de Sant Joan (Amposta)
* Torre de Sant Joan (Osor)
* Torre de la Comanda de Sant Joan, al barri d'el Clot de Barcelona.
# Vatan

Vatan és un municipi de la regió de Centre-Vall del Loira, departament de l'Indre.
| Carrer principal en la nit | Hotel de la Poste | Església Saint-Laurien | Carrer Saint Sulpice |