OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Fàbrica Roca Radiadors

La Fàbrica Roca Radiadors és una obra del municipi de Gavà (Baix Llobregat) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de planta rectangular i dues ales quadrades als extrems, de planta baixa i dos pisos i coberta a dues i quatre aigües. La composició de façana és de simetria de buits a la planta baixa, amb continuïtat a les altres plantes. Cal destacar la porta d'accés a l'edifici, amb tarja i reixa de forja emmarcada en terracota, cartel·les i cornisa i la finestra rectangular d'igual ornamentació que la porta, amb vidres emplomats de colors i un escut. El vestíbul té l'escala principal de marbre policrom d'acurat disseny.

## Història

L'any 1917, la família Roca i Soler de Manlleu instal·là a Gavà una foneria. L'any 1929, els tallers Roca es convertiren en la "Cia. Roca Radiadores, S. A." En aquesta etapa fou quan s'encarregà a l'arquitecte Isidre Puig i Boada l'edifici. L'any 1951, l'arquitecte Ramon i Samsó va realitzar una ampliació pel cantó Sud. El 1963 es va fer una nova ampliació, altament desafortunada, afegint a la banda Nord un edifici de gran alçada.

## Referències

* 1 2 «Edifici Roca Radiadores». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
* 1 2 3 4 5 «Fàbrica Roca Radiadors». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 gener 2016].
# Fàbrica Salinas i Mussons

La Fàbrica Salinas i Mussons és un edifici del municipi d'Igualada (Anoia). Martí Salines i Ferrer va introduir l'any 1900 el gènere de punt a la ciutat. Aquest tipus d'indústria va créixer ràpidament a partir del 1908. El promotor d'aquest edifici va ser en Salines i Mussons, probablement un fill d'en Martí Salines. L'edifici forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Teòricament aquesta fàbrica havia de construir-se amb totxo i pedra; de fet pels vestigis que ens queden de la seva realització, veiem que aquests van ésser fingits, i tant els totxos com la pedra hi són pintats. La forma d'utilització i la disposició dels materials recorden els sistemes compositius emprats ja en l'Escorxador amb una diferència notòria: si en l'escorxador el mur llis era aplacat amb pedra, aquí és pintat o estucat blanc, aportant un nou sistema cromàtic important, el blanc amb el vermell del totxo, sistema utilitzat amb molta reiteració a partir d'aquests anys a Igualada.

## Referències

* 1 2 «Fàbrica Salinas i Mussons». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 octubre 2014].
# Frontera entre Djibouti i el Iemen

La frontera entre Djibouti i el Iemen és la frontera marítima que separa la República de Djibouti del Iemen a partir del ras Douméra al mar Roig al llarg de l'estret de Bab el-Màndeb.

## Delimitació

La República de Djibouti ha definit la seva frontera marítima mitjançant la llei 52/AN78 del 9 de gener de 1979, com la línia mitjana de l'estret de Bab el-Màndeb. Està precisada pel decret 85-048 del 5 de maig de 1985. No hi ha pas acord de delimitació entre els dos països.
Aquesta línia límit no segueix els límits establerts per les normes internacionals per al moviment de vaixells a l'estret. La circulació de les naus hi és lliure, sense prejutjar la nacionalitat de les aigües. Djibouti i el Iemen van establir un sistema de gestió del tràfic de vaixells (Vessel Trafic Management System), que es va acordar el juliol de 1995 per organitzar la seva policia.
Hi ha un projecte de pont sobre l'estret per connectar els dos estats.

## Notes i referències

* ↑ Anàlisi de l'administració estatunidenca, sèrie Limits in the seas, n° 113, Straight baseline claims: Djibouti and Oman.
* ↑ Labrousse, 2004.

## Bibliografia

* (francès) Labrousse (Henri), «La mer Rouge, enjeu stratégique», Défense nationale, n° 1, janvier, 2004, site de la revue.
* (francès) Imbert-Vier (Simon), Tracer des frontières à Djibouti, Paris, Karthala, 2011, chapitre 4.
# Franconia

Franconia és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Virgínia. Segons el cens del 2000 tenia 31.907 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Franconia tenia 31.907 habitants, 13.284 habitatges, i 8.182 famílies. La densitat de població era de 1.723 habitants per km².
Dels 13.284 habitatges en un 29,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,4% hi vivien parelles casades, en un 8,5% dones solteres, i en un 38,4% no eren unitats familiars. En el 28,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,4 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,01.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,9% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 43,4% entre 25 i 44, un 23,8% de 45 a 60 i un 4,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 78.946 $ i la renda mediana per família de 87.485 $. Els homes tenien una renda mediana de 56.890 $ mentre que les dones 46.138 $. La renda per capita de la població era de 37.134 $. Entorn de l'1,8% de les famílies i el 2,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Franconia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Franconia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 13 agost 2010].
# Félix Gaillard

Félix Gaillard (París, 5 de novembre de 1919 - 10 de juliol de 1970) va ser un polític radical francès, antic lluitador de la Resistència, que ocupà el càrrec de president del Consell de 1957 a 1958, durant la Quarta República.
# Gemerské Teplice

Gemerské Teplice és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Banská Bystrica.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1258.

## Persones il·lustres

* Samo Tomášik (1813-1887): poeta romàntic eslovac.
# Garra periyarensis

Garra periyarensis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 15,6 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Índia.

## Referències

* ↑ Hamilton F. [Buchanan] 1822. An account of the fishes found in the river Ganges and its branches. Edimburg i Londres. Fishes Ganges . i-vii + 1-405.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Gopi, K.C., 2001. Garra periyarensis, a new cyprinid fish from Periyar Tiger Reserve, Kerala, India. J. Bombay Nat. Hist. Soc. 98(1):80-83.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# François Cosserat

François Cosserat (Douai, 26 d'octubre de 1852 - 15è districte de París, 22 de març de 1914) va ser un matemàtic i enginyer francès que, juntament amb el seu germà Eugène, va desenvolupar teories sobre els cossos deformables.

## Vida i Obra

François Cosserat era el fill més grans dels tres que va tenir François-Constant Cosserat, un industrial tèxtil d'Amiens. Tots tres fills van fer estudis superiors en alguna de les grandes écoles de París. François va estudiar a l'École Polytechnique entre el 1870 i el 1872, i després a l'École Nationale des Ponts et Chaussées fins al 1875. François Cosserat va seguir una carrera típica d'enginyer civil, treballant pels ferrocarrils francesos, construint i dissenyant ponts, túnels i demés. El 1895 va arribar a enginyer en cap. A més de la seva carrera d'enginyer, va treballar amb el seu germà petit, Eugène que era professor de la universitat de Tolosa, en l'estudi de la mecànica i de l'elasticitat, publicant articles i llibres sobre aquests temes.
El 1913 va ser elegit president de la Société mathématique de France.
La seva obra més important és el llibre, conjunt amb el seu germà, Théorie des corps déformables (Teoria dels cossos deformables) (1909) en el que presenta els fonaments de la mecànica del continu generalitzat. Els seus resultats poden ser particularment útils en models de deformacions elàstiques no lineals i no homogènies i de deformacions inelàstiques. Altres obres remarcables que van publicar conjuntament els dos germans van ser: Théorie de l'élasticité (1896), Note sur la cinématique d'un milieu continu (1897), Note sur la dynamique du point et du corps invariable (1906) i Note sur la théorie de l'action euclidienne (1909).

## Referències

* ↑ Brocato i Chatzis, 2009, p. vii.
* ↑ Pommaret, 1997, p. 61.
* ↑ Bagdoev, Erofeyev i Shekoyan, 2016, p. 223.
* ↑ Rubin, 2000, p. 356.

## Bibliografia

* Bagdoev, Alexander G.; Erofeyev, Vladimir I.; Shekoyan, Ashot V. Wave Dynamics of Generalized Continua (en anglès). Springer, 2016. ISBN 978-3-642-37266-7.
* Brocato, Maurizio; Chatzis, Konstantinos. «Les frères Cosserat : brève introduction à leur vie et à leurs travaux en mécanique. Introduction.». A: Cosserat, E. et F.; A. Hermann et fils (ed.). Théorie des corps déformables. réed (en francès). Hermann, 2009, p. iii-xiv.
* Papamichos, Euripides «Continua with microstructure: Cosserat theory» (en anglès). European Journal of Environmental and Civil Engineering, Vol. 14, Num. 8*9, 2010, pàg. 1011-1029. DOI: 10.1080/19648189.2010.9693277. ISSN: 1964-8189.
* Pommaret, J.F. «François Cosserat et le secret de la théorie mathématique de l'élasticité» (en francès). Annales des Ponts et Chaussées, Num. 82, 1997, pàg. 59-66. ISSN: 0152-9668.
* Rubin, M.B.. Cosserat Theories: Shells, Rods and Points (en anglès). Springer, 2000. ISBN 978-90-481-5531-6.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «François Cosserat» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
# Funció de quadrat integrable

En anàlisi matemàtica, una funció $f(x)$ d'una variable real amb valors reals o complex és de quadrat sumable o també de quadrat integrable sobre un determinat interval, si la integral del quadrat del seu mòdul, definida en l'interval de definició, convergeix.
   $\int _{-\infty }^{+\infty }~|f(x)|^{2}dx~<~\infty$
Aquest concepte s'estén a les funcions definides sobre un espai de mesura que té valors en un espai vectorial de dimensió finita.
El conjunt de totes les funcions mesurables de quadrat integrable en un domini donat formen un espai de Hilbert sumable, també anomenat espai L $^2$.
La condició de quadrat sumable és particularment útil en mecànica quàntica, ja que constitueix la base per a les funcions que descriuen el comportament dels sistemes físics, conseqüència de la interpretació probabilística de la mecànica quàntica. Per exemple, per determinar el comportament en l'espai d'una partícula (sense espín) s'utilitza la funció d'ona $\psi (x,y,z)$ per a la qual ha d'existir i tenir un valor finit una integral de la forma:
       $\int _{\mathbb {R} ^{3}}~|\psi |^{2}dV<\infty$
Aquesta noció es generalitza a les funcions p-mesurables per a un nombre p real positiu, sent les de quadrat sumable les que corresponen amb el cas particular p = 2.

## Bibliografia

* G.Sansone (1991). Orthogonal Functions. Dover Publications. pp. 1–2. ISBN 978-0-486-66730-0.
# Ger Soepenberg

Gerrit-Jan "Ger" Soepenberg (Den Ham, Twenterand, 1 de maig de 1983 - Ídem, 8 de juliol de 2014) va ser un ciclista neerlandès, que competí de 2003 a 2010. Va morir el 2014 degut a una aturada cardíaca.

## Palmarès

* 2004
** 1r l'Omloop Alblasserwaard
* 2006
** 1r la De Drie Zustersteden
* 2007
** Vencedor de 2 etapes al Tour de Siam
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Lleó

## Referències

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats
# Gerace

Gerace és un municipi de la Ciutat metropolitana de Reggio de Calàbria, a la regió italiana de Calàbria. A 1 de gener de 2019 la seva població era de 2.556 habitants.
Gerace limita amb els municipis següents: Agnana Calabra, Antonimina, Cittanova, Locri, Canolo i Siderno.

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st january» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 8 febrer 2020].
# Garza

El garza és una llengua extinta de les llengües comecrudo de Mèxic. El seu nom és d'origen espanyol ("garsa").
El garza es coneix a partir de dos noms tribals i vint-i-una paraules recollides al cap de la tribu per Berlandier en 1828 (Berlandier et al. 1828–1829, 1850: 143–144). En aquesta època, tots els garza parlaven espanyol i van ser assimilats culturalment. Els garza podrien haver estat la mateixa tribu atanguaypacam que formava part dels comecrudo. Els garza van ser anomenats meacknan o miákan pels veïns cotoname (Gatschet 1886: 54) mentre que ells anomenaven yué als cotoname.

## Bibliografia

* Berlandier, Jean L.; & Chowell, Rafael (1828-1829). [Vocabularies of languages of south Texas and the lower Rio Grande]. (Additional manuscripts, no. 38720, in the British Library, London.)
* Berlandier, Jean L.; & Chowell, Rafael (1850). Luis Berlandier and Rafael Chovell. Diario de viaje de la Comisión de Límites. México.
* Gatschet, Albert S. (1886). [Field notes on Comecrudo and Cotoname, collected at Las Prietas, Tamaulipas]. Smithsonian Institute, National Anthropological Archives Ms. no. 297.
* Saldivar, Gabriel. (1943). Los indios de Tamaulipas. Instituto panamericano de geografía e historia, Publication 70.
# Giuseppe Aldo Randegger

Giuseppe Aldo Randegger (Nàpols, 17 de febrer de 1874 - Nova York, 30 de novembre de 1946) fou un compositor i pianista italià.
Estudià en el conservatori de la seva ciutat natal i després de fer-se conèixer per Europa com a concertista, es traslladà als Estats Units on entre 1893 i 1897 fou director d'un club musical d'Atlanta i del Hamilton College of Music i més endavant fundà un Conservatori que portava el seu nom. A principis del segle XX fundà una Societat per la promoció de la música italiana.
Les seves obres principals són: The Promise of Medea, poema simfònic; un preludi per a orquestra, diverses melodies vocals i diferents composicions per a piano.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa, vol. 49, pàg. 646. (ISBN-84-239-4549-9)

## Enllaços externs

* Treballs per o sobre Giuseppe Aldo Randegger en biblioteques (catàleg WorldCat) (anglès)
* Obituari a The New York Times
# GSP

GSP té els següents significats:
* Georges St-Pierre, lluitador d'arts marcials mixtes del Canadà
* Guàrdia suïssa pontifícia, unitat militar encarregada de la seguretat del Papa
* Grup de Sanejament Porcí, associació de productors del sector porcí de les comarques de Lleida
* Gazeta Sporturilor, diari esportiu de més tirada de Romania
* GSP Belgrad (de l'acrònim en serbi Gradsko Saobraćajno Preduzeće), organisme administrador de la xarxa de transport públic de Belgrad, a Sèrbia
* Estadi GSP (de l'acrònim en grec Γυμναστικός Σύλλογος Παγκύπρια, transliterat Gimnastikos Sillogos Pagkipria), estadi de futbol de Nicòsia, a Xipre
* Walther GSP (de l'acrònim en alemany Gebrauchs-StandardPistole), pistola semiautomàtica per a tir esportiu fabricada a Alemanya
* Genocide Studies Program, programa de recerca sobre genocidis de la Universitat Yale
* Sistema Generalitzat de Preferències (del seu nom en anglès Generalized System of Preferences), sistema de gestió d'aranzels de l'Organització Mundial del Comerç
* GSP-55 (de l'acrònim en rus Гусеничный Самоходный Паром, transliterat Gussenitxnii Samokhodnii Parom), vehicle amfibi militar fabricat a la Unió Soviètica
* Brac alemany de pèl curt (del seu nom en anglès German Shorthaired Pointer), raça de gos de caça originària d'Alemanya
* GSP també és el codi UCI del Groupement Sportif des Pétroliers Algérie, equip ciclista d'Algèria
# Geometria convexa

La geometria convexa és la branca de la geometria que estudia sistemes convexos, principalment en un espai euclidià.

## Referències

* ↑ Coppel, W. A.. Foundations of Convex Geometry (en anglès). Cambridge University Press, 1998, p.1. ISBN 0521639700.

## Bibliografia

* Abardia-Evéquoz, Judit «El cos diferència i el cos de projecció en geometria convexa». Butlletí de la Societat Catalana de Matemàtiques, 11-07-2017, pàg. 5–44. ISSN: 2013-9829.
# Geometria computacional

La geometria computacional és una branca de les ciències de la computació que es dedica a l'estudi d'algorismes que es poden expressar en termes de geometria. Alguns dels problemes purament geomètrics sorgeixen de l'estudi dels algorismes de la geometria computacional, i aquest tipus de problemes també es considera part de la geometria computacional.
Les dues branques principals de la geometria computacional són:
* La geometria combinatòria computacional, també anomenada geometria algorísmica, que tracta els objectes geomètrics com a entitats discretes. El primer ús del terme «geometria computacional» en aquest sentit es remunta al 1975.
* La geometria computacional numèrica, també anomenada geometria màquina, disseny geomètric assistit per ordinador (CAGD) o modelat geomètric, que tracta principalment la representació d'objectes del món real en la forma adequada pels càlculs d'ordinador en els sistemes CAD / CAM. Aquesta branca es pot veure com una evolució de la geometria descriptiva i sovint és considerada com una branca dels gràfics per ordinador o CAD. El terme «geometria computacional» s'usa en aquest sentit d'ençà del 1971.

## Referències

* ↑ Franco P. Preparata; Michael Ian Shamos. Computational Geometry - An Introduction. Springer-Verlag, 1985. 1st edition: ISBN 0-387-96131-3; 2nd printing, corrected and expanded, 1988: ISBN 3-540-96131-3.
# Gafarró de l'Àfrica oriental

El gafarró de l'Àfrica oriental (Crithagra hyposticta) és un ocell de la família dels fringíl·lids (Fringillidae).

## Hàbitat i distribució

Habita boscos, clars i praderies de les muntanyes de l'extrem sud-est de Kenya, nord-est, centre i sud de Tanzània, Malawi, est de Zàmbia i nord de Moçambic.

## Referències

* ↑ «Gafarró de l'Àfrica oriental». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/04/2022(català)
# Gafarró del Iemen

El gafarró del Iemen (Crithagra menachensis) és un ocell de la família dels fringíl·lids (Fringillidae).

## Hàbitat i distribució

Habita matolls de les muntanyes d'Etiòpia, sud-oest de l'Aràbia Saudita i el Iemen.

## Referències

* ↑ «Gafarró del Iemen». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/04/2022(català)
# Gorzanów

Gorzanów és un poble del municipi de Bystrzyca Kłodzka a Baixa Silèsia. El 2006 tenia 921 habitants.
Fins al 1945 pertanyia a Alemanya es coneixia com a Grafenort. Després de la Segona Guerra Mundial, el poble —com la major par de Silèsia— va ser atorgat a Polònia. La població alemanya va ser expulsada i reemplaçada per polonesos expulsats de la Polònia Oriental, annexionada per la Unió soviètica. Durant l'antic règim era una possessió del comte d'Herberstein. El darrere comte que va habitar el castell de Grafenort, Joan Jeroni d'Herberstein va estimular les arts i un teatre privat famós.
Grafenort va esdevenir el 1815 un municipi de la província prussiana de Silèsia. El 1945 va ser cedit a Polònia. Molts dels monuments històrics van patir molt sota el règim comunista i es troben en mal estat.

## Referències

* ↑ Kumar, Joseph August. Geschichte der Burg und Familie Herberstein (en alemany). tom 1, 1817.
* ↑ Preis, Paul. Musik- und Theaterleben von Stadt und Kreis Glatz (en alemany). tom 2. Stadt Lüdenscheid, 1969.
# Gorza

Gorza (en basc, cooficialment en castellà Güesa) és un municipi de Navarra, a la comarca de Roncal-Salazar, dins la merindad de Sangüesa. Està format per dos pobles:
| Entitat de Població | Pob. (2006) |
| Güesa/Gorza | 35 |
| Igal/Igari | 26 |

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 79 | 78 | 78 | 74 | 75 | 72 | 68 | 66 | 65 | 64 | 62 |
| Fonts: Gorza i Institut d'Estadística de Navarra |||||||||||
# Gimnàrtrids

Els gimnàrtrids (Gymnarthridae) són una família extinta de tetràpodes lepospòndils de l'ordre Microsauria que visqueren des de començaments del període Carbonífer fins a finals del període Permià, en el que avui són els Estats Units, Canadà i la República Txeca.
# Gran Premi de la Xina de motociclisme

El Gran Premi de la Xina de motociclisme fou un esdeveniment esportiu que es disputà en 4 ocasions entre el 2005 i el 2008 al Circuit de Shanghai, dins del calendari del Campionat del món de motociclisme.

## Guanyadors

| Any | Circuit | 125 cc | 125 cc | 250 cc | 250 cc | MotoGP | MotoGP | Detalls |
| Any | Circuit | Pilot | Motocicleta | Pilot | Motocicleta | Pilot | Motocicleta | Detalls |
| 2008 | Shanghai | Andrea Iannone | Aprilia | Mika Kallio | KTM | Valentino Rossi | Yamaha | Detalls |
| 2007 | Shanghai | Lukáš Pešek | Derbi | Jorge Lorenzo | Aprilia | Casey Stoner | Ducati | Detalls |
| 2006 | Shanghai | Mika Kallio | KTM | Hèctor Barberà | Aprilia | Dani Pedrosa | Honda | Detalls |
| 2005 | Shanghai | Mattia Pasini | Aprilia | Casey Stoner | Aprilia | Valentino Rossi | Yamaha | Detalls |
# Gran Premi de la República Txeca de Motocròs

«Gran Premi de la República Txeca de Motocròs» té aquests significats:
* Gran Premi de la República Txeca de Motocròs 125cc, celebrat entre 1995 i 2003
* Gran Premi de la República Txeca de Motocròs 250cc, celebrat entre 1994 i 2003
* Gran Premi de la República Txeca de Motocròs 500cc, celebrat entre 1995 i 2003
* Gran Premi de la República Txeca de Motocròs 125, 250 i 500cc, celebrat entre 2002 i 2003
* Gran Premi de la República Txeca de MX1 i MX2, celebrat d'ençà del 2004
* Gran Premi de la República Txeca de MX3, celebrat d'ençà del 2009

## Vegeu també

* Gran Premi de Txecoslovàquia de Motocròs