OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# André Masséna

André Masséna (it. Andrea Massena), Niça, 6 de maig de 1758 - París, 4 d'abril de 1817. Fou un militar francès, duc de Rivoli, príncep d'Essling i mariscal de l'Imperi.
Fou nomenat general el 1793. Amb l'exèrcit d'Itàlia participà en les batalles de Millesimo, Montenotte, Dego, Castiglione i del pont d'Arcola. La seva intervenció decidí les batalles de Lodi i de Rivoli. El setembre del 1799 derrotà l'exèrcit rus del general Alexander Korsakov a la segona batalla de Zúric i l'any següent defensà la ciutat de Gènova durant un llarg setge. La seva resistència permeté a Napoleó Bonaparte fer arribar a Itàlia les tropes amb les qui vencé a la batalla de Marengo. El 1804 rebé el càrrec de mariscal de l'Imperi. Participà les campanyes de Polònia el 1807 i el 1809 combaté a les tropes de la Cinquena Coalició, distingint-se a la batalla d'Aspern-Essling, a la de Wagram i a la de Znaim.
El 1810 fou destinat a la península Ibèrica, on començà capturant Ciudad Rodrigo després d'un setge. Un cop dins de Portugal fou derrotat per Wellington a la batalla de Buçaco el 27 de setembre, no pogué rompre les línies de anglo-portuguesas a la Torres Vedras i les seves tropes van quedar immobilitzades durant mesos. Fou vençut novament a Sabugal el 3 d'abril de 1811. Retirant-se, entre el 3 i el 5 de maig, lliurà la indecisa batalla de Fuentes de Oñoro, prop de Salamanca. Va caure en desgràcia i va haver de cedir el comandament de l'exèrcit al general Marmont i acceptar un càrrec local a Marsella.

## Referències

* ↑ Nafziger, George F. Historical Dictionary of the Napoleonic Era (en anglès). Scarecrow Press, 2001, p. 266.

## Bibliografia

* Deulonder, Xavier. La Guerra Peninsular o Guerra del Francès (1807-1814). Barcelona: Llibres de l'Índex:, 2019. ISBN 9788479481704.
# Blastophaga psenes

Blastophaga psenes és una espècie d'himenòpter apòcrit de la família Agaonidae. És una de les espècies de vespes de les figues, anomenades així perquè pol·linitzen les figues.

## Història natural

Quan la femella arriba a una nova figa pon els ous per mitjà d'un tub, l'ovipositor o oviscapte, que fa gairebé dos mil·límetres. La llargària de l'estil d'algunes flors és de tres mil·límetres i el d'unes altres és de dos mil·límetres. Quan la vespa es planta en la flor d'estil llarg no arriba amb el seu ovipositor a pondre l'ou en l'òvul, per la qual cosa només la pot pol·linitzar, però quan arriba en una d'estil curt la llargada del seu ovipositor coincideix exactament amb aquella de l'estil i no sols la pol·linitza sinó que pon l'ou en l'ovari d'aquesta.
La larva s'alimenta de la llavor en desenvolupament, creix i es converteix en adult dins de la llavor. Quan les cries es desclouen, les femelles, una vegada aparellades, floregen, recollint pol·len que guarden en uns sacs que posseeixen al tòrax. Els mascles, que no tenen ales, obren un nou orifici, la qual cosa permet la sortida de les femelles i tot seguit moren. Més tard la figa fecundada produeix un fruit carnós amb una massa rica en sucres: figues i bacores.

## Referències

* Proctor, M., Yeo, P. & Lack, A. (1996). The Natural History of Pollination. Timber Press, Portland, OR. ISBN 0-88192-352-4 (En anglès)
# Antonio García Varela

Antonio García Varela (O Carballiño, 8 d'agost de 1875 - Madrid, 30 d'agost de 1942 fou un científic gallec, acadèmic electe de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals.

## Biografia

Fill d'un advocat, va fer el batxillerat a Ourense i estudià ciències naturals a les universitats de Santiago de Compostel·la, Salamanca i Madrid. Deixeble d'Ignacio Bolívar y Urrutia, en 1895 fou destinat a l'Estació de Biologia Marina de Santander. Especialitzat en entomologia, es va especialitzar en els hemípters de la família dels redúvids als Museus de Ciències de París i Berlín i es va doctorar amb la tesi Redúvidos africanos.
El 1905 va obtenir la càtedra de ciències naturals de la Universitat de Santiago de Compostel·la, on va transformar el Gabinet d'Història Natural en museu. El 1909 constituí a Santiago una delegació de la Reial Societat Espanyola d'Història Natural, encarregada d'organitzar col·leccions d'història natural de Galícia. El 1919 va obtenir la càtedra de fisiologia vegetal de la Universitat Central de Madrid, i aleshores es dedicà a la botànica. Formà part de la Junta per a l'Ampliació d'Estudis i també fou conservador del Museu de Ciències Naturals de Madrid. El 1925 va presidir la Reial Societat Espanyola d'Història Natural i el 1930 fou nomenat director del Reial Jardí Botànic de Madrid en substitució del seu mestre Ignacio Bolívar y Urrutia, càrrec que va mantenir fins 1937.
L'esclat de la guerra civil espanyola el va sorprendre a Madrid, ciutat que es va negar a abandonar. El 1938 fou escollit acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals. Va morir el 1942 sense haver-ne pres possessió. També era membre de la Societé Entomologique de France, de la Societé Botanique de France i numerari de l'Academie International d'Histoire des Sciences.

## Obres

* Contribución al estudio de los hemípteros de África: notas sobre coréidos del Museo de Madrid (1913).

## Referències

* ↑ Antonio García Varela a álbum da ciencia
* ↑ Un sabio científico de O Carballiño a La Región
* ↑ Biografia Arxivat 2016-08-06 a Wayback Machine. al web de la RAC
# Bokn

Bokn és un municipi situat al comtat de Rogaland, Noruega. Té 865 habitants (2016) i la seva superfície és de 47.16 km². El centre administratiu del municipi és el poble de Føresvik.

## Referències

* ↑ «Població l'1 de gener de 2016. Tot el país, comtats i municipis» (en anglès). Oficina Central d'Estadístiques de Noruega. [Consulta: 24 desembre 2016].

## Enllaços externs

* Bokn - Lloc web oficial
# Crinia

Crinia és un gènere de granotes de la família dels miobatràcids que es troba a Austràlia.

## Taxonomia

* Nom binomial
* Crinia bilingua (Martin, Tyler, i Davies, 1980)
* Crinia deserticola (Liem i Ingram, 1977)
* Crinia georgiana (Tschudi, 1838)
* Crinia glauerti (Loveridge, 1933)
* Crinia insignifera (Moore, 1954)
* Crinia nimbus (Rounsevell, Ziegeler, Brown, Davies, i Littlejohn, 1994)
* Crinia parinsignifera (Main, 1957)
* Crinia pseudinsignifera (Main, 1957)
* Crinia remota (Tyler i Parker, 1974)
* Crinia riparia (Littlejohn i Martin, 1965)
* Crinia signifera (Girard, 1853)
* Crinia sloanei (Littlejohn, 1958)
* Crinia subinsignifera (Littlejohn, 1957)
* Crinia tasmaniensis (Günther, 1864)
* Crinia tinnula (Straughan i Main, 1966)

## Referències

* IUCN (anglès)
* Amphibian Species of the World - Crinia.
# Bita

Una bita és una peça metàl·lica o de fusta de forma cilíndrica que, disposada verticalment sobre la coberta, serveix per a rebre el cap d'una amarra. En la seva accepció moderna una bita és una peça relativament grossa i robusta que serveix per a amarrar un vaixell com a element on s'aferma una amarra. Les bites destinades a aquesta funció són les bites d'amarratge i van muntades sobre la coberta de forma molt sòlida.
Un bitó és una bita petita que fa funcions similars a les d'una manegueta.

## Descripció física

Les bites clàssiques són de forma cilíndrica i van aparionades formant cos sobre una base sòlida. Tot el conjunt és metàl·lic. Hi ha bites d'altres dissenys amb un sol pilar, cilíndric o quadrat, que pot ser llis o tenir elements per a assegurar la posició de les cordes d'amarratge (un travesser formant creu o algun accessori similar).

## Bites tradicionals en vaixells de fusta

En els vaixells de fusta les bites d'amarratge estaven formades per dos taulons verticals de fusta (de secció quadrada i que s'arrelaven sòlidament a elements estructurals del vaixell) units per una fusta travessera que sobresortia en ambdós extrems.
Hi havia altres bites a peu de pal i en altres zones del vaixell que podien ser pilars individuals.
La denominació en anglès és "bitt" o "bitts".

## Referències

* ↑ Bita, DIEC
* ↑ Bites a peu de pal. Arxivat 2010-10-17 a Wayback Machine.(anglès)
# Bit Shilani

Bit Shilani o Bit Šilani va ser una tribu aramea, o caldea com eren anomenades les tribus aramees a Babilònia, que va formar un estat amb aquest nom, de situació incerta a la part sud de Babilònia, al nord (nord-est?) de Bit Amukkani. Els caldeus unes tribus semi-sedentàries i seminòmades, a la meitat del segle ix aC van fundar sis estats a l'antic país de Sumer, de fronteres variables, que s'estenien fins al golf Pèrsic.
Teglatfalassar III en el seu camí cap a Bit Amukkani, va vèncer els puqudu i alguns districtes que pertanyien a Elam, i va xocar primer amb la tribu dels Silani o Bit Shilani, i el rei Nabu-ushabshi va presentar resistència a la capital Sarabani, que el rei assiri va prendre i destruir. Va empalar Nabu-ushabshi a la porta de la ciutat, com advertència i la seva dona, els seus fills, els déus i 55.000 persones van ser deportats com a captius. Va conquerir a continuació les ciutats de Tarbasa i Yabullu i va deportar 30.000 habitants. Va seguir amb les conquestes, i després d'ocupar Bit Shaalli va derrotar Bit Amukkani, cosa que va portar que se li sotmetessin voluntàriament Bit Dakkuri i el País del Mar. El rei Mardukaplaidi del País del Mar va anar en persona a la conquesta de Sapia per donar el tribut al vencedor.
Una inscripció de Sennàquerib assenyala que el país tenia 8 ciutats fortificades i emmurallades, i uns 120 llogarets.

## Referències

* ↑ Cassin, Elena (et al.) (ed.). Los imperios del antiguo Oriente III: la primera mitad del primer milenio. Madrid: Siglo XXI, 1979, p. 2, 44. ISBN 8432301183.

## Bibliografia

* A History of Babylonia and Assyria, per Robert William Rogers
# Crinia pseudinsignifera

Crinia pseudinsignifera és una espècie de granota que viu a Austràlia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Hero, J.-M. & Roberts, D. 2004. Crinia pseudinsignifera. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 23 d'abril del 2008.
# Bernat Lluís Cotoner i Ballester

Bernat Lluís Cotoner i Ballester (Palma, darreria del segle xvi - Palerm, 23 de setembre de 1641), fill de família noble, es dedicà a l'estudi de les lleis, obtingué el doctorat en ambdós drets per la Universitat d'Avinyó, i de tornada a Palma exercí d'advocat fins que, al cap d'uns anys, s'ordenà sacerdot, fou beneficiat de la parròquia de Santa Eulàlia, i posteriorment rebé una canongia. Fou nomenat inquisidor apostòlic de Sardenya, i després promogut a inquisidor general d'Aragó, Catalunya i València. Morí quan es trobava a Sicília com a visitador del Tribunal del Sant Ofici d'aquest regne. Segons l'erudit Bonaventura Serra, deixà manuscrites algunes obres de jurisprudència.

## Referències

* ↑ Bover de Rosselló, Joaquim Maria. Biblioteca de escritores baleares. Palma: Impremta de P. J. Gelabert, 1868, p. 213s.
# Crinia bilingua

Crinia bilingua és una espècie de granota de la família Myobatrachidae que viu a Austràlia. Aquesta endèmica d'Austràlia és coneguda per la regió de Kimberley d'Austràlia occidental i més a l'est al Territori del Nord. El rang altitudinal estimat de l'espècie és 0-600m des del nivell del mar. Aquesta espècie està estretament associada amb la vegetació marginal de pantans i rierols temporals. Les cries es col·loquen en petits grups units a la vegetació aquàtica i la metamorfosi només pren al voltant de 14 dies. No hi ha amenaces significatives per a la supervivència d'aquesta espècie. La seva distribució inclou múltiples àrees protegides a Austràlia Occidental i el Territori del Nord.

## Referències

* ↑ Jean-Marc Hero; Paul Horner; Dale Roberts. Crinia bilingua. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 15-09-2014.
# Bollywood Made in Spain

Bollywood Made in Spain és una pel·lícula documental d'autor, romàntica i musical espanyola del 2016 dirigida per Ramón Margareto. Fou rodada a Palència i Alacant; està basada en fetes reals i inspirada en la trajectòria de la ballarina i coreògrafa toledana Leyla Zurah, fundadora de la companyia de dansa India Salaam. Està produïda per Sotano Film, de Ramón Margareto, i Futura Films, de Vicente Seva, director del Festival de Cinema d'Alacant.

## Sinopsi

La ballarina toledana Leyla Zurah emigra a l'Índia, es converteix a l'hinduisme i aprèn les danses del país asiàtic, des de les més tradicionals de Rajasthan, fins a les més contemporànies, com la Bollywood Dance. L'actor hindú Doriam Sojo, després d'intentar sense aconseguir-ho un treball estable en la indústria cinematogràfica de Bollywood, viatja a Espanya somiant trobar-lo a la Ciutat de la Llum, els majors estudis cinematogràfics d'Europa. El destí fa que els seus camins es creuin per a viure una història d'amor musical i intercanvi intercultural i espiritual entre Orient i Occident.

## Repartiment

* Leyla Zurah
* Doriam Sojo

## Nominacions i premis

La pel·lícula fou estrenada a la 61a Seminci fora de concurs i va rebre l'Esment Especial del Jurat a l'"Indian International Cinema Film Festival" de Bombai, alhora que el 2018 fou seleccionada per participar en la Setmana de Cinema Estranger de París. La cançó "Descubriendo India" de Luis Ivars fou nominada al Goya a la millor cançó original.

## Referències

* ↑ Margareto rueda una película inspirada en la vida de la bailarina Leyla Zurah, El Digital de Castilla La Mancha, 26 d'agost de 2014
* ↑ Bollywood Made in Spain a Fotogramas
* ↑ 'Bollywood made in Spain': Un musical con acento hindú, La Opinión de la Coruña, 14 de novembre de 2016
* ↑ La cinta «Bollywood made in Spain» se proyectará en París, Diario Información, 28 de febrer de 2018
* ↑ Bollywood Made in Spain al web dels Goya
# Anton Balagué

Anton Balagué (1912 - 1970) va ser un esperantista austríac d'origen català. És conegut per haver estat un dels fundadors del Moviment Esperantista per la Pau Mundial (Mondpaca Esperantista Movado, MEM).
Anton Balagué era professor i a causa de la guerra civil va haver de deixar l'estat espanyol. Primer va marxar a França i després a Àustria. Allà es va casar amb Antonie Sindl i van viure a Sankt Pölten. Com a esperantista, va organitzar un conjunt de conferències que van acabar amb la formació del MEM el 1953. Per fer-ho, es va basar en suports de països d'Europa Occidental, sobretot d'esquerres i propers a la ideologia comunista, i també de suports provinents dels països d'Europa Oriental. Durant molts anys va ser el secretari general del MEM i el redactor de la seva revista "Paco", que vol dir 'pau' en la llengua auxiliar internacional esperanto i que es publicava mensualment, cada mes a un país diferent. Durant la Guerra Freda, el MEM podia portar a terme activitats esperantistes a països socialistes amb la condició que recolzés els governs comunistes locals i el punt de vista oficial soviètic.
La secció espanyola del MEM, presidida per Luis Serrano i amb seu a Sabadell, portava el seu nom. Una recopilació de la documentació editada per aquesta organització es pot consultar a la biblioteca Ramon Molera de Moià.

## Referències

* 1 2 Peter Glover Forster, The Esperanto movement, Mouton Publishers, The Hague, 1982, p. 399.
* 1 2 Wollenberg, Fritz. Esperanto Sprache und Kultur in Berlin : Jubiläumsbuch 1903-2003: Jubilea libro (en alemany). Nova York - Berlin: Mondial, 2006, p. 59-60.
* ↑ Blanke, Detlev. Esperanto kaj socialismo? Pri la movado sur la "alia flanko" (en esperanto). Nova York: Mondial, 2004.
* ↑ «Biblioteca Ramon Molera - HISPANA MEM SEKCIO “ANTON BALAGUÉ”». [Consulta: 16 gener 2016].
# Croghan

Croghan és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 665 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Croghan tenia 665 habitants, 284 habitatges, i 178 famílies. La densitat de població era de 583,5 habitants/km².
Dels 284 habitatges en un 28,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,6% hi vivien parelles casades, en un 9,5% dones solteres, i en un 37,3% no eren unitats familiars. En el 33,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 21,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,34 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,3% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 23,3% entre 25 i 44, un 19,8% de 45 a 60 i un 22,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.304 $ i la renda mediana per família de 37.969 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.969 $ mentre que les dones 22.500 $. La renda per capita de la població era de 14.183 $. Entorn del 6,7% de les famílies i el 10,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Croghan». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Croghan». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Bombardeig de MOVE de 1985

El bombardeig de MOVE de 1985 fou un atac contra població civil a Filadèlfia, EUA perpetrat pel Departament de Policia de Filadèlfia. L'atac va consistir en el llençament de dos artefactes explosius des d'un helicòpter contra una casa propietat de la comuna MOVE, que va provocar 11 morts; 6 adults i 5 nens.
El departament de Bombers de la ciutat va permetre l'expansió del foc resultant de les bombes, que va acabar destruint 61 habitatges del barri i deixant 250 sense llar.

## Conseqüències

L'alcalde de Filadèlfia, Wilson Goode va crear una comissió d'investigació del bombardeig, coneguda com a Comissió MOVE. Aquesta comissió va emetre un informe un any després, el 6 de març de 1986 on va denunciar la brutalitat policial dels fets.
L'any 1996, un jurat dels EUA va condemnar a l'ajuntament de Filadèlfia a pagar 1,5 milions de dòlars a la supervivent del bombardeig, Ramona Africa i a familiars de dues de les persones mortes en l'atac.
L'any 2005 es va celebrar judici civil a partir d'una denúncia per ex-veïns que van quedar-se sense llar a partir del foc provocat pels artefactes explosius en el bombardeig. El resultat del judici va condemnar la ciutat de Filadèlfia a pagar una indemnització de 12,83 milions de dòlars.
El novembre de 2020, l' Ajuntament de Filadèlfia va presentar una discursa formal per l'atac de MOVE. La disculpa també va establir que anualment se celebraria el 13 de maig (el dia de l'atac) com a jornada d'"observació, reflexió i compromís".

## Referències

* ↑ Cleaver, Kathleen Neal (en anglès) Peace Review, 5, 4, 1993, pàg. 467–474. DOI: 10.1080/10402659308425758. ISSN: 1040-2659.
* ↑ Hall, Gray. «11 Philadelphia City Council members issue apology on 35th anniversary of MOVE bombing» (en anglès). 6abc Philadelphia, May 13, 2020. Arxivat de l'original el May 7, 2021. [Consulta: May 7, 2021].
* ↑ «Philadelphia Special Investigation (MOVE) Commission Manuscript Collection». Arxivat de l'original el January 11, 2009. [Consulta: April 12, 2008].
* ↑ , June 25, 1996.
* ↑ Douglas Martin (August 28, 2005). "CLARENCE NEWCOMER, 82, LONGTIME FEDERAL JUDGE," Arxivat June 3, 2020, a Wayback Machine. South Florida Sun Sentinel.
* ↑ Pilkington, Ed. «Philadelphia city council apologises for deadly 1985 Move bombing». the Guardian, November 13, 2020. Arxivat de l'original el November 14, 2020. [Consulta: November 14, 2020].
* ↑ «35 Years After MOVE Bombing That Killed 11, Philadelphia Apologizes». The New York Times, November 13, 2020.
# Viettessa

Viettessa és un gènere d'arnes de la família Crambidae.

## Taxonomia

* Viettessa bethalis (Viette, 1958)
* Viettessa margaritalis (Hampson, 1899)
* Viettessa villiersi (Marion, 1957)

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». Global Information System on Pyraloidea. [Consulta: 13 juliol 2019].
# Associació de les Conferències Episcopals de la Regió d'Àfrica Central

L'Associació de les Conferències Episcopals de la Regió d'Àfrica Central (Association des Conférences Episcopales de la Région de l'Afrique Central, ACERAC) és un organisme de l'església catòlica que reagrupa els bisbes d'alguns estats d'Àfrica central.

## Història

L'ACERAC fou instituïda el 1989 i té la seu a Brazzaville en la República del Congo.

## Membres de l'ACERAC

Formen part de l'ACERAC els bisbes de les següents conferències episcopals:
* Conferència episcopal nacional del Camerun (Conférence Episcopale Nationale du Cameroun, CENC);
* Conferència episcopal del Txad (Conférence Episcopale du Tchad);
* Conferència episcopal del Gabon (Conférence Episcopale du Gabon);
* Conferència episcopal de la Guinea Equatorial
* Conferència episcopal Centreafricana (Conférence Episcopale Centrafricaine, CECA);
* Conferència episcopal del Congo (Conférence Episcopale du Congo).

## Llista de presidents

* Arquebisbe Joachim N'Dayen (1989 - 1994)
* Bisbe Basile Mvé Engone, S.D.B. (1994 - 1997)
* Bisbe Anatole Milandou (1997 - 2000)
* Bisbe Anacleto Sima Ngua (2000 - 2002)
* Bisbe Jean-Claude Bouchard, O.M.I. (2002 - 2005)
* Bisbe François-Xavier Yombandje (setembre 2005 - juliol 2008)
* Bisbe Timothée Modibo-Nzockena (juliol 2008 - 24 març 2016)

## Referències

* ↑ Acerac (Association des conférences épiscopales de la région de l'Afrique centrale) : Le président Denis Sassou-Nguesso a inauguré le siège à Brazzaville, 20 de juliol de 2015
* ↑ Brazzaville offre le siège de la Conférence des évêques de l'Afrique centrale, lacroix.com, 16 de juliol de 2015
* ↑ ACERAC a gcatholic.org

## Enllaços externs

* ACERAC a facebook
# Étel

Étel (en bretó An Intel) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ar Mor-Bihan. L'any 2006 tenia 2.035 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 3.063 | 3.074 | 2.762 | 2.445 | 2.318 | 2.165 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1957-1977 | Eugène Ezanno |
| 1977-1989 | Michel Le Corvec |
| 1989-1991 | Le Nabat |
| 1991-2006 | Rémi Guillevic |
| 2006- | Joseph Nigen |
# Crossocheilus reticulatus

Crossocheilus reticulatus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 17 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: rius Mekong i Chao Phraya.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Baird, I.G., V. Inthaphaisy, P. Kisouvannalath, B. Phylavanh i B. Mounsouphom, 1999. The fishes of southern Lao. Lao Community Fisheries and Dolphin Protection Project. Ministry of Agriculture and Forestry, Lao PDR.161 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Rainboth, W.J., 1996. Fishes of the Cambodian Mekong. FAO Species Identification Field Guide for Fishery Purposes. FAO, Roma, 265 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Artesia

«Artesia» té aquests significats:
* Artesia (Califòrnia), ciutat dels Estats Units a l'estat de Califòrnia
* Artesia (Mississipi), població dels Estats Units a l'estat de Mississipi
* Artesia (Nou Mèxic), població dels Estats Units a l'estat de Nou Mèxic