OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Attila Valter

Attila Valter (Csömör, 12 de juny de 1998) és un ciclista hongarès, professional des del 2018. Actualment corre a l'equip Team Visma-Lease a Bike.
El 2018 va córrer amb el Pannon, un nou equip continental hongarès. Aquell any es proclamà campió nacional sub-23 de ciclisme en ruta i contrarellotge. El 2019 guanyà el campionat nacional absolut de contrarellotge i una etapa al Tour de l'Avenir com a resultats més destacats.
El 25 novembre 2019 es va fer públic el seu fitxatge per l'equip del World Tour CCC. Va destacar en el Tour dels Alps Marítims i del Var, on guanyà la classificació dels joves i fou desè de la classificació general, però la pandèmia de Covid-19 aturà bona part de la temporada. En la represa fou desè al Giro de Piemont, però el seu èxit més destacat fou la victòria a la general de la Volta a Hongria.
El 2021 fitxà pel Groupama-FDJ. A la de la sisena etapa del Giro d'Itàlia es va vestir de rosa, cosa que no havia aconseguit cap altra ciclista hongarès en els més de 100 anys d'història de la cursa.

## Palmarès

* 2018
** Campió d'Hongria en ruta sub-23
** Campió d'Hongria en contrarellotge sub-23
* 2019
** Campió d'Hongria en contrarellotge
** 1r al Gran Premi ciclista de Gemenc
** Vencedor d'una etapa de l'Istrian Spring Trophy
** Vencedor d'una etapa al Tour de l'Avenir
* 2020
** 1r a la Volta a Hongria i vencedor d'una etapa
* 2022
** Campió d'Hongria en ruta
* 2023
** Campió d'Hongria en ruta
** Campió d'Hongria en contrarellotge
* 2024
** Campió d'Hongria en ruta

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2020. 27è de la classificació general
* 2021. 14è de la classificació general. Porta el mallot rosa durant 3 dies
* 2022. 35è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2023. 22è de la classificació general

## Referències

* ↑ «Időfutam Országos Bajnokság 2018: Eredmények» (en hongarès), 28-06-2018.
* ↑ «Hungarian Time Trial Champion Attila Valter Completes CCC Team’s 2020 Roster - CCC Team». Arxivat de l'original el 2020-11-29. [Consulta: 25 novembre 2020].
* ↑ «Tour de Hongrie (2.1) - 5ème étape - Victoire d'Attila Valter (complet)», 03-09-2020. [Consulta: 4 setembre 2020].
* ↑ «Groupama - FDJ». UCI.org. Union Cycliste Internationale. Arxivat de l'original el 1 gener 2021. [Consulta: 1r gener 2021].
* ↑ Bonnefoy, François «Transfert - Attila Valter et Matteo Badilatti chez Groupama-FDJ» (en francès). Cyclism'Actu. Swar Agency, 30-09-2020 [Consulta: 30 setembre 2020].
* ↑ esport3. «Gino Mäder guanya la sisena etapa i Attila Valter és el nou líder del Giro», 13-05-2021. [Consulta: 13 maig 2021].

## Enllaços externs

* Attila Valter a ProCyclingStats
# Antimeridià

* Per a altres significats, vegeu «Meridià 180».
Un antimeridià és un meridià exactament oposat a qualsevol meridià de referència, és a dir, el meridià situat a 180° de distància d'aquell.
Els exemples més coneguts d'antimeridians són:
* L'antimeridià del meridià de Greenwich (longitud 0°), que és el meridià 180, que coincideix fugaçment amb la línia internacional de canvi de data.
* L'antimeridià de Tordesillas, una referència usada en l'aplicació del Tractat de Tordesillas que creuava les illes Moluques i que va servir com a límit entre els hemisferis portuguès i espanyol a tot el món, tant en relació amb Amèrica del Sud com al Llunyà Orient.

## Referències

* ↑ El Tratado de Tordesillas y su proyección en el Pacífico, per Lourdes Díaz-Trechuelo. Arxivat 2010-11-29 a Wayback Machine. (castellà)

## Vegeu també

* Coordenades geogràfiques
* Longitud (geografia)
# Pista de Cérvoles

La Pista de Cérvoles és una pista rural transitable dels termes municipals de Conca de Dalt, en territori dels pobles d'Erinyà i de Serradell, a l'antic terme de Toralla i Serradell, i de Senterada, a l'àmbit del poble de Cérvoles, al Pallars Jussà.
Arrenca cap al nord-oest des del final de la Pista de la Muntanya al nord-oest de la Solaneta i al sud-est de Sant Aleix. S'adreça cap al nord-est, fent moltes ziga-zagues, travessant tot el Bosc de Cérvoles mentre ressegueix pel nord tota la Muntanya de Sant Aleix. Travessa el barranc de la Torre, just a l'extrem meridional del Clot de l'Estall, de la Coma Guàrdia i de la Coma Pi, i remunta la vall del barranc esmentat pel costat nord. Passa pel Solà de la Muntanya d'Erinyà, travessa la Coma, i va a cercar la capçalera del barranc de Fontallaus. Passa pel nord-oest del Clot de la Coma i de la Solana de Fontallaus, i va ascendint fins a assolir la carena del Serrat de Sant Roc, entre aquest serrat i lo Serrat Gros.
Després, torna a davallar per anar a buscar la capçalera del barranc de Coma de Prats, deixant a llevant les partides de les Mosqueres i dels Horts del Torrent del Bosc, abans de travessar el barranc, i de les Fronteres i Nafolles després de fer-ho. Tot seguit deixa a migdia les partides de les Cerveretes, de Vallomar i de les Bassetes, va a buscar el Serrat de Ruixol, entre el Vedat de Munt i Coscollola (ponent) i les Alzines (llevant), després pel costat de migdia de la de la Cortina, ja a ponent del poble de Cérvoles, fins que troba la Pista de Sant Nicolau, a través de la qual i de la Pista de Senterada a Cérvoles acaba d'arribar a Cérvoles.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Districte de Nové Mesto nad Váhom

El districte de Nové Mesto nad Váhom - (eslovac) Okres Nové Mesto nad Váhom - és un dels 79 districtes d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Trenčín. Té una superfície de 579,99 km², i el 2013 tenia 62.468 habitants. La capital és Nové Mesto nad Váhom.

## Llista de municipis
### Ciutats

* Nové Mesto nad Váhom
* Stará Turá

### Pobles

Beckov | Bošáca | Brunovce | Bzince pod Javorinou | Čachtice | Častkovce | Dolné Srnie | Haluzice | Horná Streda | Hôrka nad Váhom | Hrádok | Hrachovište | Kálnica | Kočovce | Lubina | Lúka | Modrová | Modrovka | Moravské Lieskové | Nová Bošáca | Nová Lehota | Nová Ves nad Váhom | Očkov | Pobedim | Podolie | Potvorice | Považany | Stará Lehota | Trenčianske Bohuslavice | Vaďovce | Višňové | Zemianske Podhradie
# Tortugues Ninja

«Tortugues Ninja» té aquests significats:
* Tortugues Ninja (superherois), grup de superherois format per quatre germans tortugues antropomorfes
* Les tortugues ninja, sèrie d'animació emesa per Canal 9 i TV3
* Les Tortugues Ninja (pel·lícula de 1990), llargmetratge amb actors reals dirigida per Steve Barron el 1990
* TMNT: Tortugues Ninja Joves Mutants, pel·lícula d'animació de 2007
# Kalmantai

Kalmantai (en rus: Калмантай) és un poble de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 530 habitants. Pertany al districte municipal de Volsk.

## Referències

* ↑ «Регионы России → Саратовская обл. → Вольский р-н → Александровка с.». Arxivat de l'original el 2015-04-05.
* ↑ Koriakov, I. B.. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2018-03-24.
# South Havra

South Havra (en nòrdic antic Hafrey) és una de les illes Scalloway, pertanyents a l'arxipèlag de les illes Shetland, a Escòcia. L'illa roman deshabitada des de l'any 1923. Està situada al sud de Burra i a l'oest de la península meridional de l'illa Mainland.
L'illa ocupa una superfície de 59 hectàrees i la seva altitud màxima sobre el nivell del mar és de 42 metres.
Les atraccions de l'illa inclouen coves i arcs naturals, així com les ruïnes d'un molí desgranador de blat de moro.

## Referències

* 1 2 Haswell-Smith, Hamish. The Scottish Islands. Edinburgh: Canongate, 2004. ISBN 978-1-84195-454-7.
# Augusto César Lendoiro

Joaquín Augusto César Lendoiro (Corcubión, la Corunya, 6 de juny de 1945) és un dirigent esportiu i polític gallec. Va ser president del Deportivo de la Corunya entre 1988 i 2014.

## Biografia
### Àmbit esportiu

Va començar molt aviat al món de l'esport. Quan només tenia 15 anys ja va ser president de l'Ural, un club de futbol aficionat de la Corunya, i va ser un dels fundadors del Hockey Club Liceo, amb el qual va guanyar diversos campionats d'Espanya, Europa i del Món.
Posteriorment va ser president de l'Español de Santa Lucía, i el 1988 va assumir la presidència del Deportivo de la Corunya, en un moment de profunda crisi, tant esportiva (amb l'equip a prop del descens a Segona B) com econòmica, amb un deute proper als 500 milions de pessetes. Aquell any el club va salvar la categoria i va començar un ascens esportiu que tindria el seu major esplendor als anys 2000.
A la temporada 1991-92, el Deportivo tornava a Primera Divisió, categoria a la que s'ha mantingut 20 anys consecutius amb Lendoiro com a president. La seva presidència, molt discutida des d'alguns sectors, està plagada d'èxits esportius, aconseguint els primers títols de l'equip (una Lliga, dues Copes i tres Supercopes) i també grans actuacions a la Lliga de Campions de la UEFA (arribant a unes semifinals), gaudint del joc d'alguns dels millors jugadors del món, com Bebeto, Mauro Silva, Rivaldo o Valerón.
Tot i això, el fort deute acumulat pel club durants els més de vint anys del seu mandat, unit a les males relacions amb poders econòmics i polítics de la ciutat de la Corunya, van provocar que hi hagués un fort sector crític amb Lendoiro, que intentava fer pressió perquè abandonés la presidència.
El 22 de desembre de 2013, els accionistes no van aprovar els comptes presentats per Lendoiro per primer cop en els seus 25 anys de mandat. Dos dies més tard va anunciar que retirava la seva candidatura a les eleccions de la presidència del club i el 21 de gener de 2014 va ser substituït en el seu càrrec per Tino Fernández.

### Política

Llicenciat en Dret, Lendoiro també es va sentir atret per l'activitat política, compatibilitzant durant molts anys la gestió esportiva amb diferents càrrecs públics i dins del Partit Popular. El 1987 va sortir escollit conseller de la Corunya pel PP, va ser senador (1989-1990), secretari general de l'esport a la Xunta de Galícia, diputat al Congrés dels Diputats (1993-1995), candidat a l'alcaldia de la Corunya el 1991 i 1995, i president de la Diputació de la Corunya (1995-1999). Actualment està retirat de la seva vida política.

## Referències

* ↑ La primera derrota de Lendoiro
* ↑ «Lendoiro retira su candidatura y no se presentará a las elecciones del Deportivo». Arxivat de l'original el 2014-02-02. [Consulta: 23 gener 2014].
* ↑ Tino Fernández pone el punto final a 25 años de lendoirismo
# Penarreba

Penarreba és una serra situada al municipi d'Alòs de Balaguer a la comarca del Noguera, amb una elevació màxima de 682 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Artemidor Anicet

Artemidor Anicet (grec antic: Ἀρτημίδωρος ὁ Ἀνίκητος, 'Artemidor l'Invencible') fou un rei indogrec que va governar a Gandhara i Pushkalavati al nord del modern Pakistan i Afganistan. Porta un nom grec tradicional i apareix a les seves monedes amb estil hel·lenístic i junt amb deïtats hel·lèniques, però en una moneda descrita pel numismàtic R.C. Senior, Artemidor proclama ser fill del rei indoescita Maues. Aquesta moneda permet una datació més aproximada del seu regnat i aporta nova llum a la identitat ètnica transitòria durant el declivi del regne Indogrec. Mentre Maues era el "Gran rei de reis", Artemidor només es va titular rei; sembla que només va regir una petita part dels dominis paterns i la corona i el territori li foren disputats per altres reis com Menandre II, o potser foren reis al mateix temps sota l'autoritat superior de Maues; les monedes de Menandre II s'han trobat juntes amb les d'Artemidor i les d'Apol·lòdot II.
Osmund Bopearachchi el datava vers 85-80 aC abans de l'aparició de la moneda de Maues. Senior el data entre 100 i 80 aC, ja que atorga a Maues una data anterior.

## Monedes

Durant els anys noranta del segle xx van aparèixer nous tipus de monedes d'Artèmidor de qualitat variable. R.C. Senior suggereix que les va encunyar en fàbriques temporals potser perquè no dominava cap gran ciutat; totes les monedes són bilingües, grec i indi.
A les de plata apareix el bust del rei amb diadema o casc i al revers Artemisa mirant a dreta o a esquerra, Nice igualment mirant als dos costats, o el rei a cavall. Artemisa, la deessa epònima de la cacera, es veu utilitzant un arc corbat que sembla dels típics de les tribus escites i ajuda a reforçar la seva afiliació amb aquestos.
A les de bronze apareixen Artemisa i al darrere un brau o Artemisa i darrere un lleó.

## Referències

* "The Shape of Ancient Thought. Comparative studies in Greek and Indian Philosophies" per Thomas McEvilley (Allworth Press and the School of Visual Arts, 2002) ISBN 1-58115-203-5
* "The Greeks in Bactria and India", W.W. Tarn, Cambridge University Press.

## Enllaços externs

* Monedes d'Artemidor
# Prats de Balaguer

Prats de Balaguer és un poble que forma part de la comuna de Fontpedrosa, de la comarca del Conflent, des del 1822. Entre 1793 i 1822 havia format part de la comuna de Prats i Sant Tomàs juntament amb el poble veí de Sant Tomàs de Balaguer.
Està situat a la zona nord-oest del terme comunal de Fontpedrosa, al sud-oest del poble cap de la comuna. És enlairat a la dreta de la Tet, també més enlaire, a la dreta, de la Riberola. A prop seu, al nord-oest hi ha l'establiment balneari dels Banys de Sant Tomàs i, més avall, ja tocant la Tet, el poble de Sant Tomàs de Balaguer.
És un poble agrupat de forma compacta, amb l'església romànica, antigament parroquial, de Santa Maria, actualment denominada la Trinitat, a prop del seu extrem sud-est. Hi destaca la Torre del Rellotge, procedent d'una antiga torre de defensa del poble.
Prop del poble, al sud, es troben les restes del Castell de Prats de Balaguer. Dins del poble hi ha també la capella de Sant Josep.

## Batlles

En el període que Prats de Balaguer i Sant Tomàs de Balaguer tingueren comuna pròpia, els batlles foren els següents:
| Alcalde | Període |
| Jean Courtie | 1796 - 1797 |
| Thomas Moné | 1797 - 1800 |
| Just Courtie | 1800 - 1807 |
| Michel Goubern | 1807 - 1816 |
| Courtie | 1816 - 1819 |
| Moné | 1819 - 1821 |
| Rouquet | 1821 - 1821 |
| Blanque | 1821 - 1821 |

## Llocs d'interès

* Església de la Trinitat, antigament de Santa Maria.
* Restes de l'antic castell del segle xi
* Torre del rellotge

## Bibliografia

* Becat, Joan. «67 - Fontpedrosa». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Pélissier, Jean-Pierre. Paroisses et communes de France : dictionnaire d'histoire administrative et démographique, vol. 66 : Pyrénées-Orientales. París: CNRS, 1986. ISBN 2-222-03821-9.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Fontpedrosa». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Referències

* ↑ Pélissier, Jean-Pierre. Paroisses et communes de France : dictionnaire d'histoire administrative et démographique, vol. 66 : Pyrénées-Orientales. París: CNRS, 1986, p. 378. ISBN 2-222-03821-9.
* ↑ «Des villages de Cassini aux communes d'aujourd d'hui» (en francès).
* ↑ Prats de Balaguer en els ortofotomapes de l'IGN
* 1 2 3 «Pàgina oficial del municipi de Fontpedrosa». Arxivat de l'original el 2015-11-27. [Consulta: 3 novembre 2015].
# Dendropsophus oliveirai

Dendropsophus oliveirai és una espècie de granota que viu al Brasil.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Bastos, R. & Skuk, G. 2004. Dendropsophus oliveirai. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 10 de gener de 2008.
# Aspremont (desambiguació)

«Aspremont» té aquests significats:

## Geografia

* Aspremont (Alts Alps) (municipi francès)
* Aspremont (Alps Marítims) (municipi francès)
* Aspremont (castell a les Landes)

## Literatura

* Aspremont (cançó de gesta)
Vegeu també els parònims
* Aspromonte (cadena muntanyosa a Calàbria, Itàlia)
* Apremont
# Perla blanchardi

Perla blanchardi és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba al sud de Sud-amèrica.

## Referències

* ↑ Geoffroy, 1762. Histoire abrégée des insectes qui se trouvent aux environs de Paris; dans laquelle ces animaux sont rangés suivant un ordre méthodique 2:229.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Jacobson & Bianchi, 1905. Orthoptera and Pseudoneuroptera from the Russian Empire and Neighboring Lands, 617.
* 1 2 3 Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Global Species (anglès)
* ↑ Froehlich, Claudio Gilberto, 2010. Catalogue of Neotropical Plecoptera. Illiesia, 6(12):118-205.

## Bibliografia

* Illies, 1966. Das Tierreich 82:302, 498.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* Perlidae Species Listing Arxivat 2011-01-16 a Wayback Machine. (anglès)
# Artemidor (metge)

Artemidor (en grec Άρτεμιδωρος, en llatí Artemidorus) va ser un metge grec esmentat per Celi Aurelià que va néixer a Side a Pamfília. Va ser deixeble del famós metge i anatomista Erasístrat.
Va viure segons es pot deduir entre els segles III i II aC. És probablement el mateix metge de nom Artemidor que és esmentat per Galè, encara que segurament no és el mateix Artemidor οιονιστής (endeví) que cita Galè en un altre llibre.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionari of greek and roman biography and mithology. Vol I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 374.
# Plaça Síndagma

La plaça Síndagma (en grec: Πλατεία Συντάγματος; Plaça de la Constitució) és probablement la més coneguda d'Atenes. Es troba a pocs minuts a peu de la zona de Plaka i Monastiraki, al peu de l'Acròpoli. A la plaça hi ha una estació de metro del mateix nom.
La plaça Síndagma és el centre de referència per a comptar les distàncies de les carreteres de Grècia.
La plaça va rebre el seu nom actual quan el rei Otó I de Grècia es va veure forçat a acceptar la Constitució després de la rebel·lió militar del 3 de setembre del 1843.
En un costat de la plaça hi ha el Parlament Hel·lènic i el Monument al soldat desconegut, decorada amb un relleu d'un soldat hoplita moribund. Inaugurada el 25 de març del 1932 (Dia de la Independència), la tomba està flanquejada per textos de la famosa oració fúnebre de Pèricles. Les altres parets de la plaça estan cobertes amb escuts de bronze que celebren les victòries militars des del 1821. La Guàrdia Nacional patrulla contínuament davant de la tomba, amb els característics uniformes de evzones.
Durant les festes de Nadal, es posa un gran arbre de Nadal al centre de la plaça.

## Galeria de fotos

* Arbre de Nadal de l'any 2009.
* Arbre de Nadal de l'any 2005.
* Soldats grecs fent el canvi de guàrdia enfront de la tomba del Soldat desconegut
* Parlament Hel·lènic, en la plaça Síndagma.
* La plaça des de l'esplanada del Parlament
# Dendropsophus pelidna

Dendropsophus pelidna és una espècie de granota que viu a Colòmbia i Veneçuela.

## Referències

* La Marca, E., García-Pérez, J.E., Rueda, J.V. & Ardila-Robayo, M.C. 2004. Dendropsophus pelidna. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 10 de gener de 2008.
# Keeler (cràter marcià)

* No s'ha de confondre amb el cràter lunar Keeler (cràter).
Keeler és un cràter d'impacte del planeta Mart situat al sud del cràter Wright i al nord de Trumpler, un cràter nou que ocupa bona part del diàmetre de Keeler, a 61.0° sud i 151.3° oest. L'impacte va causar un clavill de 95 quilòmetres de diàmetre. El nom va ser aprovat el 1973 per la Unió Astronòmica Internacional, en honor de l'astrònom nord-americà James Edward Keeler (1857 - 1900).

## Referències

* ↑ "Keeler (cràter marcià)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)

## Enllaços externs

* Localització del cràter Keeler a Google Mars
# Aspres (desambiguació)

«Aspres» té aquests significats:
* Els Aspres del Rosselló, subcomarca del Rosselló, a la Catalunya Nord, que alguns cops s'ha considerat com una comarca diferenciada.
* Els Aspres d'Empordà, antiga subcomarca de l'Alt Empordà, actualment reconeguda com a unitat de paisatge amb el nom d'Els Aspres.
* Consorci dels Aspres d'Empordà, consorci format pels Ajuntaments de Cantallops, Capmany, Espolla i Sant Climent Sescebes.
* Els Aspres del Montsec, Els Aspres de Balaguer o Els Aspres d'Urgell, antiga denominació amb la que era coneguda la comarca natural centrada en Balaguer, que es correspon aproximadament amb l'actual Noguera.
* Pic dels Aspres, muntanya de la parròquia de la Massana.
* Les Aspres, municipi francès del departament de l'Orne.
* Aspres de Còrps, municipi francès del departament dels Alts Alps.
* Aspres de Veinet, municipi francès del departament dels Alts Alps.
# Anthon Bang

Anthon Bang (Copenhaguen, 9 de desembre de 1809 – Christiania (actual Oslo), 31 de juliol de 1870) va ser un escriptor i editor danès - noruec.
Va néixer a Copenhaguen (Dinamarca), i va créixer a Trondheim, al centre de Noruega. Era nét de Carsten Gerhard Bang, gerent de la fàbrica de coure Røros.
Va ser educat com a oficial militar, però va acabar la seva carrera militar el 1844 a causa d'una malaltia. A partir d'aleshores va viure com a publicista, va escriure llibres i va editar diverses revistes i diaris. De 1860 a 1866 va publicar el setmanari Lørdags-Aftenblad for Arbeidsklassen a Christiania, i va establir el diari Dagbladet el 1869.

## Referències

* 1 2 Solstad, Arve. «Anthon Bang». A: Helle, Knut. Norsk biografisk leksikon (en noruec). Oslo: Kunnskapsforlaget [Consulta: 22 setembre 2015].
* ↑ «Anthon Bang». A: Godal. Store norske leksikon (en noruec). Oslo: Norsk nettleksikon [Consulta: 22 setembre 2015].
# Pont de Castellfollit de la Roca

El Pont de Castellfollit de la Roca és una obra del municipi de Montagut i Oix (Garrotxa) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

El Pont Trancat o Pont de Castellfollit de la Roca està ubicat a un quilòmetre aigües avall de l'esmentat poble. Cal tenir en compte que en l'aspecte administratiu pertany al municipi del Montagut de Fluvià. Avui, el monument, es troba enrunat. Abans de l'aiguat del 18 d'octubre de 1977 disposava de tres arcades: dues de laterals petites i la gran arcada central de punt rodó. Eren visibles dos sobreeixidors situat al costat esquerre de l'arc central, i així mateix les arrencades dels arcs dels dos que un dia ocupaven els basaments de les pilastres, que per la seva perfecció tècnica fan pensar en un origen romà. Segons els historiadors, "el pont trencat" formava part de la via romana que travessava la Gorrotxa des del Coll de Capsacosta fins a Besalú. Naturalment, el pont, amb el temps va sofrir moltes modificacions i el que en resta dempeus de la seva estructura pot datar-se entre els segles xiv i xv. Fins fa uns deu anys es creu que la destrucció de les arcades del costat dret del pont va ser portada a terme pels francesos. Gràcies a uns documents existents a l'Arxiu Municipal d'Olot es dedueix que el pont de Castellfollit fou arrossegat per un aiguat pels voltants de l'any 1643. El dia de Sant Lluc de l'any 1977 les aigües s'emportaren bona part de les restes.

## Referències

* ↑ «Pont de Castellfollit de la Roca». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 13 novembre 2015].
# Dendropsophus pauiniensis

Dendropsophus pauiniensis és una espècie de granota que viu al Brasil i, possiblement també, a Bolívia.

## Referències

* Rodrigues, M.T. & Azevedo-Ramos, C. 2004. Dendropsophus pauiniensis. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 10 de gener de 2008.
# La Màrmol

La Màrmol (italià Marmora, piemontès la Marmo) és un municipi italià, situat a la regió del Piemont. L'any 2007 tenia 89 habitants. Està situat a la Val Maira, dins de les Valls Occitanes. Limita amb els municipis de Chanuelhas, Castelmagno, Cèlas, Demonte, l'Arma, Prazzo, Sambuco i Estròp.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Emanuele Ponzo | Llista cívica |