OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llenguatge de programació esotèric

Els llenguatges esotèrics (també anomenats esolang) són llenguatges de programació creats sense buscar cap ús pràctic, sinó que simplement neixen per experimentar, divertir, o per a ser exageradament complicats (o bromistes).

## Piet

Piet és un llenguatge de programació esotèric. Els programes són imatges rasteritzades amb l'aparença d'art abstracte. Fou creat per David Morgan-Mar i està anomenat en honor del pintor danès Piet Mondrian, un pioner de l'art abstracte geomètric.
El compilador és guiat per un "punter" que es mou per la imatge, d'una regió acolorida uniformement a la següent. El llenguatge defineix 20 colors diferents: sis tonalitats diferents (vermell, groc, verd, cian, blau, magenta) amb tres brillantors cadascuna (clar, normal, fosc), a més del blanc i el negre. Els compiladors poden optar per implementar més colors diferents.
Les variables es mantenen en memòria en una sola pila, i són tractades com a nombres enters amb signe. La majoria d'operacions s'apliquen als valors de la pila, tot i que també n'hi ha de relacionades amb l'entrada/sortida i per controlar la forma com el compilador mou el punter.

## Altres

* Befunge
* Brainfuck
* Clean
* INTERCAL
* Grass
* Malbolge
* Ook!
* Whitespace

## Enllaços externs

* Pàgina web del llenguatge Piet(anglès)
* Exemples de codi Piet(anglès)
* PietCreator(anglès) un entorn de desenvolupament integrat per al llenguatge Piet.
# Lesslie

Lesslie és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 2.268 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lesslie tenia 2.268 habitants, 888 habitatges i 666 famílies. La densitat de població era de 147,4 habitants/km².
Dels 888 habitatges en un 32,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,4% hi vivien parelles casades, en un 9,7% dones solteres, i en un 25% no eren unitats familiars. En el 20,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,55 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,3% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 31,7% entre 25 i 44, un 25,3% de 45 a 60 i un 10,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 44.167 $ i la renda mediana per família de 52.125 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.441 $ mentre que les dones 26.507 $. La renda per capita de la població era de 19.215 $. Entorn del 4,9% de les famílies i el 6,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lesslie». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lesslie». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Leta Hong Fincher

Leta Hong Fincher és una periodista, feminista i escriptora estatunidenca.

## Biografia

Fincher va néixer al Hong Kong britànic, de mare sinoestatunidenca amb arrels a Xiamen, i de pare europeu-estatunidenc. Va créixer a Canberra després que els seus pares obtinguessin llocs de treball a la Universitat Nacional d'Austràlia. La seva mare, lingüista, i el seu pare, historiador, eren professors de cultura Xina, per la qual cosa Hong va passar una part important de la seva infància viatjant a la Xina. Quan era nena, parlava mandarí a casa amb la seva mare.
Fincher va estudiar en la Universitat Harvard, on va completar la seva llicenciatura el 1990, i després en la Universitat Stanford, on va obtenir el seu mestratge en Estudis d'Àsia oriental. Es va graduar a la Universitat Tsing Hua amb el primer doctorat en sociologia atorgat a una estatunidenca.
Fincher ha escrit per a diverses publicacions sobre feminisme, especialment a la Xina. Pels seus reportatges sobre les dones i el feminisme a la Xina, Fincher va guanyar el premi Sigma Delta Chi de la Societat de Periodistes Professionals (Society of Professional Journalists). Entre altres mitjans, ha treballat per a Radio Free Asia (1996–1997), Asia Television (1997–1998), CNBC Asia (1998–1999) i Voice of America (2000–2003 i 2004–2009). També ha col·laborat ocasionalment amb el diari ara.

## Publicacions

* Leftover Women: The Resurgence of Gender Inequality in China, Zed Books, 2014. ISBN 978-1780329222 [5][6]
* Betraying Big Brother: The Feminist Awakening in China, Verso Books, 2018. ISBN 978-1786633644ISBN 978-1786633644

## Referències

* 1 2 3 Lazarus. «Author Leta Hong Fincher explains how term ‘leftover women’ is Chinese propaganda» (en anglès). South China Morning Post, 19-08-2016. [Consulta: 20 març 2022].
* ↑ «Leta Hong Fincher '90» (en anglès). ealc.fas.harvard.edu.
* ↑ «Leta Hong Fincher, Author at Ms. Magazine». msmagazine.com.
* ↑ «Leta Hong Fincher». www.wellesley.edu. Albright Institute.
* ↑ «Leta Hong Fincher». ealac.columbia.edu.
* ↑ «Q&A with Leta Hong Fincher: China’s Leftover Women» (en anglès), 14-08-2014. [Consulta: 20 abril 2024].
* ↑ Fincher, Leta Hong. «Peng Shuai fa por als dirigents xinesos», 07-12-2021. [Consulta: 3 agost 2022].
# Letargia

La letargia és un fenomen biològic consistent en la disminució de l'activitat fisiològica en un animal, caracteritzat per la reducció de la temperatura corporal i de la despesa metabòlica.
Aquest mecanisme es pot presentar a curt o a llarg termini. En el primer cas es tractaria d'animals que entren en aquest estat durant una part del dia, com en el cas dels colibrins, ocells d'alts requeriments metabòlics, que estan en letargia durant la nit, o també algunes espècies de ratpenats, que ho estarien durant el dia.
La letargia a llarg termini es presenta com una solució per a períodes més llargs. Alguns mamífers com marmotes, lirons i eriçons entren en aquest estat en hivern. Els dipnous ho fan quan el seu medi aquàtic s'asseca, i els tenrecs quan l'aliment és escàs, durant l'estiu de Madagascar.
Quan la letargia es produeix en hivern es parla d'hibernació i d'estivació quan ho fa en estiu. L'estat més profund d'hibernació entre els mamífers és el d'alguns ratpenats, que poden baixar la temperatura corporal per sota de zero, amb el cas extrem de Lasiurus borealis que pot arribar als – 5 °C. El cas oposat seria el dels ossos dels que es discuteix si deu considerar-se letargia l'estat de sopor en què entren en hivern, ja que no baixa significativament el ritme respiratori i cardiac.
La gran mobilitat de les aus, fa que generalment solucionin les èpoques de penúria amb migracions a la recerca de millors condicions. Però també hi ha algun cas d'ocells, com l'enganyapastors de Nutall que entra en hibernació.

## Referències

* ↑ «Letargia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Barbara K. Snow. Enciclopedia de las Aves. Colibríes. Editorial Orbis S.A. Barcelona 1986
* 1 2 Robert E. Stebbings. Enciclopedia de los Mamíferos. Tom 3. Murciélagos. Editorial Orbis S.A. Barcelona. 1987. ISBN 84-7634-932-7
* ↑ Sobre la hibernació de l'os negre americà Rev. 25-10-2010
* ↑ Félix Rodríguez de la Fuente. Enciclopedia Salvat de la Fauna. Tom 4. Full 92. Salvat S.A. de Ediciones. Pamplona. 1970
Viccionari
# Llista d'alcaldes de Llinars del Vallès

Llista de batlles de Llinars del Vallès:
* Josep Vila i Sabatés (1900 - 1905)
* Tomàs Moratones i Guinart (1905 - 1909)
* Montserrat Cullel i Coll (1909 - 1912)
* Jaume Bachs i Rafart (1912 - 1914)
* Ferran Rafart i Bachs (1914 - 1918)
* Marià Rossell i Bordoy (1918 - 1923)
* Tomàs Nogueras i Rius (1923 - 1924)
* Montserrat Cullel i Coll (1924 - 1927)
* Eudald Bach i Prat (1927 - 1930)
* Joan Casellas i Jané (1930 - 1931)
* Joan Baladia i Deulofeu (1931 - 1934)
* Josep Serra i Gili (1934 - 1935)
* Joan Casellas i Jané (1935 - 1936)
* Josep Serra i Gili (1936 - 1938)
* Joan Draper i Alfaràs (1939 - 1945)
* Salvador Prat i Pou (1945 - 1951)
* Joan Cullel i Malla (1951 - 1966)
* Salvador de Sanromà i Vellvehí (1966 - 1973)
* Miquel Jané i Majoral (1973 - 1979)
* Josep Carbonell i Ribalta (1979 - 1981)
* Julià Barrantes i Miranda (1981 - 1987)
* Joan Masuet i Puxeu (1987 - 1991)
* Joan Casellas i Novell (1991 - 1992)
* Joan Masuet i Puxeu (1992 - 1997)
* Enric Roca i Ramon (1997 - 2001)
* Joan Casellas i Novell (2001 - 2003)
* Martí Pujol i Casals (2003 -)

## Enllaços externs

* Diccionari biogràfic d'alcaldes i alcaldesses del Vallès Oriental, del Museu de Granollers, amb les biografies dels alcaldes
# Linyphia triangularis

Linyphia triangularis és una espècie d'aranya araneomorfa de la família dels linífids (Linyphiidae). Fou descrita per primera vegada l'any 1758 per C. Clerck.
El cos del mascle és uniformement brunenc. Els mascles fan de 5 a 7 mm de llargada i la femella, 7 mm.
Aquesta espècie es troba per la zona paleàrtica. Ha estat introduïda als Estats Units. L'aranya teixeix una tela horitzontal en matolls o en tanques durant la tardor, se situa a sota i caça els insectes que si hi cauen.
La subespècie Linyphia triangularis juniperina ha estat posada en sinonímia amb Linyphia triangularis per Breitling, Bauer, Schäfer, Morano, Barrientos i Blick l'any 2016.

## Referències

* 1 2 Clerck, C. (1757). Svenska spindlar, uti sina hufvud-slågter indelte samt under några och sextio särskildte arter beskrefne och med illuminerade figurer uplyste. Stockholmiae, 154 pp
* ↑ (anglès) World Spider Catalog: Linyphia triangularis (Clerck, 1758) en la família Linyphiidae +base de dades
* ↑ «unibe». Arxivat de l'original el 2017-05-07. [Consulta: 22 desembre 2018].
* ↑ Marriott, Summary for Linyphia triangularis (Araneae). Spider and Harvestman Recording Scheme website.
* ↑ Kolosváry, 1933: Beiträge zur Faunistik und Ökologie der Tierwelt der ungarländischen Junipereten. Zeitschrift für Morphologie und Ökologie der Tiere, vol.28, p.52-63.
* ↑ Breitling, Bauer, Schäfer, Morano, Barrientos & Blick, 2016 : Phantom spiders 2: More notes on dubious spider species from Europe. Arachnologische Mitteilungen/Arachnology Letters, vol.52, p.50-77.

## Enllaços externs

* Catalogue of Life: Linyphia triangularis Arxivat 2018-12-23 a Wayback Machine.
* INPN: Linyphia triangularis
# Linya (Navès)

* Aquest article tracta sobre l'entitat de població de Navès. Vegeu-ne altres significats a «Linya».
Linya és una de les nou entitats de població del municipi de Navès (Solsonès). No té cap nucli de poblament agrupat.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| Any | Nucli urbà | Nucli urbà | Nucli urbà | Poblament dispers | Poblament dispers | Poblament dispers | Total |
| Any | Homes | Dones | Total | Homes | Dones | Total | Total |
| 2000 | 0 | 0 | 0 | 23 | 27 | 50 | 50 |
| 2001 | 0 | 0 | 0 | 23 | 27 | 50 | 50 |
| 2002 | 0 | 0 | 0 | 23 | 29 | 52 | 52 |
| 2003 | 0 | 0 | 0 | 21 | 27 | 48 | 48 |
| 2004 | 0 | 0 | 0 | 22 | 26 | 48 | 48 |
| 2005 | 0 | 0 | 0 | 20 | 25 | 45 | 45 |
| 2006 | 0 | 0 | 0 | 21 | 24 | 45 | 45 |
| 2007 | 0 | 0 | 0 | 17 | 22 | 39 | 39 |
| 2008 | 0 | 0 | 0 | 21 | 24 | 45 | 45 |
| Font: INE ||||||||

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya Arxivat 2009-08-16 a Wayback Machine.
# Lipscomb (Texas)

Lipscomb és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 44 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lipscomb tenia 44 habitants, 25 habitatges, i 14 famílies. La densitat de població era de 3,3 habitants/km².
Dels 25 habitatges en un 4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 44% no eren unitats familiars. En el 44% dels habitatges hi vivien persones soles el 28% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,72 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,29.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 4,5% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 18,2% entre 25 i 44, un 34,1% de 45 a 60 i un 36,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 58 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 110 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.750 $ i la renda mediana per família de 58.125 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.625 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era de 21.144 $. Aproximadament el 9,1% de les famílies i el 7,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lipscomb». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lipscomb». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Lipscombita

La lipscombita és un mineral de la classe dels fosfats. Rep el seu nom de William Nunn Lipscomb, Jr. (1909–2011), químic nord-americà de la Universitat de Minnesota guanyador del Premi Nobel, qui va determinar l'estructura cristal·lina del compost sintètic.

## Característiques

La lipscombita és un fosfat de fórmula química Fe$^{2+}$Fe3+ 2(PO₄)₂(OH)₂. Cristal·litza en el sistema tetragonal. És un mineral isostructural amb la zinclipscombita.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la lipscombita pertany a «08.BA: Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, només amb cations de mida mitjana, (OH, etc.):RO₄ sobre 1:1» juntament amb els següents minerals: ambligonita, montebrasita, tavorita, triplita, zwieselita, sarkinita, triploidita, wagnerita, wolfeïta, stanĕkita, joosteïta, hidroxilwagnerita, arsenowagnerita, holtedahlita, satterlyita, althausita, adamita, eveïta, libethenita, olivenita, zincolibethenita, zincolivenita, auriacusita, paradamita, tarbuttita, barbosalita, hentschelita, latzulita, scorzalita, wilhelmkleinita, trol·leïta, namibita, fosfoel·lenbergerita, urusovita, theoparacelsita, turanita, stoiberita, fingerita, averievita, richel·lita i zinclipscombita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Sapucaia, a Sapucaia do Norte, Galiléia (Minas Gerais, Brasil). Ha estat descrita en altres localitats tot i que els jaciments on s'hi troba són escassos. Als territoris de parla catalana ha estat trobada en dos indrets de la serra de l'Albera (Pirineu Oriental, Catalunya Nord): els camps de pegmatites de Cotlliure i el d'Argelers de la Marenda.

## Referències

* ↑ «Lipscombite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 3 octubre 2017].
# Llista de Creus de Sant Jordi/2008/Entitats
#### Entitats

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Entitat | Wikidata | Descripció |
| Federació Catalana de Tennis | Q6435013 | |
| Ateneu Igualadí de la Classe Obrera | Q8207993 | edifici d'Igualda |
| Ateneu Agrícola | Q11907106 | |
| Mútua dels Enginyers de Catalunya | Q11938284 | mutualitat |
| Mútua de Terrassa | Q11938285 | mútua sanitària catalana |
| Secretariat d'Escola Rural | Q11948005 | |
| Associació Pro-Memòria als Immolats per la Llibertat a Catalunya | Q16172042 | entitat de memòria històrica |
| Consorci de Salut i Social de Catalunya | Q16189780 | |
| Hospital Universitari Dexeus | Q20102153 | hospital a Espanya |
# Llista de Creus de Sant Jordi/2009/Entitats
#### Entitats

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Entitat | Wikidata | Descripció |
| Museu Geològic del Seminari de Barcelona | Q6034557 | |
| Caixa Sabadell | Q8254945 | |
| Fundació Carl Faust | Q11016684 | |
| Antic Gremi de Traginers d'Igualada | Q11905723 | |
| Esbart Manresà de Dansaires | Q11919685 | esbart dansaire |
| Fundació Ajuda i Esperança | Q11923241 | |
| Fundació Alfonso Comín | Q11923242 | |
| Fundació Catalana Síndrome de Down | Q11923251 | |
| Premi Iluro de Monografia Històrica | Q15972140 | premi d'historiografia local |
| Casino de Vic | Q16187886 | |
| Fils et Filles de Républicains Espagnols et Enfants de l'Exode | Q20100572 | |
| Gremi de Flequers de Barcelona | Q20100684 | |
# Lisip de l'Epir

Lisip de l'Epir (grec antic: Λύσιππος, Lýsippos) fou un mitògraf grec natural de l'Epir conegut exclusivament per unes breus mencions als escolis d'Apol·loni de Rodes i de l'Odissea, en els quals es diu que va escriure un κατάλογος ἀσεβῶν ('catàleg d'impietats').

## Referències

* ↑ 2.Lysippus of Epeirus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 871
* ↑ «Lysippos 5». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
# Llista de mamífers de la Vall de Lord

Aquesta llista de mamífers de la Vall de Lord inclou el nom comú de totes les espècies de mamífers trobades a la Vall de Lord, situada a l'extrem nord-oriental del Solsonès, ordenats alfabèticament. Són un total de 38 espècies.
   * Cabirol.
   * Conill.
   * Daina.
   * Ermini.
   * Esquirol.
   * Fagina.
   * Gat fer.
   * Geneta.
   * Guineu.
   * Isard.
   * Liró.
   * Liró gris.
   * Llebre.
   * Llop.
   * Marta.
   * Musaranya cuaquadrada.
   * Musaranya menuda.
   * Porc senglar.
   * Rata comuna.
   * Rata d'aigua.
   * Rata negra.
   * Ratapinyada.
   * Ratapinyada pipistrel·la nana.
   * Ratolí casolà.
   * Ratpenat cuallarg.
   * Ratpenat de peus grans.
   * Ratpenat de vores clares.
   * Ratpenat dels graners.
   * Ratpenat gran de ferradura.
   * Ratpenat muntanyenc.
   * Ratpenat nòctul petit.
   * Ratpenat orellut gran.
   * Ratpenat orellut septentrional.
   * Talpó de tartera.
   * Talpó dels prats.
   * Teixó.
   * Turó.
   * Visó americà.

## Vegeu també

* Llista d'ocells de la Vall de Lord
* Llista de rèptils de la Vall de Lord

## Bibliografia

* Guixé Coromines, David. El medi natural del Solsonès. Barcelona: Universitat de Barcelona, 2008. ISBN 9788474533138. , pàg. 477 a 518.
# Llista de mamífers de la vall del Rialb

Aquesta llista de mamífers de la vall del Rialb inclou el nom científic i el nom en català de mamífers que viuen a la vall del riu Rialb i la zona del municipi de la Baronia de Rialb. La llista s'ha fonamentat en alguns estudis bibliogràfics, comentaris personals de coneixedors de la zona, en la Base de dades de la Biodiversitat (BIOCAT) del Departament de Medi Ambient i en l'obra Els grans mamífers de Catalunya i Andorra, elaborat sobre una quadrícula UTM de 10x10 km.
* El ratolí casolà (Apodemus sylvaticus).
* El cabirol (Capreolus capreolus).
* El cérvol (Cervus elaphus).
* La daina (Dama dama)
* La musaranya comuna (Crocidura russula).
* La musaranya etrusca (Suncus etruscus).
* La rata cellarda (Eliomys quercinus).
* El gat fer (Felis silvestris).
* La geneta (Genetta genetta).
* La llebre (Lepus europaeus).
* La llúdria (Lutra lutra).
* La fagina (Martes foina).
* El teixó (Meles meles).
* El talpó (Microtus duodecimcostatus).
* El voliac d'orelles trencades (Myotis emarginatus).
* El ratolí domèstic (Mus musculus).
* El ratolí (Mus spretus).
* La mostela (Mustela nivalis).
* La fura de bosc comuna (Mustela putorius).
* El conill (Oryctolagus cuniculus).
* La rata comuna (Rattus norvegicus).
* L'esquirol (Sciurus vulgaris).
* El porc fer (Sus scrofa).
* La guineu (Vulpes vulpes).

## Bibliografia

* RUIZ-OLMO, Jordi i AGUILAR, Àlex. "Els grans mamífers de Catalunya i Andorra". Bellaterra: Lynx Edicions, 1995. ISBN 84-87334-18-0
# Llanymddyfri

* Per a altres significats, vegeu «Llandovery (època)».
Llanymddyfri és un poble a l'est de Sir Gaerfyrddin (Comtat de Caerfyrddin), sobre el riu Tywi. El nom del poble en anglès és Llandovery.

## Història

Llywelyn ap Gruffydd Fychan fou esquarterat a la plaça major de Llanymddyfri el 9 d'octubre del 1401.
El Banc yr Eidion Du (en català "Banc del Bou Negre") obrí un local a Llanymddyfri l'any 1799.

## Agermanament

* (Bretanya) - Pluguen / Pluguffan
# Llança-t'hi, a parlar en català!

Llança-t'hi, a parlar en català! és el nom del material —fitxes didàctiques i CD— per a l'aprenentatge del català preparat per les professores Francesca Cabot i Antònia Santandreu, sota el patrocini de la Direcció General de Política Lingüística i del Consorci per al Foment de la Llengua Catalana a les Illes Balears, el 4 de novembre de 2003. Van obtenir el Premi 31 de desembre de 2003.
Les fitxes s'estructuren en 40 unitats i utilitzen una metodologia activa i comunicativa que permet treballar a l'aula a partir bàsicament de la llengua oral. Els centres d'interès i la tipologia d'exercicis són especialment coherents amb el perfil dels destinataris i els seus interessos.

## Referències

* ↑ «L'Obra Cultural Balear celebra la Nit de la Cultura». VilaWeb. [Consulta: 25 març 2017].
* ↑ «Llança-t'hi, a parlar en català! (disc compacte)». [Consulta: 25 març 2017].

## Enllaços externs

* Descripció Arxivat 2007-05-19 a Wayback Machine.
# Llança de Mart

La llança de Mart, també coneguda com a fletxa d'Ares (♂) és un símbol d'un cercle amb una fletxa una mica inclinada que n'emergeix. En l'antiguitat s'interpretava normalment com l'escut i la llança del déu de guerra Mart o Ares. El símbol té l'entrada Unicodi U+2642.
Té molts significats:
Ciència:
* El gènere masculí
* El Planeta Mart
* L'element químic del Ferro
Mitologia:
Altres
* És part de logotip de Volvo.
* En documents medievals i barrocs, simbolitzava el dimarts.

## Referències

* ↑ «Quin origen tenen els símbols que representen els dos sexes?».

## Vegeu també

* Símbol de gènere