OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Haroldo Dilla Alfonso

Haroldo Dilla Alfonso és un doctor en Sociologia Urbana. Va ser director d'Estudis Llatinoamericans i caribenys del Centro de Estudios sobre América a l'Havana. Entre el 2000 i el 2005 va ser coordinador general d'investigacions de FLACSO i actualment és coordinador del Grupo de Estudios Multidisciplinarios Ciudades y Fronteras. Ha coordinat i publicat més d'una desena de llibres, entre els quals cal esmentar Participación y desarrollo en los municipios cubanos (l'Havana, 1993); Alternativas de izquierda al neoliberalismo (Madrid, 1997); Frontera en Transición (Santo Domingo, 2007), i Ciudades Fragmentadas (Santo Domingo, 2007). Ha estat professor i investigador visitant en diverses universitats a l'Amèrica Llatina, Europa, el Canadà i els Estats Units, i consultor de diverses agències internacionals de desenvolupament.

## Referències

* ↑ «Haroldo Dilla Alfonso». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 4 abril 2016].
# Henniez

Henniez és un municipi de Suïssa del cantó de Vaud, situat al districte de Broye-Vully.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Harpe

* Per a altres significats, vegeu «La Harpe».
L'harpe (grec antic: ἅρπη) era un tipus d'espasa o de falç; una espasa amb una protrusió de falç en una vora prop de l'extrem de la fulla. És esmentada per fonts gregues i romanes, gairebé sempre en contextos mitològics.

## En la mitologia

L'aparició més destacada de l'harpe és com l'arma emprada per Cronos per castrar i derrocar el seu pare, Urà. En altres relats, és més aviat una falç o una dalla. Dotada d'una fulla de sílex o adamantina, li fou donada a Cronos per la seva mare, Gea. Segons un mite antic documentat en la Teogonia d'Hesíode, Urà havia tancat tots els seus fills amb Gea, els ciclops i els hecatonquirs, al Tàrtar. Gea, enfurismada, ordí la caiguda d'Urà. Implorà a tots els seus fills que s'alcessin contra Urà, però l'únic que li feu cas fou el més jove, Cronos. Així doncs, Gea li forní l'arma i, la propera vegada que Urà anà a jeure amb Gea, Cronos entrà en acció, castrà el seu pare, el derrocà i el desterrà per sempre més. Així doncs, l'arma esdevingué un símbol del poder de Cronos.
Perseu, un dels nets de Cronos, sovint és representat en estàtues i altres escultures amb una harpe, que porta en la seva tasca de matar la gòrgona Medusa i brandar-ne el cap contra Ceto. Perseu rebé l'espasa del seu pare, Zeus (el fill petit i posterior derrocador de Cronos), que també la feu servir en el seu combat amb Tifó. Entre els fills de Zeus, Hermes empunyà l'harpe per occir el tità Argos Panoptes i Hèracles vencé l'Hidra de Lerna amb la mateixa arma. Sobrenoms com «la falç de Cronos» o «la falç de Zeus» es relacionen amb aquests episodis.

## Representacions artístiques

En l'art grec i romà, la seva aparença varia d'una representació a l'altra, però sembla que originàriament era una espasa-falç de tipus khopesh d'Egipte. En representacions posteriors sovint apareix com una barreja d'espasa i falç, interpretació descrita en detall en Leucipe i Clitofont, del segle ii. La imatge de Perseu amb l'espasa és una representació moderna de Benvenuto Cellini, escultor i orfebre italià. En representacions antigues, es pot veure una harpe en una testa conservada al Museu de Belles Arts de Boston. Mostra Perseu després de tallar-li el cap a la gòrgona Medusa, amb el cap de Medusa a la bossa que Perseu porta a la mà esquerra. L'heroi porta l'harpe a la mà dreta mentre corre cap a Atena. La imatge de Perseu surt duplicada per donar sensació de velocitat.

## Referències

* ↑ Bane, Theresa. Encyclopedia of Mythological Objects (en anglès). McFarland, Incorporated, Publishers, 2020, p. 84. ISBN 9781476639208.
* ↑ Burton, Richard. The Book of the Sword (en anglès). Chatto and Windus, 1884, p. 180. ISBN 9780598443311.
* ↑ Aquil·les Taci, Leucipe i Clitofont 3.7.8-9.
* ↑ «P23.19B PERSEUS & ATHENA» (en anglès). Theoi. [Consulta: 6 desembre 2020].
# Heliantem

Heliantem (Helianthemum) és un gènere de plantes dins la família cistàcia. El seu nom deriva del grec i significa flor de sol. Aquest gènere té unes 110 espècies d'arbusts perennifolis o semiperennifolis. Estan distribuïts per Amèrica, Europa i del Nord d'Àfrica a Àsia Menor i l'Àsia central. El centre de diversitat es troba a la regió mediterrània. Als Països Catalans hi ha 19 espècies d'heliantems.
Les fulles són de distribució oposada. Les flors de 2 a 4 cm de diàmetre, blanques o grogues ocasionalment tintades de ros. En algunes espècies les flors són bicolors amb elcentre de color groc brillant per tal d'atraure els insectes pol·linitzadors.

## Algunes espècies

* Helianthemum aegyptiacum
* Helianthemum almeriense
* Helianthemum apenninum - Heliantem dels Apenins, Perdiguera White Rockrose
* Helianthemum asperum
* Helianthemum bicknellii
* Helianthemum canadense - Frostweed
* Helianthemum canariense
* Helianthemum canum - Heliantem canescent Hoary Rockrose
* Helianthemum caput-felis
* Helianthemum cinereum
* Helianthemum corymbosum
* Helianthemum croceum
* Helianthemum greenei - Island Rushrose
* Helianthemum guerrae
* Helianthemum hirsutissimum
* Helianthemum hirtum
* Helianthemum hymettium
* Helianthemum jonium
* Helianthemum kahiricum
* Helianthemum lavandulifolium
* Helianthemum ledifolium
* Helianthemum leptophyllum
* Helianthemum lipii
* Helianthemum lunulatum
* Helianthemum marifolium
* Helianthemum morisianum
* Helianthemum nummularium - Common Rockrose
* Helianthemum oelandicum - Herba passarella, Alpine Rockrose (sinònim Helianthemum montanum)
** Helianthemum oelandicum subsp. oelandicum
** Helianthemum oelandicum subsp. alpestre (sin. Helianthemum alpestre)
** Helianthemum oelandicum subsp. italicum (sin. Helianthemum italicum)
** Helianthemum oelandicum subsp. orientale (sin. Helianthemum orientale)
** Helianthemum oelandicum subsp. rupifragum (sin. Helianthemum rupifragum)
* Helianthemum origanifolium
* Helianthemum pannosum
* Helianthemum papillare
* Helianthemum piliferum
* Helianthemum pilosum
* Helianthemum rossmaessler
* Helianthemum salicifolium
* Helianthemum sanguineum
* Helianthemum scoparium - Rushrose
* Helianthemum scopulicolum
* Helianthemum sessiliflorum
* Helianthemum songaricum
* Helianthemum spartioides
* Helianthemum squamatum
* Helianthemum stipulatum
* Helianthemum suffrutescens - Amador Rushrose
* Helianthemum villosum
* Helianthemum virgatum
* Helianthemum viscarium
* Helianthemum viscidulum

## Cultiu i usos

Diversos heliantems són plantes ornamentals i hi ha molts híbrids i cultivars que en deriven. Es fan servir en jardins com plantes de roquissar. Hi ha molts colors dins les cultivars incloent el color salmó-rosa brillant i el vermell fosc.

## Referències

* ↑ Bolòs i Vigo Flora dels Països Catalans
* Flora Europaea: Helianthemum
* eFloras search results for Helianthemum

## Enllaços externs

* Helianthemums.co.uk for further information
# Hermann Ludwig Eichborn

Hermann Ludwig Eichborn (Breslau, Prússia, 30 d'octubre de 1847 - Gries-Quirein, Tirol del Sud, 15 d'abril de 1918) fou un musicògraf i compositor alemany.
Fou un notable professor de trompa i trompeta, col·labora durant algun temps amb el constructor d'instruments de vent Heidrich, creant algun nou tipus de trompa, com el Oktav-Waldhorn adoptat per les bandes militars alemanyes. Com a compositor donà a l'escena les operetes Drei auf einen Schlag, Zopf und Krummstab, Blaue Kinder. Va compondre molta música per a piano, lieder i peces de concert per a diversos instruments, marxes i música de ball per a orquestra i banda. Entre les seves principals biografies hi ha: Die Trompete in alter und neuer Zeit, Beitrag zur Geschichte der Instrumentalmusik, Ueber das Oktavierungsprincip bei Blechinstrumenten, Das alte Klarinblasenauf Trompeten o Die Dámpfung beim Horn.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Apèndix IV, pàg. 754 ISBN 84-239-4574-X

## Enllaços externs

* «Bibliografia relacionada amb Hermann Ludwig Eichborn» (en alemany). Al catàleg de la Biblioteca Nacional d'Alemanya.
# Heinrich Behmann

Heinrich Behmann (Bremen-Aumund 10 de gener de 1891 - Bremen-Aumund 3 de febrer de 1970) va ser un matemàtic alemany. Va realitzar la recerca en el camp de la teoria de grup i la lògica de predicats.
Behmann estudiar matemàtiques a la Tübingen, Leipzig i Göttingen. Durant la Primera Guerra Mundial, va ser ferit i va rebre el Creu de Ferro de segona classe. David Hilbert va supervisar la preparació de la seva tesi doctoral, Die Antinomie der transfiniten Zahl ind ihre Auflösung durch die Theorie und von Russell Whitehead. El 1922 Behmann demostrat que el càlcul de predicat és decidible. El 1938 va obtenir una càtedra de matemàtiques a Halle-Wittenberg. El 1945 va ser acomiadat per haver estat membre del partit nazi.

## Enllaços externs

* Biografia (en alemany)
* «Entre Russell i Hilbert: Heinrich Behmann sobre els Fonaments de les Matemàtiques». El Butlletí de la lògica simbòlica. El Butlletí de la lògica simbòlica, vol. 5, N º 3, 5, 01-09-1999. DOI: 10.2307/421183 [Consulta: 7 agost 2007].
# Huntsville (Alabama)

Huntsville és una ciutat del Comtat de Madison (Alabama), Estats Units d'Amèrica, de 176.645 habitants segons el cens de l'any 2006 i amb una densitat de 543,9 per km². Huntsville és la 127a ciutat més poblada del país. Es troba a uns 310 quilòmetres per carretera de la capital d'Alabama, Montgomery. L'actual alcalde és Tommy Battle.

## Enllaços externs

* Ciutat de Huntsville (anglès)
# Huntsville (Texas)

Huntsville és una ciutat, seu del Comtat de Walker a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 35.078 habitants. Huntsville acull la seu del Departament de Justícia Criminal de Texas i també diverses institucions penitenciàries, entre elles la Unitat de Huntsville, que acull la cambra d'execucions de l'estat. Sam Houston, president de la República de Texas i posteriorment governador de l'estat de Texas, va viure els darrers anys de la seva vida a Huntsville, població on va ser enterrat.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Huntsville tenia 35.078 habitants, 10.266 habitatges, i 5.471 famílies. La densitat de població era de 438,3 habitants per km².
Dels 10.266 habitatges en un 25,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 37% hi vivien parelles casades, en un 12,5% dones solteres, i en un 46,7% no eren unitats familiars. En el 30,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,31 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 15,1% tenia menys de 18 anys, un 29,3% entre 18 i 24, un 30,8% entre 25 i 44, un 16,3% de 45 a 60 i un 8,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 163,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.075 $ i la renda mediana per família de 40.562 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.386 $ mentre que les dones 22.908 $. La renda per capita de la població era de 13.576 $. Aproximadament el 13,1% de les famílies i el 23,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Huntsville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Huntsville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].

## Enllaços externs

* Huntsville - Lloc web oficial
# Huntza

Huntza és un grup de música folk-rock en llengua basca creat l'any 2014 a Bilbao quan sis joves de la zona de Guipúscoa és van conèixer a la universitat. La paraula «huntza», en basc, significa 'heura'. El grup ha publicat dos treballs, Ertzetatik (2016) i Xilema (2018).

## Història

Huntza es va crear als carrers de Bilbao l'any 2014. Les components es van anar coneixent gràcies als trikipoteos i l'elektrotxaranga de la universitat, i van començar a fer trobades de tant en tant amb la idea de passar-s'ho bé. Amb el pas del temps, el grup va anar agafant forma, van començar a compondre cançons, cadascuna aportant les seves experiències. El nom del grup el va proposar el guitarrista del grup, quan els van demanar el nom de la banda abans de fer el seu primer concert.
El grup, abans de la manifestació del 8 de març de 2016, va publicar la cançó «Harro Gaude» tot fent un homenatge a les primeres dones que van pujar dalt d'un escenari. Aquesta cançó els va obrir les portes a posteriors concerts i aparicions en públic. El novembre del mateix any van publicar el videoclip d'«Aldapan Gora», que va tenir un gran èxit. Tot i que la cançó es basa en un compàs 2/4, composició habitual per a trikitixa, compta amb una influència evident del pop-rock. Posteriorment van treure el disc Ertzetatik a la fira de Durango i va ser un dels més venuts de la fira; el disc es va gravar i mesclar als estudis de gravació Higain d'Haritz Harreguy.
El 2017 van publicar Lumak, amb només dues cançons, i els beneficis es van donar a l'Associació de Pares de Nens d'Oncològics de Guipúscoa (Aspanogi). El 2018 van publicar el disc Xilema després d'haver-ne tret el single «Lasai lasai», el qual va aparèixer al programa de ràdio DIDA d'EITB Gaztea i el videoclip es va llançar al canal de televisió principal.

## Components

* Josune Arakistain (Lastur, Deba): trikitixa i veu.
* Uxue Amonarriz Zubiondo (Hernani): pandereta i veu.
* Aitor Huizi Izagirre (Hernani): violí elèctric. En el disc Ertzetatik també viola i en directe també veu.
* Aitzol Eskisabel Ruiz (Ataun): guitarra elèctrica i acústica.
* Inhar Eskisabel Ruiz (Ataun): baix elèctric. En el disc Xilema també cors.
* Peru Altube Kazalis (Arrasate): bateria. En el disc Ertzetatik també veu.

## Obra
### Senzills

* Lumak (2017, Mauka Musikagintza), comprès per «Elurretan» i «Zer izan» (amb Mafalda i Tremenda Jauría)
* «Ohorea» (2020, amb Roba Estesa)
* «Haizeak» (2021, amb Doctor Prats)
* «Si vols» (2021, amb Lildami i KICKBOMBO)

## Referències

* 1 2 «Huntza: «Buscamos alejarnos de la romería»» (en castellà), 11-08-2017. [Consulta: 12 gener 2019].
* 1 2 «Huntza | Mauka Musikagintza» (en basc). [Consulta: 12 gener 2019].
* ↑ «Huntza taldearen "Lumak" diska». [Consulta: 12 gener 2019].
* ↑ «Huntza presenta su nuevo disco Xilema» (en castellà). [Consulta: 12 gener 2019].

## Enllaços externs

* Web oficial d'Huntza
* Entrevista a EITB (en basc)
# Huntsville (Tennessee)

Huntsville és una població dels Estats Units a l'estat de Tennessee. Segons el cens del 2000 tenia 981 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Huntsville tenia 981 habitants, 406 habitatges, i 259 famílies. La densitat de població era de 114,1 habitants/km².
Dels 406 habitatges en un 32% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 45,8% hi vivien parelles casades, en un 14,3% dones solteres, i en un 36% no eren unitats familiars. En el 33% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,31 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,8% tenia menys de 18 anys, un 12,1% entre 18 i 24, un 28,4% entre 25 i 44, un 23,5% de 45 a 60 i un 11,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.069 $ i la renda mediana per família de 25.804 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.902 $ mentre que les dones 19.375 $. La renda per capita de la població era de 16.469 $. Entorn del 17,2% de les famílies i el 24,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Huntsville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Huntsville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Holly Hill (Carolina del Sud)

Holly Hill és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 1.281 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Holly Hill tenia 1.281 habitants, 502 habitatges i 359 famílies. La densitat de població era de 366,4 habitants/km².
Dels 502 habitatges en un 27,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,6% hi vivien parelles casades, en un 18,9% dones solteres, i en un 28,3% no eren unitats familiars. En el 26,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,53 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,05.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,4% tenia menys de 18 anys, un 8,2% entre 18 i 24, un 23,8% entre 25 i 44, un 26% de 45 a 60 i un 17,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 76,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.036$ i la renda mediana per família de 43.611$. Els homes tenien una renda mediana de 36.944$ mentre que les dones 21.346$. La renda per capita de la població era de 16.437$. Entorn del 10,7% de les famílies i el 15,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Holly Hill». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Holly Hill». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Hume (Missouri)

Hume és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 337 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hume tenia 337 habitants, 122 habitatges, i 92 famílies. La densitat de població era de 191,3 habitants per km².
Dels 122 habitatges en un 41,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 68% hi vivien parelles casades, en un 8,2% dones solteres, i en un 23,8% no eren unitats familiars. En el 21,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,76 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,23.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,6% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 30% entre 25 i 44, un 21,7% de 45 a 60 i un 9,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.250 $ i la renda mediana per família de 33.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.125 $ mentre que les dones 17.292 $. La renda per capita de la població era d'11.176 $. Entorn del 8,9% de les famílies i el 12,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hume». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hume». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Hviezdoslavov

Hviezdoslavov és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país.

## Història

La vila fou fundada el 1936.
# Hvolsvöllur

Hvolsvöllur és un poble menut del sud d'Islàndia que es troba uns 106 km a l'est de Reykjavík
Està situat a les marismes de Landeyjar, al districte Rangárþing eystra i té, segons el cens de Gener de 2011, 860 habitants.

## Característiques

La ruta Hringvegur passa per aquest poble. A les àrees dels voltants hi ha una població addicional d'unes 600 persones que formen part del mateix districte.
Prop de Hvolsvöllur hi ha un aeròdrom que ofereix vols a Vestmannaeyjar.
Þórsmörk, una vall baix de la glacera Mýrdalsjökull, no està gaire lluny.
L'àrea és l'escena d'una de les sagues islandeses més famoses, Njál's saga. Hvolsvöllur disposa d'un centre dedicat a aquesta i altres sagues islandeses.
L'any 2010, les erupcions del volcà Eyjafjallajökull van causar evacuacions a l'àrea circumdant, de forma que la gent va anar a refugiar-se a Hvolsvöllur, on la creu roja havia posat centres per a atendre les possibles incidències.

## Referències

* ↑ «Hundreds evacuated after Icelandic volcano erupts, first since 1823». Thaindian News, 21-03-2010 [Consulta: 24 març 2010]. Arxivat 2010-05-27 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2010-05-27. [Consulta: 29 maig 2013].

## Enllaços externs

* Tourist informations
* Hvolsvöllur webcam (a l'estació Esso)
* The official Njal's Saga website—The Njála museum in Hvolsvöllur, Iceland Arxivat 2009-02-23 a Wayback Machine.