# Bisbat de Brandenburg

El Bisbat de Brandenburg fou una diòcesi catòlica establerta per Otó I del Sacre Imperi Romanogermànic el 948, incloent-hi el territori entre l'Elba a l'oest, l'Oder a l'est, el Schwarze Elster al sud, i la Uckermark al nord. La seva seu era Brandenburg an der Havel. Una part de la diòcesi fou un estat del Sacre Imperi Romanogermànic sobre el qual el bisbe fou príncep-bisbe amb poder temporal, probablement des de vers 1161/1165, però mai va aconseguir guanyar control sobre un territori significatiu, sent eclipsat pel marcgraviat de Brandenburg, que tenia el seu centre a la mateixa ciutat. El Capítol i catedral, envoltada per altres institucions eclesiàstiques, estaven situats al Dominsel (illa Catedralicia), que formava un territori amb immunitat de domini episcopal en condició de prínceps-bisbes, diferenciat de la ciutat de Brandenburg. Només el 1929 l'antic districte episcopal es va incorporar a la ciutat mateixa.

## Història

La diòcesi fou originalment sufragània de Magúncia, però el 968 quedava sota la jurisdicció arquebisbal de Magdeburg. La revolta dels luticis el 983 pràcticament va aniquilar la diòcesi; els bisbes es continuaren nomenant, però eren merament titulars, fins que l'ensulsiada del wends en el segle xii i l'Ostsiedlung (assentament alemany a l'est) a l'antiga regió de la diòcesi, va reactivar el bisbat.
El bisbe Wigers de Brandemburg (1138-60) fou el primer d'una sèrie de bisbes de l'ordre dels premonstratencs, que fou escollit pels habitants de la seu fins al 1447; en aquell any una butlla del papa Nicolau V donava el dret de nominació del bisbe al marcgravi i Elector de Brandenburg, amb qui els bisbes estaven lligats en una estreta relació feudal.
Com governants d'immediatesa imperial, regnant en un territori, tanmateix, dispersat i repartit en quatre batllies (alemany: Ämter), les de Brandenburg/Havel, Ketzin, Teltow i Ziesar, els prínceps-bisbes van residir a la seva fortalesa a Ziesar. L'últim bisbe amb poder temporal fou Matthias Von Jagow (mort el 1544), que va prendre partit per la Reforma, es va casar, i de totes les maneres va promoure els drets de l'Elector Joaquim II.
Hi va haver dos bisbes més merament nominals, però a petició de l'últim d'aquests, el príncep elector Joan Jordi de Brandenburg, es va procedir a la secularització del bisbat, malgrat procediments legals per reafirmar la immediatesa imperial del bisbat dins del Sacre Imperi Romanogermànic a fi de conservar de la mateixa manera la diòcesi catòlica, que a continuar fins al segle xvii.

## Bisbes de Brandenburg

* 949–968: Dietmar
* 968–980: Dodilo
* 980–1004: Volkmar I
* 992–1018: Wigo
* 1022–1032: Luizo
* 1032-1048: Rudolf
* 1048–1051: Dankwart
* 1068–1080: Dietrich I
* 1080–1092: Volkmar II
* 1100–1122: Hartbert
* 1124–1137: Ludolf
* 1137–1138: Landbert
* 1138–1160: Wiggar
* 1160–1173: Wilman
* 1173–1179: Sigfrid I
* 1179–1190: Baldran
* 1190–1192: Alexius
* 1192–1205: Norbert
* 1205–1216: Baldwin
* 1216–1220: Sigfrid II
* 1221–1222: Ludolf von Schanebeck (pretendent no entronitzat)
* 1221–1222: Wichmann von Arnstein (pretendent no entronitzat)
* 1222–1241: Gernot
* 1241–1251: Rutger von Ammendorf
* 1251–1261: Otto von Mehringen
* 1261–1278: Heinrich I von Osthenen (o Ostheeren)
* 1278–1287: Gebhard
* 1287–1290: Heidenreich
* 1290–1291: Richard, va rebutjar el nomenament
* 1291–1296: Dietrich, no entronitzat
* 1296–1302: Vollrad von Krempa
* 1303–1316: Friedrich von Plötzkau
* 1316–1324: Johann I von Tuchen
* 1324–1327: Heinrich II de Barby, no entronitzat
* 1327–1347: Ludwig Schenk von Reindorf (o Neuendorf)
* 1347–1365: Dietrich II Kothe
* 1366–1393: Dietrich III von der Schulenburg
* 1393–1406: Heinrich III von Bodendiek (o Bodendieck)
* 1406–1414: Henning von Bredow
* 1414: Friedrich von Grafeneck, Príncep-bisbe d'Augsburg
* 1415–1420: Johann von Waldow, Bisbe de Lebus
* 1420: Friedrich von Grafeneck, segona vegada
* 1421–1459: Stephan Bodecker
* 1459–1472: Dietrich IV von Stechow
* 1472–1485: Arnold von Burgsdorff
* 1485–1507: Joachim I von Bredow
* 1507–1520: Hieronymus Schulz (o Scultetus), després Bisbe de Havelberg
* 1520–1526: Dietrich V von Hardenberg, Luterà
* 1526–1544: Matthias von Jagow, Luterà
* 1544–1546: seu vacant
* 1546–1560: Joaquim II de Münsterberg-Oels
* 1560-1569/71: Joan Jordi de Brandenburg, Regent (Verweser)
* 1569/71: Joaquim Frederic de Brandenburg

## Referències

Jackson, Samuel Macauley, ed. (1914), New Schaff-Herzog Encyclopedia of Religious Knowledge (3a ed.), Londres i Nova York: Funk and Wagnalls