OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Midnight

Midnight és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Mitchell Leisen i estrenada l'any 1939. En 2013 la pel·lícula fou seleccionada per a la seva preservació al National Film Registry de la Biblioteca del Congrés dels Estats Units com a "culturalment, històricament o estèticament significativa". Fou editada en VHS el 28 de març de 1995 i en DVD el 22 d'abril de 2008.

## Argument

Una corista sense un ral arriba a París on la confonen amb una aristòcrata. Ella no desfà pas l'equívoc i, amb el providencial ajut d'un taxista, s'anirà embolicant la troca.

## Repartiment

* Claudette Colbert: Eve Peabody/Baronne Czerny
* Don Ameche: Tibor Czerny/Baron Czerny
* John Barrymore: Georges Flammarion
* Francis Lederer: Jacques Picot
* Mary Astor: Hélène Flammarion
* Hedda Hopper: Stéphanie
* Monty Woolley: El jutge
* Elaine Barrie: Simone
* Rex O'Malley: Marcel
* Armand Kaliz: Lebon

## Comentaris

És un dels millors títols de la millor època de la comèdia americana. Escrita per Billy Wilder i Charles Brackett, i dirigida per l'estilista Leisen, ha merescut elogis com ara «comèdia sublim» (John Baxter) o «tot, absolutament tot, és perfecte en aquesta pel·lícula deliciosa» (José Luis Guarner). Sembla, però, que Wilder es va sentir traït per Leisen, atès que al guió original l'heroïna era una arribista sense escrúpols i que el punt de vista que Leisen proposà del personatge fou més ambigu.

## Referències

* ↑ «Library of Congress announces 2013 National Film Registry selections». Washington Post, 18-12-2013. [Consulta: 18 desembre 2013].
* ↑ «Midnight VHS (1939)». amazon.com. [Consulta: 2 febrer 2011].
* ↑ «Midnight (Universal Cinema Classics)». amazon.com. [Consulta: 2 febrer 2011].

## Enllaços externs

* Fotografies del repartiment
* Midnight a Lux Radio Theater: May 20, 1940
Viccionari
# Montjovet

Montjovet (arpità Mondjouèt) és un municipi italià, situat a la regió de Vall d'Aosta. L'any 2007 tenia 1.813 habitants. Limita amb els municipis de Challand-Saint-Victor, Champdepraz, Châtillon, Emarèse, Saint-Vincent i Verrès.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Ivo Surroz | Llista cívica |
# Eugenio Mena

Eugenio Esteban Mena Reveco 18 de juliol de 1988) és un jugador de futbol xilè que juga de lateral esquerre pel Racing i amb la selecció xilena.
# Jaroslav Pollák

Jaroslav Pollák (Medzev, 11 de juliol de 1947 - Košice, 26 de juny de 2020) fou un futbolista eslovac de la dècada de 1970.
Fou 49 cops internacional amb la selecció txecoslovaca amb la qual participà en la Copa del Món de Futbol de 1970.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de FC Košice, AC Sparta Praga i Austria Salzburg.

## Referències

* ↑ «Zemřel československý fotbalový mistr Evropy Pollák, hvězda Košic i Sparty». sport.cz, 26-06-2020. [Consulta: 26 juny 2020].
* ↑ Jaroslav Pollák - estadístiques internacionals al lloc web de l'Associació de Futbol de la República Txeca (txec)
* ↑ Jaroslav Pollák a National-Football-Teams.com (anglès)
# Pui de Boix

El Pui de Boix és un cim situat a prop de l'extrem sud-oest de la Serra de Sant Adrià, en el terme municipal de Tremp, al límit dels antics termes de Sapeira, de l'Alta Ribagorça, i Gurp de la Conca, del Pallars Jussà.
És a l'oest del poble de Gurp, però dalt la carena que separa les conques del Noguera Pallaresa, a llevant, i del Noguera Ribagorçana, a ponent. Queda just al nord-est de la Roca de la Mola.
# Kéniéba

Kéniéba (o Kénieba) és una comuna de Mali, capital del cercle de Kéniéba a la regió de Kayes.
Kéniéba està situada prop de la frontera a pocs metres del riu Faleme, i a uns 480 km de Bamako. Tradicionalment aquesta zona formava part de la regió del Bambouk, una de les regions auríferes d'Àfrica occidental. Els mapes topogràfics de la regió minera del riu Falémé amb Sénoudébou i Kénieba; i Diébédougou, entre el Falémé i el Bafing, es van establir en el segon govern del comandant Boliève el 1884.

## Referències

* Histoire de la conquête du Soudan français (1878-1899)" pel Tinent Gatelet
# Alfa del Cavallet

Alfa del Cavallet (α Equulei) és una estrella de la constel·lació del Cavallet.

## Referències

* ↑ «Spectral classification of unresolved binary stars with artificial neural networks» (en anglès). Letters of the Astrophysical Journal, 2000, pàg. 298–305. DOI: 10.1086/309425.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, 01-03-2000, pàg. L27-L30.
* 1 2 3 «The atmospheric parameters and spectral interpolator for the MILES stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 01-07-2011, pàg. 165–165. DOI: 10.1051/0004-6361/201116769.
* ↑ Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.

## Enllaços externs

* «HD 202447 -- Spectroscopic binary». SIMBAD Astronomical Database. [Consulta: 22 gener 2007].
* Kaler: Kitalpha Arxivat 2008-07-04 a Wayback Machine.
* Yale Bright Star Catalog; click on Equuleus
# Estació de Sant Martí de Centelles - Aiguafreda

Mapa sinòptic línia R3 :
Sant Martí de Centelles - Aiguafreda, antigament Sant Martí de Centelles, és una estació de ferrocarril propietat d'Adif situada a la població de l'Abella de Sant Martí de Centelles i propera a la vila d'Aiguafreda a la comarca d'Osona. L'estació es troba a la línia Barcelona-Ripoll per on s'hi aturen alguns trens de la línia R3 de Rodalies de Catalunya operat per Renfe Operadora.
Aquesta estació va entrar en servei el 8 de juliol 1875 quan es va obrir el primer tram entre Granollers i Vic de la futura línia Barcelona-Sant Joan de les Abadesses.
L'any 2016 va registrar l'entrada de 37.000 passatgers.
Rodalia de Barcelona :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| L'Hospitalet de Llobregat | Figaró | | Centelles | Vic¹ |
¹ Els regionals cadenciats direcció Ripoll / Ribes de Freser / Puigcerdà / La Tor de Querol no efectuen parada en aquesta estació.

## Referències

* ↑ «Canvi de nom en 10 estacions de metro, Rodalies i tramvia». [Consulta: 9 maig 2022].
* ↑ «L'Hospitalet de Llobregat - Puigcerdà per Vic». Rodalies de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 30 de juliol 2018. [Consulta: 30 juliol 2018].
* ↑ «Anuari estadístic DPTOP 2016. Transport per ferrocarril». Departament de Territori i Sostenibilitat. Arxivat de l'original el 2018-05-04. [Consulta: 9 setembre 2018].

## Vegeu també

* Llista d'estacions d'Adif a Catalunya
* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Jaroslav Seifert

Jaroslav Seifert (Praga, Imperi Austrohongarès, 23 de setembre del 1901 – ibídem, Txecoslovàquia, 10 de gener del 1986) fou un poeta i periodista txec guardonat amb el Premi Nobel de Literatura.

## Biografia

Va néixer al barri obrer de Žižkov de la ciutat de Praga, ciutat que en aquells moments formava part de l'Imperi Austrohongarès, que posteriorment seria la capital de Txecoslovàquia i que avui en dia és la capital de la República Txeca. No va finalitzar els estudis, però això no li prohibí dedicar-se a la poesia i al periodisme.
Membre fundador del grup avantguardista Devětsil, fou l'editor dels diaris i revistes Rovnost, Srsatec i Reflektor. Membre del Partit Comunista de Txecoslovàquia, el 1929 trencà relacions amb aquest partit per les tendències bolxevics de la seva direcció.

## Obra literària

El 1949, abandonà el periodisme i es dedicà plenament a la literatura, especialitzant-se en la poesia. Les seves obres aconseguiren el reconeixement oficial gràcies al Premi Nacional de Literatura que aconseguí els anys 1936, 1955 i 1968. Entre aquell any i el 1970, fou director de la Unió d'escriptors Txecs.
L'any 1984, fou guardonat amb el Premi Nobel de Literatura “per una producció poètica que, dotada de gran frescor, sensualitat i variada imaginació, subministra una imatge alliberada de l'esperit indomable i versàtil de l'ésser humà”, i fou fins al moment l'únic escriptor en txec guardonat amb aquest premi. Per problemes de salut, no pogué ser present a la cerimònia celebrada a Estocolm, tot i que en aquell moment s'especulà amb la possibilitat d'haver estat vetada la seva sortida del país per part del règim comunista.

### Obra seleccionada

| 1921: Město v slzách 1923: Samá láska 1925: Na vlnách TSF 1926: Slavík zpivá špatně 1929: Poštovni holub 1929: Hvězdy nad Rajskou Zahradou 1933: Jablko z klína 1936: Ruce Venušiny 1937: Jaro sbohem 1938: Zhasněte světla 1940: Vějíř Boženy Němcové 1944: Kamenný most | 1945: Přilba hlíny 1948: Ruka a plamen 1949: Šel Malíř chudě do světa 1950: Chants de Viktorka 1954: Maminka 1956: Chlapec a hvězdy 1965: Koncert na ostrově 1967: Odlévání zvonu 1967: Halleyova kometa 1968: Kniha o Praze 1983: Býti básníkem |

## Reconeixements

En honor seu, s'anomenà l'asteroide (4369) Seifert descobert el 30 de juliol del 1982 per Ladislav Brožek.

## Referències

* ↑ Pàgina de l'Institut Nobel, Premi Nobel de Literatura 1984 (anglès)
# Filisc d'Abidos

Filisc (en llatí Philiscus, en grec antic Φιλίσκος) fou un polític grec, ciutadà d'Abidos, que l'any 368 aC el sàtrapa Ariobarzanes va enviar a Grècia, per aconseguir la reconciliació entre tebans i espartans; anava proveït amb força diners i autoritzat pel rei persa Artaxerxes II.
Però en un concili que va tenir lloc a Delfos, no va aconseguir el seu objectiu principal, ja que els tebans van refusar renunciar a la seva sobirania sobre Beòcia i Esparta no va voler reconèixer la independència de Messènia. Després d'això Filisc va deixar un cos de dos mil mercenaris al servei d'Esparta, va tornar a Àsia. Havia obtingut, igual que Ariobarzanes, la ciutadania atenenca.
Tot seguit es va apoderar del govern d'algunes ciutats gregues, amb la suposada protecció del sàtrapa. Va governar tirànicament i finalment va ser assassinat per Tersàgores i Execest a Làmpsac, segons Xenofont i Diodor de Sicília.

## Referències

* ↑ Philiscus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 293
# Quan jo no hi sigui

Quan jo no hi sigui (originalment en anglès, Mum's List) és una pel·lícula dramàtica britànica del 2016, dirigida i escrita per Niall Johnson. La cinta relata els últims dies d'una dona amb càncer de mama. Entre els intèrprets, compta amb Rafe Spall, Emilia Fox, Elaine Cassidy i William Stagg. El 21 de febrer de 2021 es va estrenar el doblatge en català a TV3.

## Sinopsi

La Kate i el Singe són una parella de North Somerset amb dos fills, el Finn i el Reef. La seva vida canvia del tot quan a la Kate li diagnostiquen un càncer de mama incurable. Durant els seus últims dies la Kate escriu una llista on detalla els seus pensaments, consells i records per ajudar l'home que estima i els seus fills a gaudir de la vida quan ella no hi sigui.

## Repartiment

* Rafe Spall
* Emilia Fox
* Elaine Cassidy
* William Stagg
* Matthew Stagg
* Richard Cordery
* Susan Jameson
* Ross McCormack
* Sophie Simnett
* Bobby Lockwood
* Naomi Battrick
* Andrew Byron
* Elizabeth Healey
* Neil Roberts
* Harry Lister Smith
* Ciara Charteris

## Referències

* ↑ Costa, Jordi «Almíbar a bocajarro» (en castellà). El País [Madrid], 16-11-2018. ISSN: 1134-6582.
* ↑ Salvà, Nando «'Cuando yo no esté': todo por la lágrima» (en castellà). El Periódico, 15-11-2018 [Consulta: 13 abril 2022].
* ↑ «Quan jo no hi sigui». ésAdir. [Consulta: 13 abril 2022].
* ↑ «El cinema de Dijous Sant». TV3, 11-04-2022. [Consulta: 13 abril 2022].
* ↑ «Mum's List review – sweet and sad story of life after loss» (en anglès). The Guardian, 24-11-2016 [Consulta: 13 abril 2022].
# Chaubac, lo Laus e Montaus

Chauvac-Laux-Montaux és un municipi francès situat al departament de la Droma i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 44 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Chauvac-Laux-Montaux era de 44 persones. Hi havia 16 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols), 8 parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 53 habitatges, 20 eren l'habitatge principal de la família, 25 eren segones residències i 8 estaven desocupats. 49 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 20 habitatges principals, 18 estaven ocupats pels seus propietaris i 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 7 tenien tres cambres, 4 en tenien quatre i 9 en tenien cinc o més. 15 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 9 habitatges hi havia un automòbil i a 11 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Chauvac-Laux-Montaux el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 29 persones, 24 eren actives i 5 eren inactives. Les 24 persones actives estaven ocupades(14 homes i 10 dones).. De les 5 persones inactives 4 estaven jubilades i 1 estava estudiant.

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Chauvac-Laux-Montaux hi havia 10 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Chauvac-Laux-Montaux a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Chauvac-Laux-Montaux a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Miquel Jaume

Miquel Jaume (Espanya?, segles XVIII-XIX) fou un compositor espanyol.
Es desconeixen els seus detalls biogràfics excepte que va formar part de la capella de Santa Ana de Mallorca. A l'arxiu del seminari diocesà de Mallorca es conserven un Gradual a la Virgen del Carmen, 1801, uns Gozos a San Ignacio, per a duet i 4 veus, i un Trisagio per a 4 veus.
Salvador Sadall va editar el seu Oratorio sacro de las lágrimas de Santa Mónica y de la conversión de San Agustín. Reducido a concento músico por…, aquest no té data d'edició però es creu que la composició és de 1792, ja que el 5 de maig d'aquell mateix any va estar interpretat per la capella de Santa Ana en las Cuarenta Horas a l'església del Socors de los agustins de Mallorca.

## Referències

* ↑ http://censoarchivos.mcu.es/CensoGuia/archivodetail.htm?id=1427635
* ↑ http://iglesiadelsocorropm.com/

## Bibliografia

* González Peña, M$^a$ Luz. Diccionario de la Música Española e Hispanoamericana. Sociedad General de Autores y Editores, 1999. ISBN 84-8048-303-2
* J.Parets, J. Rovira: Índice del catálogo de las obras musicales de autores mallorquines existentes en los archivos de la diócesis anteriores al siglo XX (Diccionario biográfico de compositores mallorquines), Santa María del Camino, 1965.
* J. Parets i Serra, P. Estelrich i Massuti, B. Massot i Muntaner: Diccionari de compositors mallorquins (segles XV-XIX), Mallorca, Cort, 1987.
# Estació de Sant Miquel de Gonteres - Viladecavalls

Mapa sinòptic línia R4 :
Mapa sinòptic de la línia orbital ferroviària (en projecte) :
Sant Miquel de Gonteres - Viladecavalls és una estació de ferrocarril propietat d'Adif a la urbanització de Sant Miquel de Gonteres, al municipi de Viladecavalls, a la comarca del Vallès Occidental. L'estació es troba a la línia Barcelona-Manresa-Lleida i hi tenen parada trens de la línia R4 de Rodalies de Catalunya, operat per Renfe Operadora.
Aquesta estació de la línia de Manresa va entrar en funcionament l'any 1859 quan va entrar en servei el tram construït per la Companyia del Ferrocarril de Saragossa a Barcelona entre Terrassa (1856) i Manresa.
L'any 2016 va registrar l'entrada de 35.000 passatgers.

## Serveis ferroviaris

Rodalia de Barcelona :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Sant Vicenç de Calders Vilafranca del Penedès Martorell | Terrassa | | Viladecavalls | Manresa |
| Projectat |||||
| Mataró | Terrassa Can Boada | Línia Orbital | Viladecavalls Sud | Vilanova i la Geltrú |

## Referències

* ↑ «Línia R4». Rodalies.gencat.cat. Rodalies de Catalunya.
* ↑ «Anuari estadístic DPTOP 2016. Transport per ferrocarril». Departament de Territori i Sostenibilitat. Arxivat de l'original el 2018-05-04. [Consulta: 9 setembre 2018].

## Vegeu també

* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Iron Post

Iron Post és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 117 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Iron Post tenia 117 habitants, 44 habitatges, i 33 famílies. La densitat de població era de 16,8 habitants per km².
Dels 44 habitatges en un 31,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,1% hi vivien parelles casades, en un 11,4% dones solteres, i en un 25% no eren unitats familiars. En el 25% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,9% tenia menys de 18 anys, un 10,3% entre 18 i 24, un 32,5% entre 25 i 44, un 29,9% de 45 a 60 i un 3,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 111,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.000 $ i la renda mediana per família de 34.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.750 $ mentre que les dones 11.250 $. La renda per capita de la població era de 13.265 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Iron Post». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Iron Post». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Puigfred

«Puigfred» té aquests significats:
* Puigfred (Badalona), barri de Badalona (Barcelonès)
* Puigfred (Bertí), muntanya de Bertí (Vallès Oriental)
* Serra de Puigfred, serra situada a la Llacuna (Anoia)
* Torrent de Puigfred (Bertí), torrent situat a Sant Quirze Safaja (Moianès)
# Legió I Maximiana

La Legió I Maximiana (Primera legió «de Maximià») va ser una legió romana comitatenses, creada probablement l'any 296 o 297 per l'emperador Dioclecià.
La I Maximiana es va formar juntament amb la Legió II Flavia Constantia, per aquarterar-se a la província de nova creació, la Tebaida, a Egipte. La legió també és coneguda com a Maximiana Thebanorum o Thebaeorum («Legió Maximià dels tebans»). Com que no hi ha inclosa a la Notitia Dignitatum de cap Legió anomenada I Maximiana aquarterada a Tebes, s'interpreta la denominació de manera més àmplia com de la Tebaida. L'afegitó Maximià té el seu origen en Maximià, col·lega de Dioclecià com a emperador.
L'any 354, la Primera Maximiana era a la regió de Tràcia, prop d'Adrianòpolis (l'actual Edirne). Així que és probable que combatés a la Batalla d'Adrianòpolis l'any 378, quan l'emperador Valent va ser derrotat pels gots Tervings, comandats per Fritigern. Segons la Notitia Dignitatum, la I Maximià Thebanorum encara estava sota comandament traci (magister militum per Thracian) al començament del segle v, mentre que la I Maximiana estava a Files (Egipte, al sud d'Assuan), a càrrec del dux de Thebas.
Es parla també d'una legió anomenada Legió Tebana purament llegendària, a l'hagiografia de Maurici d'Agaunum del segle v. Segons aquesta tradició, la Legió Tebana (Prima Maximiana Thebanorum) era una legió de Tebes a la qual Maximià va ordenar traslladar. Així a vegades se la relaciona amb la I Maximiana Thebanorum. No obstant això, la legió tebana que comandava Maurici, s'havia convertit íntegrament al cristianisme, i va ser martiritzada l'any 286, però la I Maximiana no es va fundar fins a deu anys més tard.

## Referències

* ↑ Bunson, Matthew. Encyclopedia of the Roman Empire. Nova York: Facts on File, 1994, p. 132, 145. ISBN 9780816021352.
* ↑ Lendering, Jona. «Legio I Maximiana». Livius.org. [Consulta: 19 octubre 2022].
* ↑ «Legió Tebana». GEC. [Consulta: 19 octubre 2022].

## Enllaços externs

* Notitia Dignitatum, VII Arxivat 2007-10-14 a Wayback Machine.
# Chatty Chatty

Chatty Chatty és una cançó del grup jamaicà de ska Toots and the Maytals composta pel líder de la banda Frederick Toots Hibberty publicada el 1980 al seu setzè àlbum Just like That. "Chatty chatty" en llenguatge jamaicà significa "xerraire" o també "xafarder".
La cançó ha estat adaptada pel grup basc de ska Kortatu a la qual van anomenar Sarri, Sarri, cançó més coneguda a l'estat espanyol per alguns. La versió del grup basc fa referència a la fugida de Joseba Sarrionaindia, el qual va ser relacionat (en el judici) amb l'entorn d'ETA, que van empresonar als anys vuitanta i fugí juntament amb un altre pres.

## Referències

* ↑ Just Like That a discogs.com
* ↑ La Canción de la Semana: Chatty Chatty by Toots and The Maytals (con propina)
* ↑ Vidal, Armando. Libertá, ay mi libertá (en castellà). Txalaparta, 1997, p.15.

## Enllaços externs

* Vídeo de la cançó