# Llengües nguni

Les llengües nguni són un grup de llengües bantus parlades a l'Àfrica meridional pels pobles ngunis. Entre les llengües nguni hi ha el xosa, zulu, swati, hlubi, phuthi, bhaca, Lala, nhlangwini i les tres llengües anomenades ndebele: ndebele de Transvaal meridional, ndebele de Zimbabwe i Sumayela Ndebele (els dos darrers coneguts com a "Ndebele septentrional"). La denominació "Nguni" deriva de la raça bovina Nguni. Ngoni (vegeu més endavant) és una variant més, antiga.
De vegades s'afirma que l'ús de Nguni com una etiqueta genèrica suggereix una unitat monolítica històrica dels pobles en qüestió, on, de fet, la situació pot ser més complexa. L'ús lingüístic de l'etiqueta (en referència a un subgrup del bantu) és relativament estable.

## Classificació

| Proporció de població que parla una llengua nguni a la llar.  0–20%  20–40%  40–60%  60–80%  80–100% | Densitat de parlants a la llar de llengües nguni.  <1 /km²  1–3 /km²  3–10 /km²  10–30 /km²  30–100 /km²  100–300 /km²  300–1000 /km²  1000–3000 /km²  >3000 /km² |
Com a subconjunt de les llengües bantus meridionals, l'etiqueta "Nguni" s'utilitza tant genèticament (en el sentit lingüístic) com tipològicament (al marge de qualsevol significat històric).
Les llengües nguni estan estretament relacionades, i en molts casos diferents idiomes són mútuament intel·ligibles; d'aquesta manera, les llengües nguni podrien ser interpretades millor com un continu dialectal que com un conjunt d'idiomes diferents. En més d'una ocasió s'ha proposat crear un llenguatge unificat nguni.
En la literatura acadèmica sobre les llengües del sud d'Àfrica, la categoria de classificació lingüística "Nguni" es considera tradicionalment subsumida en dos subgrups: "Tekela Nguni" i "Zunda Nguni". Aquesta divisió es basa principalment en la distinció fonològica sortint entre corresponents consonants coronals: Zunda /z/ i Tekela /t/ (així la forma nativa del nom swati i la més coneguda forma zulu swazi), però hi ha una sèrie de variables lingüístiques addicionals que permeten una divisió relativament directa en aquests dos corrents parcials de nguni.

### Llengües zunda

* Zulu
* Xosa
* Ndebele del nord (o 'Ndebele de Zimbabwe')
* Ndebele del sud

### Llengües tekela

* Swati
* Sumayela Ndebele (Sumayela Ndebele)
* Phuthi
* Bhaca
* Hlubi (no el dialecte hlubi del xosa)
* Lala
* Nhlangwini
Maho (2009) també hi relaciona S401 antic mfengu†

## Dades comparatives

Compara els frases següents:
| Català | "M'agraden els teus nous pals" |
| Zulu | Ngiyazithanda izinduku zakho ezintsha |
| Xosa | Ndi-ya-zi-thanda ii-ntonga z-akho ezin-tsha |
| Ndebele del sud | Ngi-ya-zi-thanda iin-ntonga z-akho ezi-tjha |
| Ndebele del nord | Ngi-ya-zi-thanda i-ntonga z-akho ezin-tsha |
| Hlubi | Ng'ya-zi-thanda iin-duku z-akho ezin-sha |
| Swati | Ngi-ya-ti-tsandza ti-ntfonga t-akho letin-sha |
| Mpapa Phuthi | Gi-ya-ti-tshadza ti-tfoga t-akho leti-tjha |
| Sigxodo Phuthi | Gi-ya-ti-tshadza ti-tshoga t-akho leti-tjha |
Nota: Xosa ⟨tsh⟩ = Phuthi ⟨tjh⟩ = IPA [tʃʰ]; Phuthi ⟨tsh⟩ = [tsh]; Zulu ⟨sh⟩ = IPA [ʃ], però en el context citat aquñi /ʃ/ és "nasalment permutada" a [tʃ]. Phuthi ⟨jh⟩ = veu entretallada [dʒʱ] = Xosa, Zulu ⟨j⟩ (en el context d'aquí seguint la nasal [n]). Zulu, Swazi, Hlubi ⟨ng⟩ = [ŋ].
| Català | "Jo només entenc una mica d'anglès" |
| Zulu | Ngisizwa kancane isingisi |
| Xosa | Ndi-qonda ka-ncinci nje isi-Ngesi |
| Ndebele del nord/Ndebele del sud | Ngi-zwisisa ka-ncani nje isi-Ngisi |
| Ndebele del nord | Ngi-zwisisa ka-ncani nje isi-Khiwa |
| Swati | Ngi-siva ka-ncane nje si-Ngisi |
| Mpapa Phuthi | Gi-visisa ka-nci të-jhë Si-kguwa |
| Sigxodo Phuthi | Gi-visisa ka-ncinci të-jhë Si-kguwa |

## Sistemes d'escriptura

El sistema d'escriptura sintu, Isibheqe Sohlamvu (també coengut en sesotho com a Ditema tsa Dinoko), per a les llengües bantus meridionals, s'usa representant totes les llengües nguni sota una ortografia unificada. Això inclou les llengües tekela, que amb excepció del swati no estan estandarditzades en alfabet llatí. Per exemple, conté un grafema específic indicant la vocal nasal – una característica que només es produeix fonèmicament en les llengües tekela:
| Català | baix |
| Zunda | phansi | pʰaːntsʼi |
| Tekela | phãsi | pʰãːsi |

## Referències

* ↑ Wright, 1987.
* ↑ Eric P. Louw. «Language and National Unity in a Post-Apartheid South Africa», 1992.
* ↑ Neville Alexander. «Language Policy and National Unity in South Africa/Azania», 1989.
* ↑ Doke, 1954.
* ↑ Ownby, 1985.
* ↑ Donnelly, 2009, p. 1-61.
* ↑ Jordan, 1942.
* ↑ «Isizwe SamaHlubi: Submission to the Commission on Traditional Leadership Disputes and Claims: Draft 1», 01-07-2004. [Consulta: 28 juliol 2011].
* ↑ isibheqe.org. «Isibheqe Sohlamvu/Ditema tsa Dinoko». isibheqe.org, 2015. Arxivat de l'original el 2016-02-08. [Consulta: 17 juny 2021].

## Bibliografia

* Doke, Clement Martyn. The Southern Bantu Languages. Handbook of African Languages.. Oxford: Oxford University Press, 1954.
* Donnelly, Simon «Aspects of Tone and Voice in Phuthi». Doctoral dissertation. University of Illinois at Urbana-Champaign, 2009.
* Jordan, Archibald C. «Some features of the phonetic and grammatical structure of Baca». Masters dissertation. University of Cape Town, 1942.
* Ownby, Caroline P. «Early Nguni History: The Linguistic Evidence and Its Correlation with Archeology and Oral Tradition». Doctoral dissertation. University of California, Los Angeles, 1985.
* Wright, J. «Politics, ideology, and the invention of the 'nguni'». A: Tom Lodge. Resistance and ideology in settler societies, 1987, p. 96–118.

## Bibliografia

* Shaw, E. M. and Davison, P. (1973) The Southern Nguni (series: Man in Southern Africa) South African Museum, Cape Town
* Ndlovu, Sambulo. 'Comparative Reconstruction of Proto-Nguni Phonology'