OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cal Mas (Avià)

Cal Mas és una masia del municipi d'Avià inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya, situada al nucli històric del poble.

## Descripció

Masia relativament moderna orientada a llevant i estructurada en planta baixa i tres plantes superiors. Està feta de grans carreus de pedra deixats a la vista. L'entrada es fa per una petita porta rectangular al costat dret de l'edifici. Al costat trobem dos arcs escarsers força grans. Sobre seu, al primer pis, hi ha dos arcs més. Aquests estan fets de maó i són més rebaixats que els anteriors. La resta d'obertures són allindanades, amb els marcs fets de maó després arrebossat. Totes tenen balcons independents amb baranes de ferro molt senzilles. La masia està coberta a dues aigües amb teula àrab i té un òcul a la zona superior, a manera de remat de la façana. Als costats d'aquest cos principal n'hi d'altres fets també amb pedres i maó; són dues galeries fetes amb posterioritat.

## Història

Cal Mas d'Avià és una casa del s. XVIII, modificada a començaments del s. XIX, però que substituí una construcció més antiga, documentada el segle xvii, coneguda com el mas de la sagrera. Conserva important documentació, pergamins del segle xii fins al s. XVIII.
El 1553 s'esmenta en el fogatge com a residència de "Franci Mas de la sagrera", d'això en deduïm que estava situada prop del cementiri medieval de Sant Martí i que probablement fou construïda en aquest espai al s. XI o XII, per tal de gaudir de la protecció i de la immunitat que oferia l'església.

## Referències

* 1 2 3 «Cal Mas». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 agost 2014].
* ↑ Diversos Autors. El Berguedà. Barcelona: Generalitat de Catalunya. Direcció General de Patrimoni Cultural, 1994, p. 144. ISBN 8439326718.
# Campionat Mundial de Ral·lis del 1983

El Campionat Mundial de Ral·lis del 1983 va començar el 22 de gener amb la 51a edició del ral·li de Monte-Carlo i va finalitzar amb el Gal·les el 23 de novembre. El pilot Hannu Mikkola va guanyar el campionat al segon classificat, Walter Röhrl a més de vint punts.

## Referències

* ↑ Jonkka's. «Resum del Mundial de Ral·lis 1983» (en anglès). unofficial World Rally Archive, 2013. [Consulta: 26 desembre 2013].
* 1 2 van der Zee, Tjeerd. «FIA World Rally Championship 1983» (en anglès). Rally base website, 2011. [Consulta: 26 desembre 2013].
# Campionat Mundial de Ral·lis del 1993

El Campionat Mundial de Ral·lis 1993 va començar el 21 de gener amb la 61a edició del ral·li de Monte-Carlo i va finalitzar amb el Gal·les el 24 de novembre. El pilot Juha Kankkunen va guanyar el campionat i el segon classificat va ser François Delecour a més de 20 punts. El calendari es va reduir a tretze curses per l'eliminació a darrera hora del ral·li de Costa d'Ivori.

## Referències

* ↑ Jonkka's. «Resum del Mundial de Ral·lis 1993» (en anglès). unofficial World Rally Archive, 2013. [Consulta: 26 desembre 2013].
* ↑ van der Zee, 2011.
* 1 2 van der Zee, Tjeerd. «FIA World Rally Championship 1993» (en anglès). Rally base website, 2011. [Consulta: 26 desembre 2013].
# Can Puig (Fornells de la Selva)

Can Puig és una obra de Fornells de la Selva (Gironès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici civil de mitjanes dimensions de planta baixa, pis i golfes, coberta amb teulada a dues vessants am,b desaigua a les façanes laterals. Destaca la façana principal amb un portal rectangular amb una llinda datada el 1764; damunt hi ha un balcó també de pedra treballada i dues finestres a banda i banda i a la part superior hi ha dos arcs semicirculars. Les cantoneres són també de pedra treballada.

## Història

El poble de Fornells de la Selva restà demogràficament estancat a tot el llarg de l'època medieval no sobrepassant els 150 habitants. El seu creixement és un fenomen relativament modern i s'inicia al segle xviii, així de 180 habitants l'any 1718 es passà a 344 al 1787. De dit creixement n'és un exponent Can Puig construït a mitjans de dit segle.

## Referències

* 1 2 3 4 «Can Puig». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 8 novembre 2016].
# Can Roca (Sant Martí de Llémena)

Can Roca és una masia de Llorà, al municipi de Sant Martí de Llémena (Gironès), inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Conjunt format per una masia, la pallissa i la cisterna, situades al voltant d'una era i aguantats, a ponent, per un mur de contenció, on hi ha la cisterna i des d'on s'albira Llorà.
La masia és de planta baixa i dos pisos, de planta rectangular, coberta a dues aigües, amb terrassa a la façana del camí i que s'origina d'un angle del cos general. La porta d'accés es crea amb un cos, a la banda dreta de la façana a camí, aixoplugat i amb un pilar rodó a la cantonada i potenciat per una gran xemeneia. Obertures diverses. N'hi ha una de coronella sense el mainell, una amb modillons i les de les golfes formen nu conjunt de 3 arcs carpanells. Les restants són de llinda planera i algunes presenten inscripcions, com el balcó posterior: PERE ROCA ME FECIT - 1802.
La pallissa és un cos allargat a una sola vessant, de planta baixa i un pis, pedra vista i dos arcs de punt rodó a planta baixa. Hi ha una porta datada el 1738. Entre els dos edificis hi ha una porta d'accés al pati.

## Història

1738 segons data a la llinda de la pallissa.
1802 segons data del balcó.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Can Roca». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 febrer 2017].
# Can Vila

«Can Vila» té aquests significats:
* Can Vila (Artés), masia d'Artés (Bages)
* Can Vila (Bordils), casa de Bordils (Gironès)
* Can Vila (Maià de Montcal) masia de Maià de Montcal (la Garrotxa)
* Can Vila (Montcada i Reixac)
* Can Vila (Sant Pere de Vilamajor), barri de Sant Pere de Vilamajor al veïnat de Boscassos i Vallserena
* Can Vila (Santa Pau), masia de Santa Pau
* Barranc de Can Vila, jaciment paleontològic al terme dels Hostalets de Pierola (l'Anoia)
# Cambra de Comerç i d'Indústria de Sabadell

La Cambra de Comerç i d'Indústria de Sabadell és una obra de Sabadell (Vallès Occidental) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Conjunt d'edificacions format per dos volums de tractament exterior ben diferents. El volum de més alçada, de planta baixa i vuit pisos, compta amb els baixos públics i habitatges a la resta de plantes. El segon volum, de planta baixa amb porxada i dos pisos, està destinat tot ell a oficines de la cambra de comerç.
Les façanes dels dos volums compten amb tractaments totalment diferents. Les del volum de més alçada, acabades amb obra vista i sòcol de dues plantes, compta amb obertures rítmiques als carrers d'Alfons XIII i de les Creus, mentre que a la cantonada s'hi troba una única obertura vertical agafant la totalitat de l'alçada de l'edifici. El segon volum, compta amb una planta baixa totalment alliberada formant porxo, on únicament s'hi troben els pilars suport de la peça superior, acabada amb aplacat petri.
Les cobertes són planes, quedant la del volum més baix vista per la majoria de les edificacions veïnes.

## Referències

* 1 2 3 «Cambra de Comerç i d'Indústria de Sabadell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r novembre 2017].

## Enllaços externs

* Cambra de Comerç i d'Indústria de Sabadell Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine., fitxa del catàleg de l'Ajuntament
# Campionat d'Europa d'escacs individual de 2011

El Campionat d'Europa d'escacs individual de 2011 fou un torneig d'escacs disputat pel sistema suís a 11 rondes, entre els dies 21 de març i el 3 d'abril de 2011 a Aix-les-Bains (França). El torneig fou organitzat per la ciutat d'Aix-les-Bains sota els auspicis de la European Chess Union.
El 12è Campionat d'Europa fou obert sense límit a tots els jugadors que representessin a una federació europea. Fou vàlid per a l'obtenció de norma de Gran Mestre i Mestre Internacional. Els millors 23 jugadors es classificaren per la Copa del Món de 2011 a Khanti-Mansisk.
Hi varen prendre part 393 jugadors de 41 països diferents, dels quals 167 eren Grans Mestres i 63 Mestre Internacionals. Es repartiren 113.700 euros en premis més 6.300 euros en premis especials. El Gran Mestre rus Vladímir Potkin va guanyar la medalla d'or en el desempat amb 8½ punts i una performance de 2822.

## Classificació final

* GM Vladímir Potkin ( Rússia), 2653 - 8½ punts
* GM Radosław Wojtaszek ( Polònia), 2711 - 8½ punts
* GM Judit Polgár ( Hongria), 2686 - 8½ punts
* GM Oleksandr Moissèienko ( Ucraïna), 2673 - 8½ punts
* GM Francisco Vallejo Pons ( Espanya), 2707 - 8 punts
* GM Markus Ragger ( Àustria), 2614 - 8 punts
* GM Sébastien Feller ( França), 2657 - 8 punts
* GM Piotr Svídler ( Rússia), 2730 - 8 punts
* GM Rauf Məmmədov ( Azerbaidjan), 2667 - 8 punts
* GM Nikita Vitiúgov ( Rússia), 2720 - 8 punts
* GM Sergei Zhigalko ( Belarús), 2680 - 8 punts
* GM Dmitri Iakovenko ( Rússia), 2718 - 8 punts
* GM Anton Kórobov ( Ucraïna), 2647 - 8 punts
* GM Ernesto Inàrkiev ( Rússia), 2674 - 8 punts
* GM Evgeny Postny ( Israel), 2585 - 8 punts
Fins a 393 classificats.

## Referències

* ↑ «European Individual Chess Championship 2011». chessdom.com. Arxivat de l'original el 5 de setembre 2015. [Consulta: 31 octubre 2015]. (anglès)
* ↑ «Classificació i resultats». chess-results.com. [Consulta: 31 octubre 2015].
* ↑ «Vladimir Potkin Becomes European Champion». chessdom.com. Arxivat de l'original el 9 d'abril 2011. [Consulta: 30 octubre 2015]. (anglès)
# Can Codina (l'Esquirol)

Can Codina és una masia de l'Esquirol (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia de planta rectangular (12 x 10 m), coberta a dues vessants i amb el carener perpendicular a la façana, situada a migdia. Consta de planta baixa, un pis i golfes. Totes les obertures tenen els emmarcaments de gres. La façana principal presenta a la planta un portal rectangular amb llinda escripturada en molt mal estat i un cos adossat en funció de galliner. Al primer pis un balcó ampitador amb barana de ferro, i a les golfes un altre d'igual situat damunt l'anterior. La façana Oest presenta a la planta tres finestretes rectangulars amb forjat; al primer pis tres finestres amb ampit motllurat i tres de quadrades també amb ampit motllurat a les golfes. La façana Nord presenta a la planta un cos petit (comuna), adossat al sector Est amb una finestreta de gres, al primer pis hi ha una finestra i a les golfes una altra. Aquesta façana no està arrebossada. La façana Est presenta dues finestres al primer pis i una a les golfes.

## Història

Masia relacionada amb l'antic mas Tresserres, documentat des del 1138.
Apareix en el "Nomenclator de la Provincia de Barcelona. Partido Judicial de Vich. 1860" com a casa de pagès i amb el nom de "Corral den Tresserra".

## Referències

* 1 2 3 «Can Codina». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 setembre 2017].
# Can Quimet (Bigues)

Can Quimet és una masia del poble de Bigues, en el terme municipal de Bigues i Riells, a la comarca catalana del Vallès Oriental.
Es troba en el sector central-oriental del terme municipal, a l'esquerra del Tenes, al nord-oest del Polígon Industrial Can Barri, al nord de Can Flixeret i al sud-est de Can Coromines.
Està inclosa en el Catàleg de masies i cases rurals de Bigues i Riells.

## Referències

* ↑ Catàleg de masies i cases rurals
# Can Quintana (Barcelona)

* Aquest article tracta sobre Can Quintana de Barcelona. Vegeu-ne altres significats a « Can Quintana (desambiguació)».
Can Quintana fou una antiga masia del barri d'Horta, Barcelona. D'origen probablement del segle xvi, perquè tenia uns finestrals gòtics ben conservats. Situada al passeig Universal, els terrenys de la finca anaven des del passeig Universal fins al carrer Canigó, i des del passeig de Valldaura fins al carrer Feliu i Codina.
La masia tenia bosc, torrent, la font i un aqüeducte, conservat en part. La nomenclatura ciutadana delata l'indret on hi era: hi ha el camí de la Font d'en Quintana.
Va ser enderrocada el 1958, i als seu terrenys s'hi construí l'hospital de la Mare de Déu de la Mercè, residència de gent gran i psiquiàtrica regentada per les Germanes Hospitalàries del Sagrat Cor de Jesús.

## Referències

* 1 2 DÍEZ QUIJANO, D., 2003. Les masies d'Horta. El Tinter, Barcelona.
* ↑ GIMÉNEZ COMPTE, C., 2009. Rutes de l'aigua als barris d'Horta-Guinardó. Ajuntament de Barcelona. Districte d'Horta-Guinardó, Barcelona.
* ↑ «Can Quintana (Barcelona)». Carta Arqueològica de Barcelona. Servei d'Arqueologia de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS).
# Cantó de Combs-la-Ville

El cantó de Combs-la-Ville és una divisió administrativa francesa del departament del Sena i Marne, situat al districte de Melun i al districte de Torcy. Des del 2015 té 5 municipis i el cap és Combs-la-Ville.

## Municipis

* Brie-Comte-Robert
* Combs-la-Ville
* Lieusaint
* Moissy-Cramayel
* Réau

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1992-1998 | Guy Geoffroy | RPR, després UMP |
| 1998-2015 | Didier Turba | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2010 |
| - | 9.853 | 15.477 | 19.973 | 38.099 | 42.295 | 50.499 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de Plélan-le-Grand

El cantó de Plélan-le-Grand (bretó Kanton Plelann-Veur) és una divisió administrativa francesa situat al departament d'Ille i Vilaine a la regió de Bretanya.

## Composició

El cantó aplega 8 comunes :
| Nom francès | Nom bretó | Població | km² | Codi Postal | Codi INSEE |
| Bréal-sous-Montfort | Breal-Moñforzh | 3.825 | 33,82 | 35310 | 35037 |
| Maxent | Skirioù-Masen | 1.040 | 39,72 | 35380 | 35169 |
| Monterfil | Mousterfil | 978 | 16,94 | 35160 | 35187 |
| Paimpont | Pemport | 1.395 | 110,28 | 35380 | 35211 |
| Plélan-le-Grand | Plelann-Veur | 2.940 | 49,74 | 35380 | 35223 |
| Saint-Péran | Sant-Pêran | 196 | 9,37 | 35380 | 35305 |
| Saint-Thurial | Sant-Turiav-Porc'hoed | 1.485 | 18,01 | 35310 | 35319 |
| Treffendel | Trevendel | 768 | 18,98 | 35380 | 35340 |
| Cantó | Plelann-Veur | 12.627 | 296,86 | - | 3527 |

## Evolució demogràfica

| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 9.192 | 9.085 | 9.685 | 10.495 | 11.310 | 12.627 |

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| -2004 | Marie-Joseph Bissonnier | Divers droite |
| 2004- | Rozenn Geffroy | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Enllaços externs

* Resultats de les eleccions cantonals de 2007
# Cantó de Plœuc-sur-Lié

El cantó de Plœuc-sur-Lié (bretó Kanton Ploheg) és una divisió administrativa francesa situat al departament de Costes del Nord a la regió de Bretanya.

## Composició

El cantó aplega 6 comunes :
| Nom bretó | Nom francès | Nom gal·ló |
| Bodeoù | Le Bodéo | Le Bodéo |
| Lanhervoed | La Harmoye | Laharmoét |
| Peniti-Koedrac'h | L'Hermitage-Lorge | --- |
| Lanfeun | Lanfains | --- |
| Pleneventer | Plaintel | Pyentè |
| Ploheg | Plœuc-sur-Lié | --- |

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001- | Gérard Le Guilloux | PS | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Enllaços externs

* Resultats de les eleccions cantonals de 2007
# Cantó de Salhans

El cantó de Salhans és un cantó francès del departament de la Droma, situat al districte de Diá. Té 12 municipis i el cap és Salhans.

## Municipis

* Aubenasson
* Aurel
* Chastel-Arnaud
* Espenel
* Eygluy-Escoulin
* La Chaudière
* Rimon-et-Savel
* Salhans
* Saint-Benoit-en-Diois
* Sant Sauvador de Diés
* Vercheny
* Véronne
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1958-1964 | M. Goy | radical |
| 1964-1976 | Raoul Audibert | SFIO, després PS |
| 1976-2001 | Max Liotard | Divers droite |
| 2001- | François Pegon | Divers droite, després UDF, després MoDem |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Campionat del món de ciclisme en pista de 2020

El CXVII Campionat del món de ciclisme en pista se celebra del 26 de febrer l'1 de març a Berlín (Alemanya) sota l'organització de la Unió Ciclista Internacional (UCI) i la Federació Alemanya de Ciclisme.
Les competicions es realitzen al Velòdrom de Berlín. Es disputaran 19 proves, 10 masculines i 9 femenines.

## Medalles
### Taula de medalles

| # | País | 1 | 2 | 3 | Total |
| 1 | Països Baixos | 6 | 2 | 1 | 9 |
| 2 | Alemanya | 4 | 1 | 3 | 8 |
| 3 | Estats Units | 2 | 3 | 0 | 5 |
| 4 | Dinamarca | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 5 | Itàlia | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 6 | França | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 7 | Regne Unit | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 8 | Nova Zelanda | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 9 | Japó | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 10 | Belarús | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 11 | Austràlia | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 12 | Espanya | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 13 | Corea del Sud | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 13 | Mèxic | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 13 | Rússia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 16 | Malàisia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 17 | Hong Kong | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 | Noruega | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 | Polònia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 | Portugal | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 | R.P. de la Xina | 0 | 0 | 1 | 1 |

### Homes

| Prova | 1 | 2 | 3 |
| Esprint | Harrie Lavreysen Països Baixos | Jeffrey Hoogland Països Baixos | Azizulhasni Awang Malàisia |
| 1 km contrarellotge | Sam Ligtlee Països Baixos | Quentin Lafargue França | Michaël D'Almeida França |
| Persecució individual | Filippo Ganna Itàlia | Ashton Lambie Estats Units | Corentin Ermenault França |
| Persecució per equips | Dinamarca Lasse Norman Hansen Julius Johansen Frederik Rodenberg Rasmus Pedersen | Nova Zelanda Campbell Stewart Corbin Strong Aaron Gate Jordan Kerby | Itàlia Simone Consonni Filippo Ganna Francesco Lamon Jonathan Milan |
| Esprint per equips | Països Baixos Roy van den Berg Harrie Lavreysen Jeffrey Hoogland | Regne Unit Ryan Owens Jack Carlin Jason Kenny | Austràlia Thomas Cornish Nathan Hart Matthew Richardson |
| Keirin | Harrie Lavreysen Països Baixos | Yuta Wakimoto Japó | Azizulhasni Awang Malàisia |
| Scratch | Iauhèn Karaliok Belarús | Simone Consonni Itàlia | Sebastián Mora Espanya |
| Cursa per punts | Corbin Strong Nova Zelanda | Sebastián Mora Espanya | Roy Eefting Països Baixos |
| Màdison | Dinamarca Lasse Norman Hansen Michael Mørkøv | Nova Zelanda Campbell Stewart Aaron Gate | Alemanya Roger Kluge Theo Reinhardt |
| Òmnium | Benjamin Thomas França | Jan-Willem van Schip Països Baixos | Matthew Walls Regne Unit |

## Referències

* ↑ «Pàg. web de la Unió Ciclista Internacional». Arxivat de l'original el 2017-01-13. [Consulta: 28 febrer 2020].
# Campionat del món de ciclisme en pista de 2021 – Cursa per punts femenina

La cursa per punts femenina al Campionat del món de ciclisme en pista de 2021 es va celebrar el 24 d'octubre del 2021.

## Resultats

La cursa va començar a les 13:56. Es van realitzar 100 voltes (25 km) amb 10 esprints.
| Posició | Nom | País | Punts de voltes | Punts d'esprints | Punts totals |
| 1 | Lotte Kopecky | Bèlgica | 60 | 16 | 76 |
| 2 | Katie Archibald | Great Britain | 40 | 32 | 72 |
| 3 | Kirsten Wild | Països Baixos | 40 | 20 | 60 |
| 4 | Marion Borras | França | 40 | 14 | 54 |
| 5 | Silvia Zanardi | Itàlia | 40 | 11 | 51 |
| 6 | Maria Martins | Portugal | 40 | 1 | 41 |
| 7 | Jennifer Valente | Estats Units | 20 | 13 | 33 |
| 8 | Anita Stenberg | Noruega | 20 | 2 | 22 |
| 9 | Karolina Karasiewicz | Polònia | 20 | 2 | 22 |
| 10 | Hanna Solovey | Ucraïna | 20 | 0 | 20 |
| 11 | Verena Eberhardt | Àustria | 0 | 2 | 2 |
| 12 | Maggie Coles-Lyster | Canadà | 0 | 2 | 2 |
| 13 | Nastassia Kiptsikava | Belarús | 0 | 1 | 1 |
| 14 | Yareli Acevedo | Mèxic | 0 | 0 | 0 |
| 15 | Lena Mettraux | Suïssa | 0 | 0 | 0 |
| 16 | Johanna Kitti Borissza | Hongria | 0 | 0 | 0 |
| 17 | Jarmila Machačová | Txèquia | 0 | 0 | 0 |
| 18 | Tania Calvo | Espanya | −20 | 5 | −15 |
| 19 | Tereza Medveďová | Eslovàquia | −40 | 0 | −40 |
| – | Fanny Cauchois | Laos | −40 | No va acabar | No va acabar |
| – | Gulnaz Khatuntseva | Federació de Ciclisme rus | No va començar | No va començar | No va començar |

## Referències

* ↑ Schedule
* ↑ Start list
* ↑ Final results
# Can Jové

* No s'ha de confondre amb Can Jover.
Can Jové és una masia a garbí del nucli de Ribes (el Garraf), prop de l'Hospital de Sant Camil protegida com a bé cultural d'interès local. La masia de Can Jove va construir-se durant el segle xix. A principi de segle, van encomanar-ne a l'arquitecte vilanoví Josep Font i Gumà l'ampliació segons una estètica modernista.
És un edifici aïllat de planta rectangular i quatre crugies. Consta de planta baixa i pis i té la coberta a dues vessants amb el carener paral·lel a la façana. El frontis es compon simètricament segons quatre eixos, definits per obertures d'arc pla arrebossat, excepte un portal d'arc escarser arrebossat i el portal principal, d'arc escarser de pedra. A la clau del darrer hi ha inscrita la data "1881". El finestral sobre el portal té un balcó amb la base motllurada i baranes forjades, com les que delimiten la resta de finestrals del pis. El ràfec està acabat amb una imbricació de rajoles i teules ceràmiques, sota el qual hi ha la ventilació de la coberta. A la façana posterior hi ha adossat un volum construït amb posterioritat, que s'emmarca dins el moviment modernista, obra de l'arquitecte vilanoví Josep Font i Gumà. Té la mateixa alçada que el volum principal i la coberta a quatre vessants. En un eix de la façana hi ha un grup de tres finestres d'arc carpanell, emmarcades amb decoració de maó vist i ceràmica ornamental. Sobre d'aquest grup hi ha tres finestres d'arc primitiu esglaonat. L'altre extrem de la façana s'obre amb dos grans pòrtics; el de la planta baixa d'arc mixtilini de maó i el del pis d'arc de mig punt de maó, delimitat amb una barana de maó. Al seu costat hi ha una altra finestra d'arc primitiu esglaonat per pis. A les golfes trobem quatre petites obertures esglaonades que incorporen rajola decorativa. A la façana de llevant hi ha una altra finestra d'arc primitiu esglaonat. El ràfec està acabat amb una imbricació de rajola i teula ceràmica. L'espai entorn les obertures i la teulada estan decorades amb rajola ceràmica vidriada de color verd.
A la façana de ponent del volum principal hi ha adossada la masoveria. Està formada per tres cossos de planta baixa i pis amb les cobertes de diferent alçada. Totes les obertures són d'arc pla arrebossat. L'acabat exterior del conjunt de la construcció conserva el parament arrebossat original. Davant seu hi ha l'antiga pallissa i corts, en estat ruïnós a causa d'un incendi. A pocs metres a llevant s'hi conserva la bassa.

## Referències

* 1 2 3 «CAN JOVE». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 desembre 2016].
# Can Ristol

Can Ristol és un edifici del municipi de Sant Just Desvern (Baix Llobregat) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un mas de planta basilical. És de composició simètrica, on la façana es troba partida per una cornisa a nivell de balcó de la planta baixa. Posseeix arestes de pedra i un portal d'arc rebaixat. La façana s'acaba amb uns òculs d'inspiració barroca. El balcó i la balconera són de pedra ricament treballada corresponent, probablement a una refacció del segle xix en la qual s'estucà el parament imitant carreus de pedra. A la llinda de la primera planta hi ha l'escut de la vila.

## Història

Fou construïda a partir de l'any 1765, quan s'obrí la Carretera Reial, al voltant del veí Hostal Nou. Al segle xix sofrí una refacció. S'han realitzat reformes per fer un habitatge nou, així consta en dues dades cadastrals d'intervencions, 1953 i 1969.

## Referències

* 1 2 «Can Ristol». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 març 2015].