OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Johann Benedict Listing

Johann Benedict Listing (1808-1882) fou un matemàtic alemany conegut per haver estat el primer en emprar el terme topologia per donar nom a aquesta branca de les matemàtiques.

## Vida i Obra

Listing va néixer en una família humil d'ascendència txeca. Va poder fer els seus estudis secundaris gràcies al suport financer de la fundació Städel. La fundació també li va finançar, a partir de 1830, els estudis a la universitat de Göttingen, però com que la fundació tenia un caire artístic, ho va condicionar a que fes estudis d'arquitectura. De fet, va estudiar una ampla gamma de temes, a més d'arquitectura i matemàtiques.
En doctorar-se el 1834, va obtenir un lloc de professor en un institut de Hannover, però va retornar a Göttingen el 1839 per ocupar la càtedra de física que havia deixat vacant l'expulsió de Wilhelm Weber. Quan Weber va ser reposat en el seu lloc el 1848, la càtedra es va dividir en física matemàtica, on va continuar Listing, i física experimental, que va ocupar Weber.
Des del dia del seu casament, el 1846, els seus problemes financers van ser constants: gastava molt més del que guanyava. Potser sixò i el fet de ser un maniac depressiu, van fer que la seva obra fos poc coneguda i difosa.
El 1847 va publicar el seu llibre més important: Vorstudien zur Topologie, en el que s'utilitzava per primera vegada l'expressió topologia per a referir-se a l'estudi de les figures des d'un punt de vista qualitatiu i no quantitatiu, com ho fa la geometria. En aquest mateix llibre donava un avenç fonamental a la teoria de nusos,
També va fer estudis importants en òptica humana que van esdevenir clàssics en la matèria, com el Beitrag zur physiologischen optik (Göttingen, 1845).
Finalment, cal esmentar, que va definir i estudiar la cinta de Möbius abans que el propi Möbius.

## Referències

* ↑ O'Connor & Robertson, pàgina 247.
* ↑ Richeson, pàgines 248-249.
* ↑ Arp, pàgina 492.
* ↑ Richeson, pàgina 188.
* ↑ Richeson, pàgina 248.
* ↑ Richeson, pàgina 164.

## Bibliografia

* Arp, Robert (ed.). 1001 Ideas That Changed the Way We Think (en (anglès)). Atria Books, 2013. ISBN 978-1-4767-0572-9.
* O'Connor, J.J.; Robertson, E.F. «The life of Johann Benedict Listing» (en (anglès)). Strabismus, 11, 4, 2003, pàg. 247-250. DOI: 10.1076/stra.11.4.247.24304. ISSN: 0927-3972.
* Richeson, David S. Euler's Gem: The Polyhedron Formula and the Birth of Topology (en (anglès)). Princeton University Press, 2008. ISBN 978-0-691-12677-7.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Johann Benedict Listing» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
# Joan Vigas Bonany

Joan Vigas Bonany (Palafrugell, 1958) és un empresari surer català i alcalde de Palafrugell entre el 2022 i el 2023. Entre 2019 i 2022 va ser primer tinent d'alcalde de l'Ajuntament, a més de regidor de l'Institut de Promoció Econòmica (IPEP). Va ser elegit regidor havent-se presentat a les eleccions municipals de 2019 amb Som Gent del Poble, un partit independent local presentat el gener del mateix any. A través d'un pacte amb Esquerra Republicana, al qual més tard es va afegir Junts per Catalunya, va ser nomenat primer tinent d'alcalde. El pacte incloïa un repartiment de l'alcaldia segons el qual el 2022 Joan Vigas substituiria l'alcalde Josep Piferrer en l'exercici del seu càrrec. El gener del 2023 Vigas va anunciar que no es presentaria a les eleccions i que el cap de llista del partit seria l'anterior número tres i regidor d'esports, Isidre Tenas.
És diplomat en Empresarials. Després de treballar un temps a una bodega de Borgonya, es va incorporar a l’empresa familiar J. Vigas S.A., on va desenvolupar durant 39 anys la seva carrera professional i en la qual va ocupar diferents càrrecs (conseller delegat, gerent, responsable de diferents mercats internacionals, controller, responsable financer).
Ha ocupat la vicepresidència de la Cambra de Comerç de Palamós durant 6 anys, i ha estat membre de la territorial gironina de la mútua d’accidents Activa Mútua. Ha ocupat diferents càrrecs a l’Associació d’Empresaris Surers (AECORK), així com diferents càrrecs a entitats lligades al món de l’esport. Va ser president de l’assemblea local de la l’Associació Espanyola Contra el Càncer (AECC) durant 3 anys.

## Referències

* ↑ «Som Gent del Poble presenta un projecte que vol fer de Palafrugell reserva de la biosfera». [Consulta: 5 abril 2022].
* ↑ «L'empresari Joan Vigas presenta Som Gent del Poble a Palafrugell, divendres». [Consulta: 5 abril 2022].
* ↑ «Piferrer (ERC) assumeix per tres anys l’alcaldia a Palafrugell». [Consulta: 5 abril 2022].
* ↑ «JxCat accepta l’acord amb ERC i SGdP i se sumarà al nou govern de Palafrugell». [Consulta: 5 abril 2022].
* ↑ «Isidre Tenas, candidat de Som Gent del Poble en substitució de Joan Vigas». Ràdio Palafrugell, 25-01-2023. [Consulta: 12 març 2023].
* ↑ «Joan Vigas ja és el nou alcalde de Palafrugell». Ràdio Capital, 28-05-2022. [Consulta: 28 maig 2022].
# Joan Vidal i Prades

Joan Vidal i Prades (Granollers, 20 de març de 1922 - Barcelona, 12 d'abril de 2016) fou un futbolista català de la dècada de 1940.
Jugava d'interior, tant a la dreta com a l'esquerra.
Nascut a Granollers, es crià a Mataró. Havia estat jugador del CF Lloret (1936-38), CE Mataró (1940-42) i Nàstic de Tarragona (1942-43).
L'any 1943 ingressà al RCD Espanyol, on jugà 8 partits oficials i marcà 5 gols en dues temporades. Una greu entrada del defensa González del Granada li destrossà el menisc, fet que estroncà la seva prometedora carrera. Abandonà el futbol amb només 22 anys. Va ser l'autor del gol 500 de l'Espanyol a la lliga.

## Referències

* ↑ «Esquela». La Vanguardia, 13-04-2016. [Consulta: 9 abril 2019].
* ↑ Juan Pedro Martínez; Xavi Ensenyat. Cor Perico. RCD Espanyol, 2018.
* 1 2 3 «Marcó el gol 500». La Vanguardia, 14-04-2016. [Consulta: 9 abril 2019].
* 1 2 «Fitxa de Vidal». Periquito.cat. [Consulta: 9 abril 2019].
* ↑ Joan Vidal i Prades a BDFutbol
# Jersey (teixit)

El jersei és un teixit de punt utilitzat principalment per a la fabricació de prendes de vestir. Originàriament estava fet de llana, però actualment es fa de llana, cotó i fibres sintètiques.

## Història

Aquest tipus de teixit de punt es va fer per primera vegada a Jersey, illes del Canal, que havia estat un important exportador de productes de punt des de l'època medieval.
El 1916, Gabrielle "Coco" Chanel va impactar la indústria de la moda utilitzant teixit de jersei en un moment en què estava estrictament associat a la roba interior. "Aquesta dissenyadora va fer del teixit de jersei el que és avui: esperem que estigui satisfeta", va dir Vogue el 1999. "És gairebé tan part de les nostres vides com ho és la "sarga blava".

## Estructura

El jersei és un teixit de punt de trama que es teixeix amb un sol joc d'agulles amb tots els llaços fets en la mateixa direcció. En general, està teixit en punt llis. També s'anomena punt pla. D'altra banda, el jersei doble es teixeix amb dos jocs d'agulles, no s'enrotlla a les vores (quan es completa) i té una estructura més estable.

## Tipus

El teixit de jersei pot ser un teixit de punt senzill molt elàstic, generalment lleuger, amb un costat pla i un costat apilat. Quan es fa amb un fil lleuger, aquest és el teixit més utilitzat per fer samarretes.
O pot ser un jersei de punt de doble (jersei interlock), amb menys estirament, que crea un teixit més gruixut de dos teixits senzills junts per deixar els dos costats plans a l'exterior del teixi. El jersei interlock de vegades s'utilitza com un punt alternatiu més formal al punt piqué tradicional per a les samarretes polo i és generalment el punt preferit per als fets de cotó pima
El jersei es considera un teixit excel·lent per a peces com ara vestits i tops de dona.
Es poden distingir els següents tipus de teixit de jersei:
* Single jersey
* Double jersey
* Interlock jersey
* Jacquard jersey
* Clocqué jersey
* Stretch jersey

## Referències

* ↑ Portrait of the Channel Islands, Lemprière, London, 1970, ISBN 0-7091-1541-5
* ↑ Watson, Linda. Vogue Twentieth Century Fashion. Carlton Books, 1999, p. 112. ISBN 1-85868-517-6.
* 1 2 Anstey, H. (Helen); Internet Archive. The Anstey Weston guide to textile terms. [Great Britain] : Weston, 1997, p. 95. ISBN 978-0-9530130-0-5.
* 1 2 Ladbury, Ann; Internet Archive. Fabrics. London : Sidgwick & Jackson, 1985, p. 60. ISBN 978-0-283-99196-7.
* 1 2 3 Cresswell, Lesley. Textiles Technology Student Book. Heinemann Educational Publishers, 2002, p. 161 (GCSE Design & Technology for Edexcel). ISBN 978-0-435-41786-4.
# Jerseyville

Jerseyville és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del tenia 8.373 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Jerseyville tenia 7.984 habitants, 3.260 habitatges, i 2.089 famílies. La densitat de població era de 702,2 habitants/km².
Dels 3.260 habitatges en un 31,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,1% hi vivien parelles casades, en un 12,1% dones solteres, i en un 35,9% no eren unitats familiars. En el 32,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,35 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,4% tenia menys de 18 anys, un 8,1% entre 18 i 24, un 27,2% entre 25 i 44, un 19,9% de 45 a 60 i un 20,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.556 $ i la renda mediana per família de 46.832 $. Els homes tenien una renda mediana de 37.312 $ mentre que les dones 21.282 $. La renda per capita de la població era de 20.178 $. Aproximadament el 5,8% de les famílies i el 7,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Jerseyville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Jerseyville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Josep-Lluís Sotorra i Agramunt

Josep-Lluís Sotorra i Agramunt (Reus, 1960) és un escriptor català. Graduat en Humanitats, ha exercit de corrector, ha traduït una vuitantena de publicacions i ha desenvolupat el gruix de l’activitat professional en una entitat bancària. Del 2013 ençà manté de manera irregular el blog Ara que hi penso.

## Poesia

A les darreries de la dècada dels 70 cooperà al grup d’animació cultural reusenc Taronjada Natural, i posteriorment es va dedicar a la poesia experimental, de la qual publicà una mostra a Proses verticals III. Colors (1979), on, segons Magí Sunyer,“Hi utilitza els recursos formals de la neoavantguarda que seguia l’exemple futuristocubista: collages, cal·ligrames, jocs de tipografia, direccions diverses dels versos, xifres aràbigues, amb tota mena de manipulacions del text.” Durant les dues dècades posteriors persistí en el conreu poètic i obtingué guardons en diferents certàmens literaris. Els anys 2015/16 va participar a recitals organitzats per Terrabastall Poètic de Reus.

## Prosa

A partir de la dècada dels 80 ha conreat la narrativa, amb preponderància del gènere eròtic. El 1988 fou finalista del premi La Sonrisa Vertical amb la novel·la I demà què, senyora Pobert? (1989), publicada també en castellà amb el títol Istar, Istar (1990). Ha participat a les obres col·lectives Deu claus al pany (1991) i Bibliorelats (2015).
Durant trenta anys, d’ençà dels 80, va col·laborar activament a diversos mitjans de comunicació, entre els quals el diari Mediterráneo, les revistes TZARA, Nou Diari, TGN Magazín, DMODA i Diari del Priorat, o l’emissora Ràdio Premià de Mar, on conjuntament amb Martí Rosselló emeteren el programa La carta sense sobre el 1991.

## Referències

* ↑ «Testimonis: Taronjada Natural». Apunts de cultura i lliurepensament. Salvador Palomar, 09-07-2023.
* ↑ Sotorra, Josep Lluís. Proses verticals III. Colors. Tarragona: Epsilon, 1979 (Quaderns de poesia Foc Nou, 18).
* ↑ Gavaldà, Antoni. Història general de Reus,5. Reus: Ajuntament, 2003, p. 192.
* ↑ M, Ll «Fueron finalistas el brasileño Óscar Calavia Sáez y Josep Lluís Sotorra». La Vanguardia, 02-02-1988, pàg. 41.
* ↑ Sotorra, Josep Lluís. I demà què, senyora Pobert?. Pòrtic, 1989 (La Piga, 10). ISBN 84-7306-375-9.
* ↑ Sotorra, Josep Lluís. Istar, Istar (en castellà). Barcelona: Ultramar, 1990 (Venus, 6). ISBN 84-7386-627-4.
# Fernando Alonso (desambiguació)

«Fernando Alonso» té aquests significats:
* Fernando Alonso Díaz, pilot d'automobilisme asturià.
* Fernando Alonso Fernández, enginyer i aviador espanyol.
* Fernando Alonso Rayneri, professor de ballet i ballarí cubà.
# Mona Simpson (novel·lista)

Mona Simpson, nascuda Mona Jandali (Green Bay, Wisconsin, 14 de juny de 1957) és una novel·lista estatunidenca. Ha escrit sis novel·les. Va estudiar anglès a la Universitat de Califòrnia a Berkeley i Llengües i Literatura a la Universitat de Colúmbia. Va guanyar un premi Whiting per la seva primera novel·la, Anywhere but Here (1986). Va ser un èxit popular i més tard es va adaptar com a pel·lícula homònima i es va estrenar el 1999.
Va escriure una seqüela, The Lost Father (1992). El reconeixement de la crítica ha inclòs el premi Heartland de Chicago Tribune. També va ser preseleccionada per al premi PEN/Faulkner per la seva novel·la Off Keck Road (2000).
Simpson és la germana petita del difunt cofundador d'Apple Inc., Steve Jobs. Com que l'Steve va ser donat en adopció quan era un bebè pels seus pares (no casats en aquell moment), ella no el va conèixer fins a l'edat adulta. Els seus pares es van divorciar el 1962; i va prendre el nom del seu padrastre, George Simpson. Havia estat casada amb Richard Appel.

## Referències

* ↑ Meer, Ameena. «Artists in Conversation: Mona Simpson». Bomb, Issue 20., Summer 1987. Arxivat de l'original el 9 de juliol 2015. [Consulta: 7 juliol 2015].
* ↑ Soderburg, Wendy. «UCLA author's latest novel: A young mother, her nanny and hard choices». UCLA Today, 05-08-2010. Arxivat de l'original el 23 octubre 2017. [Consulta: 7 juliol 2015].
* ↑ «BARD COLLEGE:FACULTY BIOGRAPHY-MONA SIMPSON». Bard College. Arxivat de l'original el 2 juliol 2015. [Consulta: 7 juliol 2015].
* ↑ «La nova editora de The Paris Review és Mona Simpson.» (en anglès-eeuu). Literary Hub. [Consulta: 22 gener 2020].
* ↑ «Memorial de Mona Simpson al germà Steve Jobs» (en anglès-eeuu). LA Times Blogs - Jacket Copy. [Consulta: 31 octubre 2011].

## Enllaços externs

* Mona Simpson - Lloc web oficial
# BRD

BRD té els següents significats:
* República Federal d'Alemanya (del seu nom en alemany Bundesrepublik Deutschland), nom oficial d'Alemanya
* Banc Romanès de Desenvolupament, banc de Romania integrat a Société Générale
* Blu-Ray Disc, mitjà d'emmagatzematge de disc òptic
* BRD també és el codi de la UCI del Bardiani CSF, equip ciclista d'Itàlia
# Sycamore (comtat de Sequoyah)

Sycamore és una concentració de població designada pel cens del Comtat de Sequoyah, a l'estat d'Oklahoma, als Estats Units d'Amèrica. Segons el cens dels Estats Units del 2000 tenia 150 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000 Sycamore tenia 150 habitants, 61 habitatges, i 43 famílies. La densitat de població era de 8,2 habitants per km².
Dels 61 habitatges en un 23% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,7% hi vivien parelles casades, en un 8,2% dones solteres, i en un 29,5% no eren unitats familiars. En el 27,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,05.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,3% tenia menys de 18 anys, un 10% entre 18 i 24, un 18,7% entre 25 i 44, un 29,3% de 45 a 60 i un 16,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.250 $ i la renda mediana per família de 35.417 $. Els homes tenien una renda mediana de 53.750 $ mentre que les dones 20.500 $. La renda per capita de la població era de 10.399 $. Entorn del 7,9% de les famílies i el 16,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sycamore». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sycamore». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Mqabba

Mqabba és un municipi de Malta. En el cens de 2014 tenia 3.315 habitants i una superfície de 2,6 km². La parròquia fou fundada el 1598 pel bisbe Tomàs Gargall, originari de Catalunya.
Està situat a la zona sud de l'illa i l'església principal de la població està dedicada a l'Assumpció de Maria.

## Referències

* ↑ «Estimated Population by Locality 31st March, 2014». Government of Malta, 16-05-2014. Arxivat de l'original el 21 June 2015.
# Lille (Bèlgica)

Lille és un municipi belga de la província d'Anvers a la regió de Flandes. Està compost per les seccions de Lille, Gierle, Poederlee i Wechelderzande. Limita al nord-oest amb Malle, al nord amb Beerse, al nord-est amb Vosselaar, a l'est amb Kasterlee, al sud-oest amb Vorselaar i al sud amb Herentals.

## Evolució de la població
### Segle xix

| Any | 1806 | 1816 | 1830 | 1846 | 1856 | 1866 | 1876 | 1880 | 1890 |
| Població | 962 | 970 | 1.039 | 1.128 | 1.162 | 1.143 | 1.093 | 1.088 | 1.055 |

### Segle XX (fins a 1976)

| Any | 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1947 | 1961 | 1970 | 1976 |
| Població | 1.132 | 1.185 | 1.353 | 1.703 | 2.360 | 3.204 | 3.755 | 3.959 |

### 1977 ençà

| Any | 1977 | 1980 | 1985 | 1990 | 1995 | 2000 | 2005 |
| Població | 11.055 | 11.736 | 12.621 | 13.475 | 14.375 | 15.021 | 15.389 |
| Font: NIS ||||||||
# Stanley Miller

Stanley Miller (Oakland, Califòrnia, 7 de març de 1930 - 20 de maig de 2007) fou un científic nord-americà principalment conegut pels seus estudis sobre l'origen de la vida. Es va educar a la Universitat de Califòrnia (obtenint la seva llicenciatura en ciències el 1951), on va ser estudiant de Harold Urey. En l'experiment de Miller i Urey, dut a terme el 1953 com a estudiant diplomat, va realitzar una simulació de les condicions de la Terra primitiva a la recerca de les reaccions químiques que van poder construir els seus primers blocs essencials (aminoàcids i proteïnes) simples. El 1954 va obtenir el doctorat en Química a la Universitat de Chicago. Va ser ajudant de professor (1958-1960), professor associat (1960-1968) i professor de química a la Universitat de Califòrnia, San Diego el 1958, romanent en el lloc durant molts anys. Els seus estudis inclouen l'origen de la vida (es va considerar un pioner en l'estudi d'exobiologia), l'ocurrència natural d'hidrats clatrats, i mecanismes generals d'anestèsia. Va ser membre de l'Acadèmia Nacional de Ciències, i va rebre una Medalla Oparin. En la dècada dels 50, Miller va ajudar a situar la síntesi abiòtica de compostos orgànics en el context de l'evolució. Va utilitzar la simulació en laboratori de les condicions químiques en la Terra primigènia per demostrar que la síntesi espontània d'aquests compostos podria haver estat una etapa precoç de l'origen de la vida, l'Experiment de Miller i Urey
Stanley Miller, juntament amb Harold Urey, va dissenyar un dels experiments més importants de la història de la biologia l'any 1953.
Consistia en la mescla dels gasos Ta de l'atmosfera primitiva (hidrogen, metà, amoníac i vapor d'aigua), a descàrregues elèctriques constants i tancats en un recipient a 80 graus C. Més tard van analitzar el resultat i hi van trobar aminoàcids, la part fonamental de les proteïnes. Això volia dir que hi va poder haver la possibilitat de creació de matèria orgànica a partir de compostos inorgànics en un cert ambient humit amb càrregues elèctriques i temperatures elevades.
# Autòlic

Autòlic és el nom dels següents personatges:
* Autòlic (fill d'Hermes), fill d'Hermes i Quíone.
* Autòlic (esportista), esportista atenenc.
* Autòlic (aeropagita), areopagita.
* Autòlic (general), general macedoni.
* Autòlic (matemàtic), matemàtic grec.
# Autòcrates

Autòcrates (en grec antic: Αὐτοκράτης Autokrátēs) fou un poeta atenès de la vella comèdia. Una de les seves obres, Τυμπανισταί, és esmentada per Suides i Claudi Elià. Va escriure també diverses tragèdies. Per altra banda, Ateneu de Nàucratis esmenta un Autòcrates, autor d'una obra intitulada Ἀχαϊκά, però sembla que es tracta d'un personatge diferent.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). vol. I. Boston: Little, Brown and Co., 1867, p. 446 [Consulta: 18 setembre 2009].
# Bahman Ghobadi

Bahman Ghobadi (بهمن قبادی, versió persa del nom kurd Behmen Qubadî, Baneh, Iran, 1 de febrer de 1968) és un director de cinema, guionista, productor, director artístic, actor i dissenyador de producció kurd-iranià.

## Filmografia
### Com a director

* Life in fog (1999)
* A time for drunken horses (2000)
* Cançons de la terra de la meva mare (2002)
* Daf (2003)
* Les tortugues també volen (2004)
* Half moon (2006)
* No One Knows About Persian Cats (2009).

### Com a guionista

* Half moon (2006)
* Les tortugues també volen (2004)
* Daf (2003)
* Cançons de la terra de la meva mare (2002)
* A time for drunken horses (2000)
* No One Knows About Persian Cats (2009).

### Com a productor

* A time for drunken horses (2000).
* Cançons de la terra de la meva mare (2002)
* Les tortugues també volen (2004)
* Half moon (2006)
* No One Knows About Persian Cats (2009).

### Com a director artístic

* Cançons de la terra de la meva mare (2002)
* Half moon (2006)

### Com a actor

* The Blackboard (2000)
* El vent ens durà (1999)

### Com a dissenyador de producció

* Les tortugues també volen (2004)

## Premis

* Conquilla d'Or a la millor pel·lícula al Festival de Cinema de Sant Sebastià per Half moon (2006)
* Conquilla d'Or a la millor pel·lícula al Festival de Cinema de Sant Sebastià per Les tortugues també volen (2004)