OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Mil·lenni III

El mil·lenni iii de l'Era Comuna és el mil·lenni actual segons el calendari gregorià. Comprèn el període des de l'1 de gener de 2001 fins al 31 de desembre del 3000.
Com que en l'actualitat estem al primer segle d'aquest mil·lenni, encara té molt pocs esdeveniments significatius. Per tant, l'estudi del mil·lenni iii es fa sobretot en el camp de la prospectiva, i altres disciplines que tracten amb el futur.

## Esdeveniments

Tots allò que fins ara ha succeït al tercer mil·lenni forma part del segle xxi. A grans trets aquest segle ha tingut una Revolució Digital amb l'ús generalitzat d'Internet i s'ha agreujat la influència humana en l'escalfament global del planeta Terra. A més, es poden destacar els esdeveniments següents:
* 2001: Un atemptat terrorista als EUA provoca milers de morts i l'inici del terrorisme global.
* 2020: Esclata la pandèmia per COVID-19 que provoca centenars de milers de morts a tot el món i un gran impacte econòmic.

## Prediccions

* 2008: Problema de l'any 2008: El programari que utilitzi rellotges de 32 bits serà incapaç de funcionar i representar dates a partir del 19 de gener.
* 2010: A partir del 14 de març (29 de febrer al calendari julià) la diferència entre els calendaris julià i gregorià serà de 14 dies. Per primera vegada des de la seva aparició, els dos calendaris coincidiran en el dia de la setmana, i això durarà gairebé cent anys, fins al 28 de febrer de 2000.
* 2007: El sistema de fitxers FAT deixa d'acceptar dates a la pràctica (oficialment només donarà suport fins al 1999).
* 2015: Les bases de dades MySQL deixen d'acceptar dates.
* 2016: El satèl·lit Envisat, declarat mort el 2012, perdrà l'òrbita i cremarà a l'atmosfera.
* 2000: Cap a l'any 2000 s'espera que la civilització humana arribarà al tipus I de l'escala de Kardaixov segons les extrapolacions d'ús energètic.

## Referències

* ↑ Wall, Mike «Dead Satellite Envisat May Be Space Junk for 150 Years» (en anglès). Huffington Post. Huffington Post, 11-05-2012 [Consulta: 13 maig 2012].
* ↑ Kaku, Michio «How Advanced Could They Be?» (en anglès). Astrobiology Magazine, 26-04-2004. Arxivat de l'original el 13 novembre 2010 [Consulta: 29 juliol 2020].
# Buian (krai de l'Altai)

* Per a altres significats, vegeu «Buian».
Buian (en rus: Боровое) és un poble del krai de l'Altai, a Rússia, que el 2013 tenia 628 habitants. Es troba prop del riu Razbóinaia.
# Halland

Halland és una província sueca que pertany a la zona de l'Oest de Götaland. Hi pertanya el comtat de Halland, que s'estrena dins de fronteres similars.

## Geografia

Amb els comtats de Dalsland, Bohuslän, Västergötland componen el sud-oest de Suècia, a prop de la frontera de Noruega. Halland té una extensió de 4.787 km² i 314.212 habitants (l'any 2014) i és la província costanera que es troba al sud de Göteborg. L'economia principal està centrada en l'agricultura, malgrat que durant el segle xx el turisme nacional li donà més fama, gràcies a les seves llargues platges de sorra.
Aquesta província té molts boscos i praderes. Entre els rius que passen per la província està el riu Ätran, molt conegut per la pesca del salmó. Els altres rius majors de la província són Viskan, Nissan i Lagan.

## Història

Des de 1719, Halland passà a denominar-se ducat i el títol ha estat emprat per membres de la Familia Reial de Suècia. A part de ser un lloc molt conegut per l'alta societat sueca, Halland té uns castells i casals dels més interessants del sud del país.
El darrer titular del ducat de Halland fou el príncep Bertil de Suècia.

## Llocs d'interès

Es poden visitar molts de llocs de gran interès històric. Gràcies al turisme que visita Halland, s'han reformat velles cases de pescadors i està preparada per rebre visitants tots els estius.
* Ciutat de Kungsbacka i el seu castell Tjolöholms.
* Ciutat de Varberg i els seus banys freds curatius. Ciutat fundada en el segle xiii.
* Ciutat de Falkenberg. És interessant conèixer la seva ceràmica, el Museu Falkenbergs d'Etnologia i el Far Morups Tange.
* Ciutat de Halmstad i el seu castell. Es visita el Museu de la Diputació, el Tripikcenter ple d'ocells i el parc amb maquetes de diversos edificis més emblemàtics del país.
* Poble de Laholm i el seu ajuntament. El poble té una arquitectura de quan la zona era de domini danès.

## Referències

* 1 2 «Halland» (en suec). ne.se. [Consulta: 26 maig 2018].
* Guies Visuals d'El País Aguilar- Suècia.
# Heriberto Herrera Udrizar

Heriberto Herrera Udrizar (Guarambaré, 24 d'abril de 1926 - Asunción, 26 de juliol de 1996) fou un futbolista paraguaià dels anys 1950 i posteriorment entrenador. Va ser internacional amb la selecció espanyola.

## Trajectòria

Conegut com el sergent de ferro pel seu caràcter inflexible, com a futbolista defensà els colors del Club Nacional d'Asunción. També fou jugador de l'Atlètic de Madrid entre 1952 i 1959. Fou internacional amb Paraguai, liderant l'equip a la Copa Amèrica de futbol de l'any 1953, on Paraguai es proclamà campiona davant Brasil i Herrera fou nomenat millor jugador del torneig. També fou un cop internacional amb la selecció d'Espanya l'any 1957.
Com a entrenador dirigí diversos club d'Espanya i Itàlia. A Itàlia destacà a la Juventus entre 1964 i 1969, on guanyà un scudetto la temporada 1966-67 i una Coppa Italia la 1964-65. En total fou entrenador un total de 162 partits. A Itàlia també entrenà l'Internazionale, on fou segon a la lliga la temporada 1969-70, o la UC Sampdoria. Als Països Catalans dirigí l'Elx CF durant la temporada 1963-1964, el València CF la 1976-1977 i l'Espanyol en dues etapes, la primera la temporada 1962-1963 i la segona, com a substitut de José Emilio Santamaría el 1978.

## Palmarès

Com a entrenador
* 1 Lliga italiana de futbol:
** 1966-67
* 1 Copa italiana de futbol:
** 1964-65

## Referències

* ↑ «Falleció Heriberto Herrera». Diari ABC, 28-07-1996. [Consulta: 20 gener 2012].
* ↑ «Did you know that...». bianconeri.tripod.com. [Consulta: 20 gener 2012].

## Enllaços externs

* The Other Herrera Arxivat 2011-10-21 a Wayback Machine.
* Perfil a la Juventus Arxivat 2004-11-26 a Wayback Machine.
* Perfil a la selecció espanyola Arxivat 2008-06-10 a Wayback Machine.
* Perfil jugador
* Perfil entrenador
# Edgar Quesada

Edgar Quesada (Heredia, 16 d'agost de 1931 - Tibás Canton, 9 de setembre de 1991) fou un futbolista costa-riqueny de la dècada de 1950.
Fou internacional amb la selecció de Costa Rica entre 1951 i 1963. Pel que fa a clubs, destacà a Club Sport Herediano, on també fou entrenador entre 1971 i 1972.

## Referències

* ↑ «Perfil a salfadeco.or.cr». Arxivat de l'original el 2016-07-30. [Consulta: 16 maig 2019].
# Luigi Reggio e Branciforte

Luigi Reggio e Branciforte IV príncep de Campofiorito i gran d'Espanya (Tartari, província de Catània, 5 de novembre de 1677 - Aci Catena, 5 de novembre de 1757) fou un militar i noble sicilià al servei d'Espanya, Capità general de València.
Fill de Stefano Reggio Saladino i Dorotea Branciforte Romano-Colonna. En 1704 va heretar del seu pare el títol de príncep d'Aci Sant'Antonio i Aci San Filippo, príncep de Campofiorito, marquès de Ginestra, baró de Valguarnera, Campofiorito i Rachali, feus situats entre Palerm i Catània. En 1698 es casà amb Caterina Gravina e Gravina, filla del príncep de Palagònia. Entrà al servei de Felip V d'Espanya, de qui fou ambaixador al Regne de Sicília i capità general del Regne de Sicília en 1713. Va rebre el grau de comandant general de l'exèrcit espanyol i ingressà a l'Orde de Calatrava. Fou nomenat capità general de Biscaia i en 1721 de València, càrrec que va ocupar fins 1737. Durant el seu mandat va crear una capella de música dirigida per Francesco Corradini i va organitzar les primeres representacions públiques d'òpera al Corral de l'Olivera.
Malgrat ser acusat de malversació, fou protegit de la reina Isabel Farnese i en 1737 fou nomenat ambaixador d'Espanya a la República de Venècia i en 1740 a França, on va negociar un important tractat comercial. Va ocupar el càrrec fins a la mort de Felip V en 1746. En 1747 tornà a les seves terres de Sicília, on va morir en 1757.

## Referències

* ↑ Luigi Reggio e Branciforte, geni.com
* ↑ «Luigi Reggio e Branciforte». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ CAMPOFIORITO, Luigi Reggio e Branciforte principe di al Dizionario Treccani

## Enllaços externs

* Luigi Reggio e Branciforte a Cervantes Virtual
# Pla de l'Àliga

«Pla de l'Àliga» té aquests significats:
# Echegaray (cràter)

Echegaray és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 63 km de diàmetre. Porta el nom del dramaturg espanyol José Echegaray (1832-1916), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1985.

## Referències

* ↑ «Echegaray». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 11-10-2016. [Consulta: 4 juny 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Gulveiga

En la mitologia nòrdica, Gulveiga (en norrè, Gullveig) era una misteriosa deessa o geganta que va iniciar la guerra entre els ansos i els vanis.
En una visita que va fer a Asgard, els ansos no la van suportar més, per la qual cosa van crear una foguera en el centre de Gladsheim, van matar la Gulveiga i la van llançar a la foguera. El problema va ser que ella ressuscitava, per la qual cosa els ansos van fer tres intents, però el resultat era sempre el mateix. En veure com la Gulveiga sortia de la foguera la van començar a anomenar Heida (Heiðr “brillant”).

## Atestació

Gulveiga està testificada únicament en el poema Völuspá de la Edda poètica. En el poema, una volva recorda que Gulveiga va ser travessada per llances abans de ser cremada tres vegades a la sala d'en Har (Hárr és un dels noms d'Odin) i, no obstant això, va ressuscitar les tres vegades. La volva va dir que després que fos cremada se'n va dir Heida (Heiðr). Heida era una volva que podia aconseguir grans gestes.

## Etimologia

L'etimologia en norrè de Gullveig és problemàtica. El primer element, Gull significa «or». No obstant això, el segon, veig és fosc (element present en diversos nom en norrè com ara Rannveig, Sölveig i Thórveig).

## Teoria

Diversos erudits com ara en Gabriel Turville-Petre, en Rudolf Simek i en John Lindow han teoritzat que Gullveig/Heiðr probablement és Freia i que la seva implicació amb els ansos probablement va ser una causa de la guerra entre els ansos i els vanis.

## Referències

* ↑ Thorpe (1907:4).
* ↑ Bellows (1923:10).
* ↑ Simek (2007:123—124).
* ↑ Simek (2007:123—124), Lindow (2002:155), and Orchard (1997:67).
# Herri Met de Bles

Herri met de Bles, (també conegut com a Herri de Dinant, Herry de Patinir, i Civetta) (c. 1510 - c. 1555-1560) va ser un pintor flamenc del Renaixement nòrdic i manierista, especialitzat en paisatges.
Molt poc se sap sobre l'artista. Es creu que va ser Herry de Patinir, qui es va unir a Anvers amb el Gremi de Sant Lluc el 1535 com a pintor. Per un altre costat, també es creu que va ser un pintor de la Casa d'Este dels ducs de Ferrara, on va acabar la seva carrera conegut com "Il Civetta". Va contribuir, juntament amb Joaquim Patinir, a un estil diferent de la pintura paisatgística renaixentista del Nord, combinant paisatges amb petites històries o escenes religioses. Un exemple d'això és l'obra Paisatge amb la predicació de sant Joan Baptista, pintada vers el 1550 i exposada al Museu Nacional d'Art de Catalunya, a Barcelona, procedent del llegat de Beatriu Rocamora Anglada, vídua Huelin, i incorporada al fons del museu el 1953. Juntament amb un grup de seguidors de Hieronymus Bosch amb seu a Anvers que inclou Jan Mandyn, Pieter Huys i Jan Wellens de Cock, Met de Bles va continuar amb la tradició de la imatgeria fantàstica del manierisme nòrdic.

## Referències

* ↑ Guia online del Mnac, Referència 050470-000
# Luigi Rados

Luigi Rados (Parma (Itàlia), 19 d'octubre de 1773 - Milà, 1840) va ser un gravador italià. Va néixer a Parma i va ser educat a l'Acadèmia d'aquesta ciutat. Els seus gravats més destacats són aquells que representen a l'Emperador Francesc II segons Jean-François Bosio i el rei Ferran, també per Bosio. Al Museu Nacional d'Art de Catalunya es conserva obra seva.

## Referències

* ↑ Fitxa de l'obra 028713-G al web del Museu Nacional d'Art de Catalunya.

## Bibliografia

* Bryan, Michael. Walter Armstrong & Robert Edmund Graves. Dictionary of Painters and Engravers, Biographical and Critical (Volume II L–Z). York St. #4, Covent Garden, London; Original from Fogg Library, Digitized May 18, 2007: George Bell and Sons, 1889, p. 336.
* The Tempio Della Santissima Trinità at Mantua, Christopher Norris. The Burlington Magazine (1975): pp. 73–79.
# Dunbar (Escòcia)

Dunbar (gaèlic: Dùn Barra) és una vila i antic burg reial escocès que està situada a la costa sud-est d'Escòcia, aproximadament a 30 quilòmetres de la capital Edimburg. Està en el consell unitari d'East Lothian.
La seva població és de 6354 habitants. El 84,26% de la població han nascut a Escòcia, menys que la mitjana nacional del 87,15%. El 11,16% han nascut a Anglaterra, més que la mitjana nacional de l'8,08%. Només el 0,31% dels habitants de Dunbar parla gaèlic escocès (mitjana nacional de l'1,06%).
Un dels seus monuments històrics més destacats és el castell de Dunbar, romanent d'una de les més poderoses fortaleses d'Escòcia, situada sobre el port de la ciutat.
És la localitat natal del naturalista nord-americà John Muir.

## Ciutats agermanades

* Lignières, França
* Martínez, Califòrnia

## Galeria

* Pub a Dunbar
* Port de Dunbar

## Referències

* ↑ Population Profile for Scotland (anglès)

## Enllaços externs

* Dunbar - Lloc web oficial
# Mil·lardinis

Els mil·lardinis (Millardini) són una tribu de rosegadors de la subfamília dels murins. Aquest grup fou descrit el 2008 per Lecompte et al. Les diferents espècies d'aquesta tribu tenen un àmbit de distribució que cobreix el subcontinent indi i regions adjacents del sud d'Àsia. Algunes fonts es refereixen a aquest tàxon com a divisió Millardia.

## Referències

* ↑ Lecompte, E.; Aplin, K.; Denys, C.; Catzeflis, F.; Chades, M.; Chevret, P. «Phylogeny and biogeography of African Murinae based on mitochondrial and nuclear gene sequences, with a new tribal classification of the subfamily» (en anglès). BMC Evolutionary Biology, 8, 199, 2008. DOI: 10.1186/1471-2148-8-199.
* ↑ Musser, G. G.; Carleton, M. D. «Superfamily Muroidea». A: Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Johns Hopkins University Press, 2005, p. 894-1.531. ISBN 978-0-8018-8221-0. OCLC 62265494.
# Bone

Bone és una sèrie de còmic independent, publicada en 55 números entre el 1991 i el 2004, escrita i dibuixada per l'americà Jeff Smith. Els seus dibuixos en blanc i negre, estan inspirats en els dibuixos animats i en les tires còmiques, notant-se una notable influència del còmic Pogo d'en Walt Kelly. En una entrevista va dir que "També era un gran fan d'en Carl Barks i Pogo, per tant era per mi molt natural dibuixar amb aquesta mena de barreja entre en Walt Kelly i en Moebius". Tanmateix, la història conté tant comèdia blanca com fosca fantasia èpica.
La revista Time Magazine va indicar que la sèrie era "tan dramàtica com el cicle d'El Senyor dels Anells, però molt més divertida."
Bone ha rebut nombrosos premis, entre ells deu Eisner Awards i deu Harvey Awards. La compilació de 1.332 pàgines va ser col·locada per la revista Time en el rànquing de les Deu Novel·les Gràfiques de Tots els Temps.

## Referències

* ↑ «Interview: Jeff Smith Pt. 1 (of 2)». Arxivat de l'original el 2012-08-28. [Consulta: 3 octubre 2008].
* ↑ «Arnold, Andrew; Best + Worst 2004: "The Best Comix"; time.com». Arxivat de l'original el 2008-02-14. [Consulta: 3 octubre 2008].
* ↑ Eisner Awards del 1993
* ↑ Eisner Awards del 1994
* ↑ Eisner Awards del 1995
* ↑ Eisner Awards del 1998
* ↑ Eisner Awards del 2005
* ↑ «[[Harvey Award]] winners del 1994». Arxivat de l'original el 2008-07-19. [Consulta: 3 octubre 2008].
* ↑ «Harvey Award winners del 1995». Arxivat de l'original el 2010-07-16. [Consulta: 3 octubre 2008].
* ↑ «Harvey Award winners del 1996». Arxivat de l'original el 2010-11-09. [Consulta: 3 octubre 2008].
* ↑ «Harvey Award winners del 1997». Arxivat de l'original el 2010-11-09. [Consulta: 3 octubre 2008].
* ↑ «Harvey Award winners del 1999». Arxivat de l'original el 2010-11-09. [Consulta: 3 octubre 2008].
* ↑ «Harvey Award winners del 2000». Arxivat de l'original el 2010-11-09. [Consulta: 3 octubre 2008].
* ↑ «Harvey Award winners del 2003». Arxivat de l'original el 2010-11-10. [Consulta: 3 octubre 2008].
* ↑ «Harvey Award winners del 2005». Arxivat de l'original el 2010-11-09. [Consulta: 3 octubre 2008].
* ↑ «Arnold, Andrew; "All-TIME Graphic Novels"; time.com». Arxivat de l'original el 2011-07-12. [Consulta: 3 octubre 2008].
Viccionari
# Hana

Hana és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Hawaii. Segons el cens del 2000 tenia 709 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hana tenia 709 habitants, 191 habitatges, i 139 famílies La densitat de població era de 125,87 habitants per km².
Dels 191 habitatges en un 29,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,7% hi vivien parelles casades, en un 14,1% dones solteres, i en un 27,2% no eren unitats familiars. En el 22,0% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,71 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,40.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,6% tenia menys de 18 anys, un 11,0% entre 18 i 24, un 22,8% entre 25 i 44, un 24,9% de 45 a 64 i un 9,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30,7 anys. Per cada 100 dones hi havia 89,07 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,96 homes.
La renda mediana per habitatge era de 50.833 $ i la renda mediana per família de 54.167 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.146 $ mentre que les dones 22.969 $. La renda per capita de la població era de 14.672 $. Aproximadament el 5,6% de les famílies i el 8,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hana». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 15-09-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 17 setembre 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table-Hana». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 15-09-2010.
# Hipòcrates d'Atenes

Hipòcrates (Hippocrates, Ἱπποκράτης) fou el pare de Pisístrat, el tirà d'Atenes. Segon es deia havia rebut l'anunci de la futura grandesa del seu fill i dels seus crims durant uns sacrificis que va fer als jocs olímpics. Quiló d'Esparta, que hi era present li va comunicar el que passaria i el va aconsellar de no casar-se i no tenir fills. Hipòcrates no va seguir el consell. Deia ser descendent de Nèstor, el del poema d'Homer.

## Referències

* Smith, William (ed.). A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (en anglès). 2a ed.. Boston: Little Brown and Company, 1859.
# Economia de Moçambic

El 1975, any de la seva independència, Moçambic era un dels països més pobres del món. Problemes de gestió d'una economia socialista i una guerra civil entre el 1977 i el 1992 van empitjorar la situació.
El 1987 el govern va començar una sèrie de reformes macroeconòmiques amb finalitats d'estabilitzar l'economia. Aquestes reformes, adoptades amb ajuda internacional i combinades amb eleccions lliures el 1994, van resultar en la millora de les taxes de creixement. Reformes monetàries van reduir la inflació. Reformes fiscals van conduir a una millora de la recaptació.
No obstant això, el país segueix dependent d'assistència internacional per a gairebé la meitat del seu pressupost anual, i la majoria de la població segueix sota el nivell de la pobresa. L'agricultura de subsistència segueix sent la principal font de renda de la majoria de la població.

## Referències

* 1 2 3 CIA. «The World Factbook». Arxivat de l'original el 2018-09-03. [Consulta: 16 setembre 2014].
# Luigi Raffanelli

Luigi Raffanelli (Pistoia, 1752 - 1821) fou un baix bufo italià que va contribuir a portar l'òpera bufa i la farsa en el seu apogeu, sobretot a Venècia i París.
Va cantar entre 1771 i 1814 en diversos teatres d'òpera italians, París, Londres i Viena. El 1810 va crear el paper de Tobias Mill a l'estrena de La cambiale di matrimonio de Rossini. Del mateix compositor varen seguir L'inganno felice i Il signor Bruschino.

## Referències

* ↑ «Biografia». quellusignolo.fr.
# Platja de Riells

La platja de Riells situada al municipi de l'Escala (Alt Empordà), és una platja de la Costa Brava. Es troba a l'extrem del nucli urbà, protegida de mar obert per la badia. Limita al nord-oest amb un tram de passeig i al nord-est amb el port de l'Escala. Té una longitud de 582 m i una amplada mitjana de 53 m de sorra mitja.
La platja està envoltada per una passeig dedicat al Petit Princep de Antoine de Saint-Exupéry, amb restaurants, bars i botigues. Durant l'estiu s'hi realitzen diverses activitats com fires d'artesania.

## Referències

* ↑ «Platja de Riells». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «Riells». Web oficial de Turisme de l'Escala-Empúries.
# Dunbar Apartments

Construïts el 1926, els Dunbar Apartments són habitatges situats al districte de Central Harlem a New York. Prenen el nom en honor del famós poeta afroamericà Paul Laurence Dunbar.Van ser construïts per John D. Rockefeller Jr. qui desitjava facilitar pisos pels residents afroamericans. Els plànols van ser dibuixats per l'arquitecte Andrew J. Thomas. El complex d'habitatges comprèn sis edificis separats i 511 pisos que ocupen una illa urbana entre els carrers 149 i el 150.
Diverses personalitats famoses han viscut als Dunbar, com ara líders del moviment de Drets Civils com W. E. B. DuBois, Paul Robeson, i A. Philip Randolph, el ballarí de claqué Bill Robinson i l'explorador Matthew Henson.

## Bibliografia

* Tritter, Thorin. "The Growth and Decline of Harlem's Housing" a Afro-Americans in New York Life and History (31 de gener, 1998)