OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cal Sellarès

Cal Sellarès és un habitatge a la vila de Sallent (Bages) catalogat a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Aquesta casa va ésser aixecada per la família Iglésies, propietària d'una fàbrica tèxtil desapareguda: la Xiberia, i una fàbrica de guix. Actualment no realitzen cap activitat industrial. Edifici compost de planta baixa, dos pisos i terrassa. La façana a la part està feta de pedra picada, en canvi els dos pisos superiors es combina el totxo, amb obra vista, i la pedra es reserva pels vanos. La part central de l'edifici està decorada en els dos pisos amb esgrafiats de tipus floral. Els marcs dels balcons estan ornamentats amb pilastres i elements vegetals d'imitació clàssica. La barana del terrat superior està ornamentada amb elements vegetals inscrits en anells enllaçats, i està rematada per floreres.

## Notes

* 1 2 «Cal Sallarés». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 desembre 2015].
# Big Horn (CDP)

Big Horn és una concentració de població designada pel cens al comtat de Sheridan a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 198 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Big Horn tenia 198 habitants, 72 habitatges, i 51 famílies. La densitat de població era de 27,1 habitants/km².
Dels 72 habitatges en un 43,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,9% hi vivien parelles casades, en un 8,3% dones solteres, i en un 27,8% no eren unitats familiars. En el 22,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,75 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,33.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,8% tenia menys de 18 anys, un 4% entre 18 i 24, un 23,2% entre 25 i 44, un 28,8% de 45 a 60 i un 12,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 52.344 $ i la renda mediana per família de 56.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 50.938 $ mentre que les dones 25.625 $. La renda per capita de la població era de 23.217 $. Cap de les famílies i l'1,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Big Horn». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Big Horn». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Kémo

Kémo (també anomenada: Kémo-Gribingui) és una de les 14 prefectures de la República Centreafricana. Està situada en el centre-sud del país, junt amb la República Democràtica del Congo del qual està separada pel riu Ubangui. La seva capital és Sibut. Frontereja amb les prefectures de Nana-Grébizi al nord, Ouham al nord-oest, Ombella-M'Poko a l'oest, i Ouaka a l'est.

## Enllaços externs

* «Kémo». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Vegeu també

* Prefectures de la República Centreafricana
# Cuevas del Valle

Cuevas del Valle és un municipi de la província d'Àvila, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Referències

* ↑ «Provincia de Ávila (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 16 setembre 2021].
# Municipi de Salaspils

El municipi de Salaspils (en letó: Salaspilss novads) és un dels 110 municipis de Letònia, que es troba localitzat al centre del país bàltic, i que té com a capital la localitat de Salaspils. El municipi va ser creat l'any 2004 després de la reorganització territorial.

## Ciutats i zones rurals

* Salaspils (ciutat amb zona rural)

## Població i territori

La seva població està composta per un total de 22.810 persones (2009). La superfície del municipi té uns 126,9 kilòmetres quadrats, i la densitat poblacional és de 179,75 habitants per kilòmetre quadrat.

## Referències

* ↑ «Iedzivotaju skaits Latvija 2009.gada 14.janvari, pašvaldibu velešanu izsludinašanas diena» (en letó). Comissió Central d'Elecció de la República de Letònia. Arxivat de l'original el 2012-04-06. [Consulta: 16 gener 2015].
* ↑ «Administrativi teritorialais iedalijums» (doc) (en letó). Ministeri de Protecció del Medi Ambient i Desenvolupament Regional, 2008. Arxivat de l'original el 2012-04-26. [Consulta: 16 gener 2015].
# CIE d'Aluche

El CIE d'Aluche és un centre d'internament d'estrangers obert el 2005 a l'edifici de l'hospital penitenciari de l'antiga presó de Carabanchel al barri d'Aluche de Madrid. Es va traslladar allà amb el desmantellament de l'antic CIE de Madrid que estava ubicat a Moratalaz.
El 2012 tenia capacitat per a 280 persones repartides en quatre mòduls, tres per homes i un per dones, en habitacions d'entre vuit i sis llits o lliteres. No tenen lavabo i a les nits han de demanar permís per anar a fer les necessitats. El telèfon i les visites estan molt restringits.
El 2019 es va investigar dos presumptes delicte de tortura i tractes vexatoris per part de policies a persones del centre. En el cas de les tortures ni el CIE ni la Creu Roja van informar dels fets a la justícia. A l'octubre del 2019 hi va haver un intent de motí.
El març del 2020 es van deixar en llibertat els interns, perquè no es podia fer efectiva la devolució als seus països en motiu de l'estat d'alarma. A principis d'octubre del 2020 va reobrir amb 46 immigrants algerians després d'estar mig any tancat per la pandèmia de la covid-19. Durant el mateix mes 41 interns van fer una vaga de fam per denunciar les condicions que en què vivien i que no els permetien tenir ni mascaretes quirúrgiques per afrontar la pandèmia de la covid-19. La policia va detenir vuit persones en unes protestes contra aquesta infraestructura.

## Referències

* 1 2 20minutos. «Así es el CIE de Aluche: el ‘Guantánamo’ madrileño» (en castellà), 16-04-2012. [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «La sombra de las torturas en el CIE de Aluche se alarga con una nueva investigación por la agresión de un policía a un interno». [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ Madridiario. «Varios internos fracasan en un intento de motín en el CIE de Aluche» (en castellà). [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «Liberan a casi todos los extranjeros internos del CIE de Aluche | | Gacetín Madrid» (en castellà), 02-04-2020. [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «Reabre el CIE de Aluche tras medio año cerrado con el internamiento de 46 inmigrantes argelinos | | Gacetín Madrid» (en castellà), 07-10-2020. [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «Encierran en el CIE de Aluche a 46 personas pese al “alto riesgo de propagación” del virus» (en local). [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ 20minutos. «Internos del CIE de Aluche se declaran en huelga de hambre por "unas condiciones de vida indignas”» (en castellà), 09-10-2020. [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «41 internos del CIE de Aluche, en huelga de hambre» (en castellà), 28-10-2020. [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «Ocho arrestados por cortar la calle y lanzar cohetes al CIE de Aluche en una protesta contra estos centros» (en castellà), 28-10-2020. [Consulta: 29 octubre 2020].
# Lacandó

El lancandó (Jach-t’aan en l'ortografia revisada de l'Instituto Nacional de Lenguas Indígenas) és una de les llengües maies parlada per aproximadament un miler de lacandons a l'estat de Chiapas a Mèxic. Els parlants nadius de lancandon anomenen la seva llengua jach t’aan o hach t'an. Una part de lancandons també parla tzeltal, ch'ol i castellà.

## Nombre de parlants

Es tracta d'una llengua amenaçada amb un nombre real de parlants en disputa. El cens de 1990 només va registrar 2 parlants de lacandó a Chiapas. A aquests, es van agregar 474 indígenes considerats com a parlants de maia a les localitats lacandones d'Ocosingo. Per al cens de 1995 i 2000 als 59 i 40 lacandons registrats respectivament, se li van sumar 518 i 595 parlants de llengua maia localitzats en el municipi d'Ocosingo.

## Sons

La següent taula recull els fonemes consonàntics de la llengua lacandona.

### Consonants

| | Labials | Labials | Alveolars | Alveolars | Palatals | Palatals | Velars | Velars | Laríngies |
| | aspirada | ejectiva | aspirada | ejectiva | aspirada | ejectiva | aspirada | ejectiva | Laríngies |
| Nasal | m [m] | m [m] | n [n] | n [n] | | | | | | |
| Oclusives | b' [ɓ] | p' [pʼ] | t [tʰ] | t' [tʼ] | | | k [kʰ] | k' [kʼ] | 7 [ʔ] |
| Africades | p [p̪ʰ] | | tz [tsʰ] | tz' [tsʼ] | ch [tʃʰ] | ch' [tʃʼ] | | | |
| Fricatives | | | s [s] | s [s] | x [ʃ] | x [ʃ] | | | h [ʜ] | h [ʜ] |
| Aproximants | | | l [l] | l [l] | y [j] | y [j] | w [ʋ] | w [ʋ] | | |
| Bategants | | | r [ɾ] | r [ɾ] | | | | | | |

## Referències

* ↑ Lancandon a Ethnologue, tot reflectint dades de l'INALI
* ↑ Lenguas indígenas en riesgo de desparición publicat per l'INALI
* ↑ Instituto Nacional de Lenguas Indígenas (INALI). «Catálogo de las lenguas indígenas nacionales: Variantes lingüísticas de México con sus autodenominaciones y referencias geoestadísticas - lacandón». Arxivat de l'original el 2010-08-26. [Consulta: 22 juny 2009].
* 1 2 «Lacandon». A: Gordon, Raymond G., Jr.. Ethnologue: Languages of the World (online version). Fifteenth. Dallas, TX: SIL International, 2005. ISBN 1-55671-159-X. OCLC 60338097.
* ↑ Lenguas indígenas en riesgo de desparición publicat per l'INALI

## Enllaços externs

* Diccionario Lacandón - Español (AULEX)
* Lacandon Cultural Heritage Project: Language
# Sociovergència

Com a sociovergència alguns autors es refereixen a aquell establishment, o entramat de poder, que controlaria majoritàriament l'economia, els mitjans i la política a Catalunya des de la transició democràtica espanyola. El terme fa referència als seus dos partits majoritaris: PSC i CiU, especialment davant de la possibilitat d'un govern de coalició a la Generalitat de Catalunya. Els crítics d'aquest concepte consideren que no descriu una realitat existent, i que el terme només respon a motivacions partidistes o polítiques.

## Vegeu també

* L'oasi català
* Pujolisme

## Enllaços externs

* ¿Cap a un govern sociovergent? Arxivat 2005-02-13 a Wayback Machine. (10 de juny de 2003)
* La sociovergència es mobilitza (16 de gener de 2005)
* La sociovergència ja es frega les mans (7 de maig de 2006)
* La sociovergència com a futurible (13 de maig de 2006)
# Myntverket

Myntverket (oficialment AB Myntverket) és una empresa privada sueca que produeix monedes i medalles, incloses les monedes nacionals sueques i les medalles del Premi Nobel. Des de 2008, les monedes sueques les encunya l'empresa matriu de Myntverket, Mint of Finland Ltd a Hèlsinki, Finlàndia, posant fi a una història de 1.012 anys d'encunyació de monedes sueques a Suècia.

## Referències

* ↑ (en swedish) , 02-11-2007. Arxivat 2012-04-02 a Wayback Machine.
* ↑ «Annual Report 2006» (PDF). Mint of Finland Ltd. Arxivat de l'original el 2008-10-04. [Consulta: 15 desembre 2007].
# Los Ermals

Los Ermals (en francès Les Hermaux) és un municipi del departament francès del Losera a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de la Losera
# Fredeluga pit-rogenca

La fredeluga pit-rogenca (Vanellus superciliosus) és una espècie d'ocell de la família dels caràdrids (Charadriidae) que habita sabanes i vores llacs de la zona afrotròpica, a Togo, Nigèria, Camerun, República Centreafricana, nord de la República Democràtica del Congo, Ruanda, Burundi, Uganda, Kenya i Tanzània.

## Referències

* ↑ Fredeluga de pit rogenc a CERCATERM Rev. 19/02/2012
# CIC

«CIC» té aquests significats:
* Capacitat de bescanvi catiònic
* Centre d'Influència Catòlica
* Consell Interuniversitari de Catalunya
# Profilaxi preexposició per al VIH

La profilaxi preexposició (acrònim PPrE o en la seva versió anglesa PrEP) es refereix a l'administració de medicaments de forma diària amb la finalitat d'evitar el contagi d'una possible infecció, especialment la del VIH.
Es tracta d'un tractament antiretroviral opcional per a persones sanes VIH-negatives, però que tenen un risc substancial més alt que la mitjana de contreure una infecció pel VIH. El més assajat és una combinació d'emtricitabina i tenofovir (Truvada®). Segons els Centres per al Control i Prevenció de Malalties, la PPrE pot ser una poderosa eina de prevenció del VIH en combinació amb preservatius i altres mètodes de prevenció per proporcionar una protecció encara major que quan s'utilitzen per separat. No obstant això, les persones que usen PrEP han de comprometre's a prendre el medicament tots els dies i mantenir un seguiment almenys cada tres mesos.
Un dels ingredients actius de la preparació és el fumarat de disoproxil de tenofovir, que és un anàleg de nucleòtid que inhibeix de la transcriptasa inversa i bloqueja eficaçment la incorporació del material genètic del VIH en el genoma de l'hoste, i per tant, evita la infecció per VIH.
PPrE està recomanat per a l'ús combinat amb preservatius, de manera que cada mètode pot compensar els dèficits d'eficàcia ocasionals de l'altre.
Existeix una divisió social entre el suport i l'oposició a l'ús de la profilaxi preexposició com a mètode de prevenció de la infecció per VIH. El 2016 es van documentar els dos primers casos de persones que prenent adequadament la PPrE es van contagiar d'una soca resistent al tractament.
A finals del 2019 es va iniciar la possibilitat de la PPrE a Catalunya.

## Referències

* ↑ «El govern central finança des de hui la píndola que prevé el VIH». À Punt, 01-11-2019 [Consulta: 3 novembre 2019].
* ↑ (castellà) Profilaxis por exposición (PPRE) para el VIH. Arxivat 2016-10-23 a Wayback Machine. Infosida.
* 1 2 (anglès) Pre-Exposure Prophylaxis (PrEP) Clinical Trials. Centers for Disease Control and Prevention.
* ↑ (anglès) Pre-exposure prophylaxis of HIV. Indian Journal of Sexually Transmited Diseases and AIDS. 2011.
* ↑ (anglès) Almost-certain case of PrEP failure due to drug resistance reported at CROI 2016. AIDS map. 25 de fevrer de 2016.
* ↑ (anglès) Second case report of PrEP failure due to drug-resistant virus. AIDS Map. 18 d'octubre de 2016.
* ↑ «La profilaxi preexposició (PrEP) al VIH ja està disponible a Catalunya». Arxivat de l'original el 2022-01-20. [Consulta: 31 maig 2022].

## Enllaços externs

* GeSIDA. «Recomendaciones sobre Profilaxis Pre-Exposición en adultos para la Prevención de la Infección por VIH en España» (pdf), 2016.
# Legió I Flavia Pacis

La legió I Flavia Pacis (primera legió 'Flàvia de la Pau') va ser una legió romana de la que només se'n té coneixement per la Notitia Dignitatum, un text del temps de Teodosi que dona detalls de l'administració de l'Imperi.
Aquesta legió i les legions II Flavia Virtutis i III Flavia Salutis es van organitzar conjuntament per l'emperador Constanci II a començaments del segle iv. Estaven estacionades a la meitat oriental de l'Imperi Romà.

## Referències

* ↑ Lendering, Jona. «Legio I Flavia Pacis». Livius.org. [Consulta: 24 octubre 2022].
# Shen Buhai

Shen Buhai (xinès tradicional: 申不害, xinès simplificat: 申不害, pinyin: Shēn Bùhài; Wade-Giles: Shen Puhai, mort el 337 aEC) va ser un buròcrata xinès que va ser el Canceller de Han sota Marquès Zhao de Han del 351 al 337 aEC. Shen va nàixer a Zheng; era probable que hagués estat un funcionari de menor importància per a l'Estat de Zheng. Després que Han va conquerir Zheng el 375 aEC, va anar ascendint posicions a Han. Va ser un innovador de la burocràcia administrativa i estava sovint vinculat amb els Legalistes. Se li atribueix la redacció del Shenzi. Shen Buhai reformà amb èxit la burocràcia en l'Estat de Han, i les seues reformes més tard ser copiades per altres estats. Va morir de causes naturals, mentre estava en el càrrec.

## Filosofia

Shen estava preocupat principalment amb l'administració pública a través de la utilització de burocràcia. El seu sistema requereix un governant fort en el centre. Shen Buhai creu que el governant ideal ha de romandre lluny dels seus funcionaris, mantenint el seu pensament més íntim en secret i mantenint una independència de pensament. Segons Shen, el governant havia de ser la persona més solitària del món.

## Referències

* Duyvendak, J.J.L., The Book of Lord Shang: Translated From the Chinese with Notes by J.J.L. Duyvendak.
* Creel, Herrlee G., The Origins of Statecraft in China. ISBN 0-226-12043-0
* Creel, Herrlee G., Shen Pu-hai: A Chinese Political Philosopher of the Fourth Century B.C. ISBN 0-226-12027-9
* Pan, Fuen, "Shen Buhai" Arxivat 2007-09-29 a Wayback Machine.. Enciclopèdia de la Xina (Edició de Filosofia), 1a ed.
* Zhang, Guohua, "Shen Buhai" Arxivat 2007-09-29 a Wayback Machine.. Enciclopèdia de la Xina (Edició de Llei), 1a ed.
* Li, Shen, "Shenzi" Arxivat 2007-09-29 a Wayback Machine.. Enciclopèdia de la Xina (Edició de la Història Xinesa), 1a ed.

## Enllaços externs

* Departament de Filosofia, Universitat de Hong Kong, Shen Buhai
# Aerobús

Aerobús és el servei d'autobús llançadora que connecta l'Aeroport Josep Tarradellas Barcelona-El Prat (Terminal 1 i 2) i el centre de Barcelona. És gestionat per l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB).
El servei funciona 24 hores cada dia de l'any. Compta amb dues línies de bus, l'A1 que va Terminal 1 cada 5-10 min. i l'A2 que va a la Terminal 2 cada 10-20 min. El temps de trajecte és de 35 minuts, i disposa de parades en punts de la ciutat com la Plaça de Catalunya, la Plaça d'Espanya, la Plaça de la Universitat i la Gran Via de les Corts Catalanes

## Referències

* ↑ «Monbus incorpora 27 autobuses híbridos de Scania para el servicio del Aerobús» (en castellà), 22-07-2021. [Consulta: 13 febrer 2022].
# Anna Potokina

Anna Potokina (en rus: Анна Потокина) (18 de juny de 1987) és una ciclista russa professional des del 2012 i actualment a l'equip Servetto Giusta. Del seu palmarès destaca el Campionat nacional en ruta de 2015.

## Palmarès

* 2011
** Vencedora d'una etapa al Tour de Bretanya
* 2015
** Campiona de Rússia en ruta

## Referències

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Geelong World Cup

La Geelong World Cup va ser un cursa ciclista femenina d'un dia que es disputava anualment a Austràlia de 1998 a 2008 i va formar part de la Copa del Món. Al llarg de les seves edicions es va disputar en diferents ciutats: a Sydney al 1998, a Canberra de 1999 a 2002, i finalment a Geelong de 2003 fins al 2008.

## Palmarès

| Any | Vencedora | Segona | Tercera |
| Sydney World Cup |
| 1998 | Deirdre Demet-Barry | Pamela Schuster | Elizabeth Tadich |
| Canberra World Cup |
| 1999 | Anna Millward | Hanka Kupfernagel | Sarah Symington |
| 2000 | Anna Millward | Mirella van Melis | Mirjam Melchers |
| 2001 | Anna Millward | Mirjam Melchers | Rochelle Gilmore |
| 2002 | Petra Rossner | Rochelle Gilmore | Mirjam Melchers |
| Geelong World Cup |
| 2003 | Sara Carrigan | Katie Mactier | Judith Arndt |
| 2004 | Oenone Wood | Petra Rossner | Miho Oki |
| 2005 | Rochelle Gilmore | Oenone Wood | Katherine Bates |
| 2006 | Ina-Yoko Teutenberg | Miho Oki | Katherine Bates |
| 2007 | Nicole Cooke | Oenone Wood | Nikki Egyed |
| 2008 | Katheryn Mattis | Emma Rickards | Ina-Yoko Teutenberg |

## Enllaços externs

* Resultats a Sydney
* Resultats a Canberra
* Resultats a Geelong
# Berkane

Berkane (en àrab بركان, Birkān; en amazic ⴱⴻⵔⴽⴰⵏ) és un municipi de la província de Berkane, a la regió de L'Oriental, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 109.237 persones. Limita pel nord amb el Mar Mediterrani, a l'est amb Oued Kiss (frontera amb Algèria) i la prefectura d'Oujda-Angad, a l'oest amb les províncies de Nador i Taza i al sud amb la província de Taourirt. Berkane és coneguda com la capital dels cítrics del Marroc oriental.
La ciutat de Berkane és la capital de la tribu rifenya Beni Snassen (part dels imazighen), presents als territoris: Berkane, Ahfir, Tafoughalt i Zegzel.
Sota la República del Rif (que va durar 7 anys), en la bandera del Rif, una punta de l'estel representava la tribu Beni Iznassen, aquests havien contribuït, com totes les altres tribus rifenyes, a la guerra del Rif.

## Agermanaments

* Zeist
* Bondy
* Sint-Gillis-Obbrussel
* Belleu
* Nàpols

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# La Portella (Avinyó)

Mas la Portella és una masia d'Avinyó (Bages) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Masia de planta rectangular amb coberta a doble vessant i amb el carener paral·lel a la façana principal orientada a migdia. En aquesta façana es varen obrir quatre balconades. A llevant hi ha una façana porxada formada per dos nivells d'arcs de mig punt. Totes aquestes obertures són relativament modernes (segle XVIII-XIX) mentre que la masia es més antiga (probablement segle XVII) sobretot atenent a la seva planta poc evolucionada. A l'entorn de la casa hi ha les dependències pel bestiar i els conreus.

## Referències

* ↑ «Mas la Portella». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 3 novembre 2018].
# Shen Jun

Shen Jun –en xinès, 沈君– (9 de maig de 1977) és una esportista xinesa que va competir en judo, guanyadora d'una medalla de plata als Jocs Asiàtics de 1998, i una medalla de bronze al Campionat Asiàtic de Judo de 2000.

## Palmarès internacional

Jocs Asiàtics :
| Any | Lloc | Medalla | Categoria |
| 1998 | Bangkok ( Tailàndia) | 2 | –57 kg |
| Campionat Asiàtic ||||
| Any | Lloc | Medalla | Categoria |
| 2000 | Osaka ( Japó) | 3 | –57 kg |

## Referències

* ↑ Shen Jun Arxivat 2012-04-11 a Wayback Machine. en Sports-reference.com (SR/Olympic Sports) (anglès)
* ↑ Shen Jun en Judoinside.com (anglès)
# Municipi de Kārsava

El municipi de Kārsava (en letó: Kārsavas novads) és un dels 110 municipis de Letònia, que es troba localitzat a l'est del país bàltic, i que té com a capital la localitat de Kārsava a la riba esquerra del riu Ritupe, prop de la frontera amb Rússia.
El municipi va ser creat l'any 1999 després de la reorganització territorial, i fins a l'1 de juliol de 2009 va formar part del raion de Ludza amb capital a la ciutat de Ludza. ārsava va rebre l'estatus de ciutat el 1928. L'impuls al seu creixement l'hi va donar l'estació de tren de Malnava i Kārsava en la línia ferroviària Kārsava - Rezekne, així com una sèrie de noves autopistes. A l'època soviètica es va desenvolupar la indústria del metal.

## Ciutats i zones rurals

* Goliševas pagasts (zona rural)
* Kārsava (ciutat)
* Malnavas pagasts (zona rural)
* Mērdzenes pagasts (zona rural)
* Mežvidu pagasts (zona rural)
* Salnavas pagasts (zona rural)

## Població i territori

La seva població està composta per un total de 7.128 persones (2009). La superfície del municipi té uns 628,4 kilòmetres quadrats, i la densitat poblacional és de 11,34 habitants per kilòmetre quadrat.

## Persones notables

* Aleksandrs Golubovs 1959 -2010) polític.

## Referències

* ↑ «Iedzivotaju skaits Latvija 2009.gada 14.janvari, pašvaldibu velešanu izsludinašanas diena» (en letó). Comissió Central d'Elecció de la República de Letònia. Arxivat de l'original el 2012-04-06. [Consulta: 17 gener 2015].
* ↑ «Administrativi teritorialais iedalijums» (doc) (en letó). Ministeri de Protecció del Medi Ambient i Desenvolupament Regional, 2008. Arxivat de l'original el 2012-04-26. [Consulta: 17 gener 2015].