OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cantó de Mordelles

El cantó de Mordelles (bretó Kanton Morzhell) és una divisió administrativa francesa situat al departament d'Ille i Vilaine a la regió de Bretanya.

## Composició

El cantó aplega 6 comunes :
| Nom francès | Nom bretó | Població | km² | Codi Postal | Codi INSEE |
| Chavagne | Kavan | 3.091 | 12,44 | 35310 | 35076 |
| Cintré | Kentreg | 1.467 | 8,24 | 35310 | 35080 |
| Le Rheu | Reuz | 5.733 | 18,89 | 35650 | 35240 |
| L'Hermitage | Ar Peniti | 3.093 | 6,74 | 35590 | 35131 |
| Mordelles | Morzhell | 5.901 | 29,84 | 35310 | 35196 |
| Saint-Gilles | Sant-Jili-Roazhon | 3.463 | 20,72 | 35590 | 35275 |
| Cantó | Morzhell | 22.748 | 96,87 | - | 3524 |

## Evolució demogràfica

| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 7.507 | 9.949 | 14.457 | 18.585 | 20.718 | 22.748 |

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Christian Le Maout | PS |
| 2008- | Jean-Luc Chenut | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Enllaços externs

* Resultats de les eleccions cantonals de 2007
# Universitat Estatal de Louisiana

La Universitat Estatal de Louisiana (LSU) (en anglès: Louisiana State University), és una universitat pública estatunidenca de la ciutat de Baton Rouge, a l'estat de Louisiana.
La universitat va ser fundada el 1853 a Pineville, amb el nom de Louisiana State Seminary of Learning & Military Academy. L'actual campus principal és de l'any 1926, consta de més de 250 edificis construïts a l'estil de l'arquitecte renaixentista venecià Andrea Palladio, i el districte històric del campus principal ocupa un altiplà de 2,6 km² a la riba del riu Mississipi.
# Universitat Estatal de Pennsilvània

La Universitat Estatal de Pennsilvània (Pennsylvania State University en anglès, coneguda també com a Penn State o PSU) és una universitat pública de l'estat de Pennsilvània (EUA). Té més de 80.000 estudiants distribuïts en els 24 campus diferents que té la universitat en tot l'estat. El campus més gran es troba a State College, una petita ciutat al centre de l'estat. Va ser fundada l'any 1855 com una escola d'agricultura, però actualment els estudiants poden escollir entre 160 especialitzacions diferents.
La universitat és coneguda pels seus programes d'enginyeria (sobretot enginyeria industrial), negocis, geografia i meteorologia. És una de les 50 millors universitats dels EUA, i una de les 15 millors universitats públiques dels EUA.

## Referències

* ↑ «Office of the University Registrar. Programs and Majors». Pennsylvania State University.

## Enllaços externs

* Portal oficial de la Universitat Estatal de Pennsilvània (anglès)
# Uxmal

Uxmal és una antiga ciutat maia de Mèxic al nord-oest de la Península de Yucatán. Es dubta la data en què va ser construïda. L'estil és puuc. El 1996 fou declarada bé del patrimoni de la humanitat per la UNESCO. Dels edificis que queden destaquen la Gran Piràmide, la Piràmide de l'Endeví, la Casa de les Monges, la Casa dels Coloms, el Palau del Governador, la Cancha, la Casa de les Tortugues i la Plataforma de les esteles. Els edificis cobreixen 100 hectàrees. És la millor expressió del renaixement arquitectònic maia. L'estudi previ de la ceràmica, uns estels sense datar i una data (909 dC) pintada sobre una pedra d'acabament han servit per a establir el context temporal. Les proves apunten a una ocupació a finals del període clàssic que acabà amb les invasions mexicanes de la península. El disseny del jaciment arqueològic reformat amb motius estrangers li donen cert punt internacional.

## El Palau del Governador

En la porta principal es combinen dibuixos geomètrics, màscares de Chac, i formes naturalistes. En les quatre cares de l'edifici, que fa 100 metres de llarg, es repeteix un esquema similar. Té onze portes i dalt de cada una, una gran màscara de Chac. El fris, de 3,5 metres, està fet amb petits mosaics, tallats amb molta precisió. És considerat l'exemplar més perfecte del que queda de l'arquitectura puuc. De les tres plataformes sobre les que s'assenta el palau sobreïx la més voluminosa pels seus 187 metres d'ample i 12 d'altura, amb un fris decorat amb escultures dels mandataris, tocats amb plomes i joies i falsos arcs triangulars.

## Grup del cementeri

El motiu de la calavera i les tíbies creuades es repeteix en el grup funerari.

## Convent de les Monges

Les serps amb plomes que s'entrecreuen són part del motiu del fris occidental.

## Referències

* ↑ La gran enciclopedia en català. edicions 62, 2004. ISBN 84-297-5448-2. pp. 15422, 15423
* ↑ La enciclopedia. Salvat, 2003. ISBN 84-345-7484-5. pp. 15373, 15374
* 1 2 3 Coe, Michael; Snow, Dean; Benson, Elizabeth. Folio. América Antigua (en castellà). 1a. Barcelona: Folio, 2006, p. 128, 129 (Grandes civilizaciones del pasado). ISBN 84-413-2250-3.
* ↑ América Precolombina. Salvat, 2005. ISBN 84-471-0333-1. pp. 110, 111
# USS S-4 (SS-109)

L'USS S-4 (SS-109) va ser un submarí de classe S de la Marina dels Estats Units d'Amèrica. En 1927, va ser enfonsat en xocar accidentalment amb un destructor de Guàrdia Costanera amb la pèrdua de tots els seus tripulants. Tanmateix, va ser recuperat i restaurat per al servei fins que va patir un sinistre en 1936.

## Enllaços externs

* On Eternal Patrol: USS S-4 (anglès)
# Urtzi Iriondo

Urtzi Iriondo Petralanda (Zeberio, Biscaia, 30 de gener de 1995) és un futbolista basc que juga en la demarcació de lateral esquerre. Actualment juga al Barakaldo CF.
Anteriorment, l'Athletic l'havia cedit a l'Elx CF.

## Referències

* ↑ Els fitxatges de la temporada 2016/2017 a la segona divisió
# Uruapan (municipi)

Uruapan és un municipi de l'estat de Michoacán. Uruapan és el cap de municipi i principal centre de població d'aquesta municipalitat. Aquest municipi és a la part sud de l'estat de Michoacán de Ocampo. Limita al nord amb els municipis de Nahuátzen, al sud amb Zinapecuaro, a l'oest amb Santa Clara i a l'est amb Querendaro.

## Referències

* ↑ Monografia municipal de Uruapan Arxivat 2016-06-22 a Wayback Machine.INAFED, 2015. (castellà)
# Urtzi

Urtzi (També ortzi) és un terme basc que pot representar tant un vell substantiu comú pel cel, com el nom per un déu precristià del cel.

## Controvèrsia

L'existència d'una figura mitològica basca, Urtzi, ha estat qüestionada en nombroses ocasions. L'argument que Urtzi sigui un déu de cel basc està basat en dos arguments principals.
El primer argument principal és que el basc té nombrosos termes meteorològics i del calendari que contenen formes de l'arrel ortzi (amb les variants urtz, ortz, orz i ost), per exemple:
* ortzadar 'Arc de Sant Martí' (ortzi + adar 'banya')
* ortzi 'cel, tro'
* orzgorri (> oskorri) 'cel vermell' (ortzi + gorri 'vermell')
* ostargi 'llum de dia' (ortzi + argi 'Llum')
* ostegun 'Dijous' (ortzi + egun 'dia')
* oskarbi 'Cel clar' (ortzi + garbi 'net')
Això ha dirigit a una interpretació moderna popular de Urtzi com a déu de cel. També ha de ser esmentat que la paraula basca moderna per cel, zeru, és un préstec del llatí caelum i que la paraula urtzi o ortzi ja no s'utilitza.
El segon argument es basa en el relat del segle XII, el Còdex Calixtí, d’ Aymeric Picaud, un pelegrí francès, que va registrar diverses paraules i expressions basques. Va escriure sobre Urtzi: et Deus uocant Urcia ("i nomenen Déu com Urcia".) Atès que el material restant registrat per Picaud sembla ser molt precís, això té un cert pes.
Tot i això, no hi ha llegendes relacionades amb aquest déu i Picaud continua sent l’única referència explícita fins ara. Això havia conduït a la teoria alternativa que aquest podria haver estat un terme genèric per a "cel" i que Picaud podria haver simplement "assenyalat el cel" buscant la paraula per a Déu i se li havia proporcionat la paraula per a "cel". Aquesta explicació es recolza fins a cert punt en la inesperada terminació en cas absolutiu -a a Urcia, que ni en protobasc ni en basc modern apareix en els noms propis. Fins ara cap teoria ha estat capaç de convèncer plenament.

## Com a nom personal

Amb el modern interès ressorgit pels noms bascos, Urtzi s'ha utilitzat com a nom de pila masculí:
* Urtzi Urrutikoetxea, escriptor basc
* Urtzi Iriondo, futbolista

## Referències

* 1 2 3 4 5 Trask, L. The History of Basque (1997) Routledge ISBN 0-415-13116-2
* 1 2 Jose M. de Barandiaran Mitologia Vasca (1996) Txertoa ISBN 84-7148-117-0

## Enllaços externs

* Ortzi, entrada a l' Enciclopèdia Auñamendi, de José Miguel de Barandiarán (en basc)
* Ortzi, entrada a l' Enciclopèdia Auñamendi, de José Miguel de Barandiarán (en castellà)
# Viella (desambiguació)

«Viella» té aquests significats:
* Viella (en aranès Vielha), la capital de la Vall d'Aran i cap del municipi de Vielha e Mijaran.
* Viella (Alts Pirineus) (en occità Vielar), municipi de la regió de Migdia-Pirineus.
* Viella (Gers) (en occità Vièla), municipi de la regió de Migdia-Pirineus.
* Viella (Siero), parròquia del municipi asturià de Siero.
# Vall d'Hunza

* Per a altres significats, vegeu «Hunza (desambiguació)».
La vall d'Hunza (en Urdu: ہنزہ) és una regió sota administració del Pakistan, actualment part de la província de Gilgit-Baltistan i abans dels Territoris del Nord.
Està situada a la part alta del riu Hunza, amb una elevació mitjana de 2.500 metres i abraça un territori de 7.900 km². La principal ciutat és Karimabad, abans coneguda com a Baltit. La vall està envoltada per diversos pics de més de sis mil metres, destacant l'Ultar Sar, Rakaposhi, Bojahagur Duanasir, Ghenta, Hunza, Diran i el Bublimotin. La carretera del Karakoram, que uneix el Pakistan i la Xina creua aquesta vall.
Sembla que va inspirar la mítica vall de Xangri-La a l'escriptor James Hilton (1933). Està poblat pels hunzes que parlen burushaski; també es parla el wakhi i el shina; la majoria de la població és ismaïlita. Fou el centre de l'antic principat d'Hunza abolit el 1974.

## Referències

* ↑ ; Judie Bopp«Needed: a second green revolution in Hunza» p. 4. HiMaT, 01-05-2013. [Consulta: 26 novembre 2015]. Karakorum Area Development Organization (KADO), Aliabad
* ↑ R. W. McColl: Encyclopedia of World Geography. Band 1. Infobase Publishing, 2014, S. 439.
* ↑ Jan McGirk: Elders of Pakistan's apricot orchards show life is sweet after 100 in a real Shangri-La. Independent, 2. August 2003 In: independent.co.uk, abgerufen am 7. November 2018
# Vall d'Incles

La vall d'Incles és una vall que es troba al Principat d'Andorra, l'entrada de la qual és entre les poblacions del Tarter i Soldeu, a la parròquia de Canillo.
A la capçalera se'n troba l'estany de Cabana Sorda. És una vall oberta vers el nord-est. Està reconeguda com d'una gran bellesa paisatgística. Dona accés al llac més gran d'Andorra, l'estany de Juclar. Se'n pot fer una part del recorregut amb cotxe per una carretera força estreta. L'ascensió al primer llac no té especial dificultat, tot i que dura un parell d'hores. A l'hivern és innacessible per la neu.
En el poema Canigó de Jacint Verdaguer es fa menció a la vall.

## Referències

* ↑ «Vall d'Incles». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Vall d'Incles». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Vall d'Incles». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ http://www.canigo125.cat/veus/Canigo_en_pdf_files/Cant%20IV,%20Lo%20Pirineu_Canigo%CC%81.pdf.
# Varadin

Varadin o Waradin és el nom dels següents llocs:
* Petrovaradin, ciutat i municipi a Sèrbia, part de l'aglomeració de Novi Sad
* Varaždin, capital del comtat de Varaždin (Varaždinska županija), al nord-oest de Croàcia
# Can Grivé

Can Grivé és una obra eclèctica de Manlleu (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de planta baixa i dos pisos. A la planta una porta central d'arc carpanell molt rebaixat amb l'escut de la família a la dovella central (esculpit a baix relleu, amb les inicials ni la data de construcció). Als laterals hi ha dues finestres, i una altra porta a l'extrem. El pis principal està format per una balconada de tres finestres sostinguda per unes grans mènsules treballades amb motllures arrodonides i amb una barana de fosa. Cadascuna de les finestres està decorada als brancals per unes columnetes adossades de fust llis i capitell de volutes, amb un entaulament punxegut perfilat per una sanefa de dents de serra i un fris amb uns flor al centre i una sanefa de motius vegetals amb dues flors més als extrems. Al pis superior hi ha finestres apaïsades sense cap decoració. La teulada acaba amb una barbacana sostinguda per mènsules decorades. Al pany de paret sota-teulada (entre les mènsules) hi ha esgrafiats.

## Referències

* ↑ «Can Grivé». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 9 març 2019].
# Ventcat

El VENTCAT constitueix un pla especial amb la finalitat de disposar d'una planificació d'emergències que permeti afrontar i gestionar eficaçment les incidències i emergències que es puguin produir per efectes del fort vent a tot el territori català. El pla estableix l'estructura de resposta, l'operativa i els procediments necessaris per gestionar tot tipus d'incidents en cas de ventades.
Aquest pla s'activa segons les previsions meteorològiques emeses per l'Equip de Predicció i Vigilància del Servei Meteorològic de Catalunya quan existeix una certa probabilitat de superar determinats llindars de velocitat del vent. Aquests avisos o SMP (acrònim de Situació Meteorològica de Perill) porten associat un valor de perillositat en una escala entre 0 i 6.

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada». Pla especial d'emergències per risc de vent a Catalunya (VENTCAT). Arxivat de l'original el 2018-12-21 [Consulta: 20 gener 2020].
# Cantó de Senon

El cantó de Senon és un cantó francès del departament de la Gironda, situat al districte de Bordeus. Té 5 municipis i el cap és Senon.

## Municipis

* Artigas de Bordèu
* Baishac e Calhau
* Senon
* Montuçan
* Ivrac

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1974-1992 | René Bonnac | PS |
| 1992-1998 | Pierre Garmendia | PS |
| 1998- | Alain David | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 17.310 | 21.596 | 30.128 | 31.640 | 32.592 | 33.422 | |
# Cantó de Sant Gervais d'Auvernha

El cantó de Sant Gervais d'Auvernha és un cantó francès del departament del Puèi Domat, situat al districte de Riam. Té 10 municipis i el cap és Sant Gervais d'Auvernha.

## Municipis

* Ayat-sur-Sioule
* Biollet
* Charensat
* Espinasse
* Gouttières
* Sainte-Christine
* Saint-Gervais-d'Auvergne
* Saint-Julien-la-Geneste
* Saint-Priest-des-Champs
* Sauret-Besserve

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1961-1967 | M. Laroche | SFIO |
| 1967-1973 | Jean-Marie Fondras | PCF |
| 1973-1979 | M. Lécuyer | UDF-CDS |
| 1979-1992 | Robert Bernard | PS |
| 1992-1998 | Lucien Gauvin | UDF |
| 1998- | Michel Girard | PCF |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 5.664 | 6.157 | 5.094 | 4.630 | 4.282 | 4.158 | 4.164 |
# Vilamitjana (desambiguació)

«Vilamitjana» té aquests significats:
* Geografia: entitat de població de Montferrer i Castellbò. Vegeu Vilamitjana del Cantó.
* Geografia històrica: antic municipi de Vilamitjana, actualment integrat a Tremp.
# Cantó de Sant Ilari

El cantó de Sant Ilari és un cantó francès del departament de l'Aude, a la regió d'Occitània. Està inclòs al districte de Limós, té 14 municipis i el cap cantonal és Sant Ilari.

## Municipi

* Bèlcastèl e Buc
* Cauneta de Lauquet
* Clarmont
* Gàrdia
* Grefuèlh
* Ladèrn de Lauquet
* Pomars
* Sant Ilari
* Sant Policarpi
* Verzelha
* Vilardebèla
* Vilar de Monsenh Ancel
* Vilabasin
* Vilaflora

## Vegeu també

* Cantons de l'Aude
# Cantó de Tonnay-Boutonne

El cantó de Tonnay-Boutonne és un cantó francès del departament del Charente Marítim, al districte de Saint-Jean-d'Angély. Té 11 municipis i el cap és Tonnay-Boutonne.

## Municipis

* Annezay
* Chantemerle-sur-la-Soie
* Chervettes
* Nachamps
* Puy-du-Lac
* Puyrolland
* Saint-Crépin
* Saint-Laurent-de-la-Barrière
* Saint-Loup
* Tonnay-Boutonne
* Torxé
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1959 | Théophile Longuet | radical |
| 1959-1985 | Stéphane Bonduel | radical, després MRG |
| 1985- | Bernard Rochet | UDF, després divers droite |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2008 |
| 3.448 | 3.120 | 2.948 | 2.824 | 2.862 | 3.013 | 3.237 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de Canet de Rosselló

El cantó de Canet de Rosselló és una divisió administrativa francesa, situada a la Catalunya Nord, al departament dels Pirineus Orientals.

## Composició

Fins al 2015 el cantó de Canet de Rosselló estava compost per 4 comunes del Rosselló:
* Canet de Rosselló (capital del cantó)
* Santa Maria la Mar
* Sant Nazari
* Vilallonga de la Salanca
Tots formen part de la Comunitat d'aglomeració de Perpinyà-Mediterrània.
A partir del 2015 fou reconvertit en Cantó de la Costa Sorrosa (La Côte Sableuse), conserva la capitalitat de Canet de Rosselló, i hi actualment pertanyen les comunes de Salelles, Sant Cebrià de Rosselló i Sant Nazari de Rosselló, a més del mateix Canet, mentre que les de Santa Maria la Mar i Vilallonga de la Salanca han quedat incloses en el cantó de Perpinyà-2.

## Política

L'actual conseller general per aquest cantó és Pierre Roig, de la UMP, que va obtenir la victòria en la segona volta de les darreres eleccions cantonals, celebrades el 28 de març del 2004. Pierre Roig, alcalde de Santa Maria la Mar, va revalidar el seu escó en la segona volta d'aquests comicis amb el 52,56% dels vots, derrotant el candidat de l'esquerra, el socialista Jean-Jacques Gueffier, que en va obtenir el 31,93%. El candidat del Front National, Jean-Pierre Chatel, va quedar tercer amb el 15,51% dels sufragis.
D'entre els candidats que no van aconseguir els vots necessaris per a passar a la segona volta, el menys votat fou Cristòfol Soler, del Bloc Català, que només va obtenir 171 vots, és a dir, l'1,70% dels vots a candidatures.

## Consellers generals

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 1998- 2011 | Pierre Roig | DVD puis UMP | Maire de Santa Maria la Mar |
| 2011- en curs | Jean-Claude Torrens | UMP-PR | Maire de Sant Nazari |

## Referències

* ↑ Le Monde. Cahier résultats: Second tour des régionales et des cantonales. París, 30 de març del 2004.
* ↑ Els resultats de les eleccions cantonals del 2004 al web del Ministeri de l'Interior (francès)
* ↑ Pàgina web de Convergence démocratique de Catalogne
# Val-d'Oise

la Val-d'Oise (francès) (95) o la Vall de l'Oise (català) és un departament francès a la regió de l'Illa de França. El departament de la Vall de l'Oise va ser creat l'1 de gener de 1968, en aplicació de la llei de 10 de juliol de 1964, a partir de la part nord de l'antic departament de Sena i Oise.

## Vegeu també

* Llista de municipis de la Val-d'Oise
* Llista de cantons de la Val-d'Oise

## Notes

* ↑ esadir.cat

## Enllaços externs

* Prefectura (francès)
* Consell general de Val-d'Oise Arxivat 2006-05-25 a Wayback Machine. (francès)
# Cantó de Tornon d'Agenés

El cantó de Tornon d'Agenés és un cantó francès del departament d'Òlt i Garona, situat al districte de Vilanuèva d'Òlt. Té 10 municipis i el cap és Tornon d'Agenés.

## Municipis

* Anthé
* Borlens
* Cazideroque
* Corbiac
* Masquièras
* Montairal
* Sant Jòrdi
* Sant Vite
* Thézac
* Tornon d'Agenés

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1970-1988 | Pierre Morel | UDF |
| 1988-19.. | Jean-Jacques Laffore | PS |
| 19..-2001 | Jacques Faux | PS |
| 2001-2008 | Jean-Pierre Lacam | Divers droite |
| 2008- | Daniel Borie | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 4.857 | 6.129 | 7.035 | 7.320 | 7.126 | 6.703 | 6.802 |
# Cantó de Saint-Denis-1 (Sena Saint-Denis)

El cantó de Saint-Denis-1 és un cantó francès del departament del Sena Saint-Denis, situat al districte de Saint-Denis. Creat amb la reorganització cantonal del 2015.
No s'ha de confondre amb el cantó de Saint-Denis-1 de l'illa de la Reunió.

## Municipis

* Saint-Denis (en part)

## Referències

* ↑ Décret n° 2014-217 du 21 février 2014 portant délimitation des cantons dans le département de la Seine-Saint-Denis
# Verse

Verse va ser una entitat de pagament amb seu a Barcelona i San Francisco. L'empresa ha creat una aplicació per a dispositius mòbils que permet fer transaccions econòmiques immediates, des de qualsevol punt geogràfic, independentment de la moneda i sense la necessitat d'un compte bancari.
Un altre fet que caracteritza aquesta aplicació és el seu factor social: permet crear esdeveniments on s'inclou el nom, una imatge i els diners que es volen recaptar. D'aquesta manera, es poden aconseguir els fons necessaris d'una manera bastant simple.
Aquesta aplicació està pensada principalment per a fer transaccions entre grups d'amics i persones conegudes.
Una de les últimes característiques recentment afegides és la possibilitat de personalitzar el VerseTag, així és com s'anomena el nom d'usuari de tots aquells que utilitzen Verse. El nom segueix sempre el patró $exemple, d'aquesta manera, l'usuari s'evita haver de donar el seu número de telèfon per a realitzar les transaccions.
Va tancar el 13 de setembre de 2023.

## Referències

* ↑ «Verse: tres nois de 20 anys contra la banca». Ara, 03-04-2016. [Consulta: 3 abril 2016].

## Enllaços externs

* Verse - Lloc web oficial
Viccionari
# Melodia de Nokia

La melodia de Nokia (en anglès Nokia Tune) és la melodia usada en tots els telèfons mòbils de la companyia Nokia com a to de trucada estàndard. Nokia també l'usa com a eslògan i als anuncis publicitaris. La melodia correspon a un fragment del solo de guitarra Gran Vals del guitarrista i compositor valencià Francesc d'Assís Tàrrega i Eixea, escrita el 1902.
La melodia és presa dels compassos 14-16 del Gran Vals i a prop del final en el compàs 134.
La melodia original del Gran Vals de Francesc Tàrrega, interpretada amb la guitarra, va ser utilitzada en un anunci de la marca el 1993. D'altra banda, la melodia va ser utilitzada el 1999 en la cançó «I Wanna 1-2-1 With You» del grup Solid Gold Chartbusters.
La melodia, que Nokia reclama com a so registrat, va ser el primer to musical identificable en un telèfon mòbil.
La melodia és escoltada a tot el món 1.800 milions de vegades per dia, unes 20.000 vegades per segon.

## Referències

* ↑ Tony Skinner, Raymond Burley. Classical Guitar Playing: Grade Seven (LCM). Registry Publications Ltd, 2002, p. 10. ISBN 189846667X.
* ↑ «Ara els Nokia sonaran així». Diari Ara, 12-10-2010.
* ↑ «Anunci de Nokia de 1993 utilitzant el Gran Vals».
* ↑ Nokia's Trademark page : Nokia's Trademark page Arxivat 2009-09-24 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Ryzik, Melena Z. «The Nokia Fugue in G Major». New York Times, 10-07-2005.
* ↑ «How sound affects us, entrevista amb Julian Treasure a la radio nacional de Nova Zelanda, programa Nine to Noon», 27-01-2010.

## Enllaços externs

* Versió midi del Gran Vals
* Vídeo amb un enregistrament del Gran Vals
* Vídeo amb un enregistrament d'una fuga sobre el tema
* Francesc Tàrrega: Gran Vals: Partitura lliure a l'IMSLP.
# Grand-Bourg

Grand-Bourg és un municipi francès, situat a Guadalupe, una regió i departament d'ultramar de França situat a les Petites Antilles. L'any 2006 tenia 5.707 habitants. És un dels tres municipis de l'illa de Marie-Galante i limita amb Saint-Louis i Capesterre-de-Marie-Galante.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1999 | 2006 |
| 5.893 | 5.707 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Patrice Tirolien | PS |

## Enllaços externs

* (francès) Portal Turístic de Marie-Galante
* (francès) Web de l'Oficina de Turisme de Marie Galante
* (francès) Web Amateur Complet sobre Marie-Galante Arxivat 2010-01-12 a Wayback Machine.