OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Akiyuki Nosaka

Akiyuki Nosaka (野 坂 昭 如 Nosaka Akiyuki; Kamakura 10 d'octubre de 1930 - Tòquio 9 de desembre de 2015) va ser un novel·lista, cantant, lletrista i polític japonès.

## Biografia

Orfe de mare quan era un nadó, el seu pare el va confiar a una família d'adopció a Kobe, ciutat on va patir en primera persona els estralls dels bombardejos de les forces armades estatunidenques durant la Segona Guerra Mundial. Orfe de la seva família d'adopció, va haver de viure una infància i una joventut erràtica enmig d'un país en runes, fent-se càrrec de la seva germana petita, que va acabar morint de fam. Les autoritats el van tancar en un orfanat fins que el seu pare biològic el va anar a buscar i el va enviar a estudiar literatura francesa a Tòquio, tot i que aviat va abandonar els estudis i va continuar duent una vida erràtica, canviant sovint de feina, fent de lluitador de boxa ràpida i cantant de pop, entre d'altres, fins que es va fer famós amb la novel·la curta autobiogràfica La tomba de les llumenetes el 1967, la qual va ser duta al cinema per Isao Takahata amb el títol La tomba de les lluernes el 1988. El 1983 va entrar a la Cambra de Consellers del Japó. El 2003 va patir un accident cerebrovascular, que li va produir la mort el 2015.

## Bibliografia selecta

* 1963: Els pornògrafs (エロ事師たち)
* 1967: La tomba de les llumenetes / Les algues americanes (火垂るの墓 / (アメリカひじき). Premi Naoki de 1968. Traducció de Lourdes Porta i Junichi Matsuura, 1999. Quaderns Crema. ISBN 8477272867

## Referències

* 1 2 Ambrós, Isidre «Akiyuki Nosaka. Un escriptor polifacètic. Obituari». La Vanguardia, 16-12-2015 [Consulta: 24 agost 2019].
* ↑ «Doblatge de La Tomba de les Lluernes». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 24 agost 2019].
* ↑ «La tomba de les llumenetes. Les algues americanes». [Consulta: 24 agost 2019].
# Legió I Iovia

La Legió I Iovia (Primera legió «jupiterina» és a dir, dedicada a Júpiter) va ser una legió romana, creada per l'emperador Dioclecià (284-305), possiblement juntament amb la Legió II Herculia per protegir la província d'Escítia Menor, acabada de crear. El cognom d'aquesta legió prové de l'atribut de Dioclecià Iovianus, "«similar a Júpiter»".
Segons la Notitia Dignitatum, al començament del segle v, la legió I Iovia encara estava estacionada al seu campament al Danubi.

## Referències

* ↑ Lendering, Jona. «Legio I Iovia». Livius.org. [Consulta: 18 octubre 2022].
# Casanava de Montaut

Casanava de Montaut (francès Cazeneuve-Montaut) és un municipi occità de Comenge, a Gascunya, del departament de l'Alta Garona, a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Consonant africada

Una consonant africada (o simplement africada en l'àmbit de la fonètica) és aquella consonant que s'articula com una oclusiva més una fricativa al mateix punt d'articulació. Quan el flux d'aire interromput és alliberat, en comptes de remoure ràpidament la llengua (o altre òrgan articulatori) com en l'articulació d'un oclusiu simple, l'oclusió és afluixada lentament, creant un període de fricció audible.
Les africades més comunes pertanyen al punt d'articulació alveolar, com ara les consonants i del català, (trobat en, entre d'altres, alemany i mandarí), i (trobat en, entre d'altres, italià).
En general, africades sonores són poc comunes, llevat [dʒ]. Africades bilabials (p.e. el [pf] d'alemany) són menys comunes que les alveolars, i africades velars (com ara el [kx] trobat en seTswana) són molt rars. Les llengües na-dené sovint tenen moltes africades coronals (és a dir, dentals, alveolars, i postalveolars), incloent les insòlites africades laterals, les quals sent oclusives seguides per fricatives laterals. El nàhuatl clàssic també va tenir una africada lateral, [tɬ], i fou un so molt característic de la llengua, però la majoria de les varietats modernes de nàhuatl l'han perduda.
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :
# BLC1

El BLC1 (de l'anglès BreakthroughListen Candidate 1) és un senyal de ràdio candidata del programa SETI de cerca d'intel·ligència extraterrestre. La notícia sobre la recepció d'aquest senyal va anunciar-se el desembre de l'any 2020; el senyal provindria, aparentment, de l'estrella Proxima Centauri i va ser emès a una freqüència de 982,002 MHz amb un desplaçament cap al blau consistent amb l'efecte Doppler com a conseqüència del moviment de l'exoplaneta Proxima B, que pertany al sistema de Proxima Centauri.
El senyal va ser detectat durant 3 hores en el context d'una observació de la Iniciativa Breakthrough, a l'Observatori Parkes d'Austràlia, entre l'abril i el maig del 2019. El senyal no ha pogut ser detectat novament, un pas considerat necessari per a confirmar l'origen no-terrestre del senyal.

## Vegeu també

* Senyal Wow

## Referències

* ↑ «Alien hunters detect mysterious radio signal from nearby star» (en anglès). National Geographic, 18-12-2020. [Consulta: 27 desembre 2020].
* ↑ «Astronomers Spot Potentially Artificial Radio Signal From Nearby Star» (en anglès). ExtremeTech. [Consulta: 27 desembre 2020].
* ↑ «Did Proxima Centauri Just Call to Say Hello? Not Really!» (en anglès). SETI Institute. [Consulta: 27 desembre 2020].
* ↑ «Scientists looking for aliens investigate radio beam 'from nearby star'» (en anglès). The Guardian, 18-12-2020. [Consulta: 27 desembre 2020].
* ↑ «Breakthrough Initiatives» (en anglès). Breakthroug iniciatives. [Consulta: 27 desembre 2020].
# Dècada del 720 aC

La dècada del 720 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 729 aC fins al 31 de desembre del 720 aC.

## Esdeveniments

* Babilònia s'independitza d'Assíria
* Fi de les guerres messènies amb la victòria d'Esparta
* Assíria envaeix el nord d'Israel
* Els escites arriben a Rússia
* Auge agrícola a la Xina
* Fundació de l'Estat xinès de Zōu

## Personatges destacats

* Piankhi
# Nicodem de Centòripa

Nicodem (en grec antic: Νικόδημος, Nikódemos, llatí: Nicodemus) fou un tirà de la localitat de Centòripa, a Sicília, ciutat situada al nord-est de Catana, al peu mateix de l'Etna.
Fou expulsat del poder local per Timoleont el 339 aC. L'esmenta Diodor de Sicília (XVI, 82).

## Referències

* ↑ Smith, William. «Nicodemus». A: A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1191.
# Municipi de Saulkrasti

El municipi de Saulkrasti (en letó: Saulkrastu novads) és un dels 110 municipis de Letònia, que es troba localitzat al centre del país bàltic, i que té com a capital la localitat de Saulkrasti. El municipi va ser creat l'any 2009 després de la reorganització territorial.

## Ciutats i zones rurals

* Saulkrasti (ciutat amb zona rural)

## Població i territori

La seva població està composta per un total de 6.082 persones (2009). La superfície del municipi té uns 47,7 kilòmetres quadrats, i la densitat poblacional és de 127,51 habitants per kilòmetre quadrat.

## Referències

* ↑ «Iedzivotaju skaits Latvija 2009.gada 14.janvari, pašvaldibu velešanu izsludinašanas diena» (en letó). Comissió Central d'Elecció de la República de Letònia. Arxivat de l'original el 2012-04-06. [Consulta: 16 gener 2015].
* ↑ «Administrativi teritorialais iedalijums» (doc) (en letó). Ministeri de Protecció del Medi Ambient i Desenvolupament Regional, 2008. Arxivat de l'original el 2012-04-26. [Consulta: 16 gener 2015].
# Legió I Martia

La Legió I Martia va ser una legió romana que només es menciona en una inscripció, avui perduda, de la que se'n conserva un dibuix. El seu nom es troba també a la Notitia Dignitatum.
La inscripció parla d'una fortalesa de la província romana de Valèria on la legió estava destinada, que va ser construïda l'any 371 en quaranta-vuit dies. És possible que aquesta legió la fundés Dioclecià. La Notitia Dignitatum la relaciona amb unes legions anomenades Martenses que formaven part de l'exèrcit d'Il·líria cap a l'any 400.

## Referències

* ↑ Lendering, Jona. «Legio I Martia». Livius.org. [Consulta: 5 novembre 2022].
# Consonant aproximant

Una consonant aproximant (o simplement aproximant en l'àmbit de la fonètica) és aquella consonant que s'articula per l'aproximació entre els òrgans sense interrompre totalment el corrent d'aire (com succeeix en les oclusives) o produir estricció amb turbulència audible (com succeeix en les fricatives). Són sons intermedis entre les vocals i les consonants obstruents, ja que produeixen un estrenyiment major que el de les vocals però sense arribar a ser tan estret com el que es dona en la resta de consonants. Les aproximants creen, per tant, un grau d'obstrucció menor que les fricatives i, naturalment, les oclusives.

## Vegeu també

* Aproximant palatal sonora
* Aproximant alveolar sonora
* Aproximant lateral alveolar sonora
* Aproximant labiovelar sonora
* Aproximant labiodental sonora
* Aproximant lateral palatal sonora
* Aproximant velar sonora
* Aproximant lateral retroflexa sonora
* Aproximant lateral velar sonora

## Bibliografia

* Ladefoged, Peter. Vowels and Consonants (en anglés). Wiley-Blackwell, 2005. ISBN 978-1405124591.
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :
# Baggio

«Baggio» té aquests significats:
* Roberto Baggio, ex-futbolista italià.
* Eddy Baggio, ex-futbolista italià.
* Anselmo da Baggio, Papa de l'Església catòlica del 1061 al 1073.
# Elements Pt. 1

Elements Pt. 1 és el novè àlbum d'estudi de la banda finlandesa de power metal Stratovarius, llençat al mercat el 27 de gener de 2003 a través de la discogràfica Nuclear Blast. L'àlbum va assolir el segon lloc en el la llista de vendes d'àlbums de Finlàndia i també va entrar dins del top 100 àlbums en quatre països més." Eagleheart" va ser llençat paral·lelament com a single de l'àlbum, assolint la segona posició en la llista de singles de Finlàndia.

## Llistat de pista

Totes les cançons foren escrites i compostes per Timo Tolkki, excepte on hi ha alguna annotació.

## Crèdits

* Timo Kotipelto – Veu principal
* Timo Tolkki – Guitarra, enginyer de so, productor
* Jens Johansson – Teclats
* Jörg Michael – Bateria
* Jari Kainulainen – Baix elèctric
* Jonas Rannila – Veus del cor (pista 6)
* Veijo Laine – Acordió (pista 4), arranjament (interpretat per l'orquestra de la ciutat de Joensuu), producció (orquestra)
* Juha Ikonen – Concertino
* Mongo Aaltonen – Percussió orquestral
* Riku Niemi – Percussió orquestral, direcció i producció (orquestra)
* Hilkka Kangasniemi – Direcció del cor
* Mikko Karmila – Enginyer de so, mescla
* Petri Pyykkönen – Enginyer de so(orquestra)
* Juha Heininen – Enginyer de so (cor)
* Mika Jussila – Masterització

## Posició en les llistes de vendes
### Àlbum

| Any | Gràfic | Posició |
| 2003 | Llista de vendes d'àlbums de Finlàndia | 2 |
| 2003 | Llista de vendes d'àlbums d'Alemanya | 27 |
| 2003 | Llista de vendes d'àlbums de França | 42 |
| 2003 | Llista de vendes d'àlbums de Suècia | 46 |
| 2003 | Llista de vendes d'àlbums de Suïssa | 91 |

### Singles

| Any | Títol | Gràfic | Posició |
| 2002 | "Eagleheart" | Llista de vendes de singles de Finlàndia | 2 |

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «finnishcharts.com - Stratovarius - Elements Pt. 1». [Consulta: 3 gener 2021].
* 1 2 «finnishcharts.com - Stratovarius - Eagleheart». [Consulta: 3 gener 2021].
# Amadoc

«Amadoc, Amadocus, Amádocos, Ἀμάδοκος, o Medocus, Μήδοκος» té aquests significats:
* Biografies:
** Amadocos I rei dels odrisis (s. V aC)
** Amadocos II de Tràcia rei dels odrisis (s. IV aC)
** Amadocos III, rei dels odrisis (s. II aC)
** Amadoc IV, rei dels odrisis vers 90-80 aC
* Etnologia: amadocs (llatí amadoci, grec Ἀμάδοκοι) foren un poble i unes muntanyes a Tràcia
# Afrocarpus falcatus

Afrocarpus falcatus és una espècie de conífera de la família de les Podocarpaceae, endèmica d'Àfrica meridional.

## Distribució

Afrocarpus falcatus es nadiua dels boscos de muntanya de Sud-àfrica, des del districte de Swellendam del Cap Occidental fins a la Província de Limpopo, i fins al sud de Moçambic.

## Característiques

És un arbre de mida mitjana a gran, generalment de 10 a 25 m d'alçada, però rarament creix fins a 60 m, amb l'escorça rugosa i escamosa. Les fulles estan disposades en espiral, lanceolades o falcades (forma de falç), de 2-4 cm de longitud i 2-4 mm d'ample. Les pinyes estan bastant modificades, amb una gran llavor amb una coberta carnosa i sostinguda per un curt peduncle. La llavor madura és groga, i és dispersada per aus i micos els quals mengen la coberta carnosa, un pas necessari per al creixement, ja que la carn conté un inhibidor de germinació. Els cons del pol·len es produeixen en raïms en tiges curtes.

## Referències

* ↑ «Afrocarpus falcatus a EOL» (en anglès). [Consulta: 23 juliol 2014].

## Bibliografia

* Gymnosperm Database: Afrocarpus falcatus
* English Names of South African Trees
* Arboretum de Villardebelle: Afrocarpus falcatus photographs
* «Podocarpus falcatus». PlantzAfrika. Arxivat de l'original el 2010-02-25. [Consulta: 4 març 2010].
# Bodrum

Bodrum és una ciutat de Turquia a la província de Muğla a la regió de la Mar Egea. Es troba a la costa sud de la península de Bodrum, a l'entrada del golf de Gökova, enfront de l'illa de Cos. És un centre turístic. El Mausoleu de Mausol va estar en aquesta ciutat; un castell construït pels cavallers de Rodes es conserva. Fou el lloc de naixement d'Heròdot (484-420 aC). Té una població (cens del 2020) de 175.000 habitants. Disposa d'un aeroport anomenat de Midras-Bodrum.
El districte de Bodrum inclou les municipalitats de Bodrum, Turgutreis, Ortakent, Türkbükü, Yalıkavak i Gümüşlük. El problema principal és la manca d'aigua.

## Història

Per la història antiga vegeu Halicarnàs.
Vers el 1300 la regió fou conquerida pel beg Menteshe i va passar als otomans el 1390; Menteshe fou independent altre cop des del 1402 fins al 1425 però Halicarnàs havia quedat en mans dels Cavallers de Sant Joan de Jerusalem instal·lats a Rodes en temps del Gran Mestre Philibert de Naillac (1396-1421) probablement el 1402. El sultà Mehmet I els va donar permís per construir un castell després que l'anterior que tenien a Esmirna havia estat destruït per Tamerlà. Llavors la fortalesa i la ciutat d'aquell entorn fou anomenada Castellum Sancti Petri o Petronium, del que deriva Bodrum (que vol dir volta d'arc o també "vilment", que els turcs van interpretar com una indicació de la decadència moral de la ciutat). El 1471-1474 l'almirall venecià Mocenigo va assolar el país de Petronium, dominat pels turcs. La fortalesa fou atacada sense èxit, pels otomans el 1480 (després de fracassar en la conquesta de Rodes). Finalment els otomans la van conquerir el 1522 sota el comandament de Solimà el Magnífic, sent evacuada pels cavallers. Sota l'imperi otomà fou part del sandjak de Menteshe dins l'eyalat d'Anatòlia. Una batalla naval va tenir lloc davant la ciutat entre venecians i turcs a la guerra del 1645 a 1669 però Ewliya Celebi, que ho explica, no en dona la data exacta. A la guerra russo-turca del 1768 al 1774, va ser bombardejada per la flota russa. També va patir bombardejos a la I Guerra Mundial i la fortalesa va quedar molt malmesa. Els italians van restaurar la fortalesa quan ocupar Bodrum del 1919 fins al 1920, que la van abandonar.
El 1864 el sandjak de Menteshe fou unit al nou wilayat d'Aydin amb la ciutat d'Esmirna com capital i Bodrum va esdevenir un kaza (districte). Sota la república fou incorporada a la província de Muğla. El 1950 tenia 4.800 habitants.

## Personatges

* Heròdot, historiador grec
* Mausol, rei de Cària
* Artemísia II, reina de Cària
* Turgut Reis, almirall i geògraf turc
* Cevat Şakir Kabaağaçlı (1890-1973) escriptor turc conegut com a Halikarnas Balıkçısı (Pescador de Halicarnàs)
* Zeki Müren, cantant turc (1931-1996) resident a la ciutat

## Bibliografia

* Bodream, Jean-Pierre Thiollet, Anagramme Ed., 2010. ISBN 978-2-35035-279-4

## Enllaços externs

* Municipalitats de Bodrum
* Turisme a Bodrum
# Latina Calcio 1932

El Latina Calcio 1932, comunament conegut com a Latina, és un club de futbol italià amb seu a Latina, Lazio. Actualment juguen a la Serie C.

## Història

El club va ser fundat el 1932 com a Unione Sportiva Latina Calcio i posteriorment es va restablir diverses vegades fins al 2009, quan va aconseguir el nom d'US Latina Calcio.
L'equip va arribar a la Lega Pro Prima Divisione per primera vegada en 29 anys, després d'haver ascendit des de la Lega Pro Seconda Divisione grup C la temporada 2010-11. El 2013 van ascendir a la Sèrie B.
El 21 d'abril de 2013, el club va guanyar el seu primer trofeu, la Coppa Italia Lega Pro 2012-13, després de derrotar el Viareggio a la final.
La seva primera temporada de la Sèrie B va acabar en tercera posició i finalment va perdre a la final del play-off contra l'AC Cesena.
Al final de la temporada de la Sèrie B 2016-17, el club es va declarar en fallida després de no trobar un nou comprador, amb deutes de més de 6 milions d'euros, la qual cosa significa que una nova encarnació de Latina hauria de començar des de les lligues d'aficionats. El club va ser refundat com a Latina Calcio 1932 i va competir a la Sèrie D per a la temporada 2017-18.

## Palmarès

* Copa Itàlia Sèrie C
    Guanyadors: 2012–13
* Lega Pro Segona Divisió
    Guanyadors: 2010–11 (grup C)

## Referències

* ↑ 2^ Divisione, il Latina scrive la storia: dopo 30 anni è Prima Divisione – Tutto Lega Pro
* ↑ Lega Pro – Classifiche ufficiali e fase finale della Coppa Itaia Lega Pro 2012–2013 (41^ edizione)
* ↑ Viareggio vs. Latina 1–2
* ↑ Latina vs. Viareggio 1–1
* ↑ «Latina forse ripartirà dalla D dopo il fallimento. Svincolati i calciatori».
* ↑ «Latina 1932, l'iscrizione è realtà» (en italian). tuttolatina.com.

## Enllaços externs

* Lloc oficial (en italià)
# Bages (desambiguació)

Bages és el nom dels següents llocs:
* El Bages és una comarca al centre de Catalunya
** El Pla de Bages és una plana del Bages, utilitzat en la Denominació d'Origen Pla de Bages.
** Castellnou de Bages és un municipi del Bages.
** Sant Fruitós de Bages és un municipi del Bages.
** Sant Mateu de Bages és un municipi del Bages.
* Bages de Rosselló és un municipi del Rosselló.
* Bajas, en francès Bages, és un municipi francès al departament de l'Aude.
# Elements d'aprofitament de recursos hídrics

A l'illa de mallorca, per subministar l'aigua, es varen crear elements per aprofitarla.

## Pou amb coll

Clot pared at amb un paret que I'envolta (coll), excavat per arribar a la capa freatica. L'aigua recogida s'utilitzaba per al consum humà i per al bestiar. Està ubicada ben a prop del llit del torrent de Can Botana i Pollença i esta feta de marès i pedra maressenca. Amb unes dimensions de 6,50m de profunditat, 1m de diàmetre i el coll se alça 1,17m del terra.

## Pou amb capelleta

Clot excavat per arribar a la capa freatica, amb un pareto que I'envolta (coli) i que es tanca amb una coberta de pedra en sec anomenada capelletai té una estructura aïllada situada en un repla muntanyos, a un coster marjat dedicat al conreu de I'olivera. Construida amb la finalitat de captar l'aigua per a consum humà i animal i feta de lloses calcàries. Està ubicada a Short Nou ò Alaró amb unes dimensions de 3m de profunditat i 97cm de diàmetre. El coll i la capelleta surten 1,90m del terra.

## Pou integrat en un marge

És un clot excavat per arribar a la capa freatica i integrat en el paredat d'un marge i servia per captar l'aigua per a consum humà i animal. Ubicada dins un marge de conreu situat a un coster dedicat a l'olivar. Feta de pedra calcària i amb unes dimensions de 6,7m de profunditat, 76cm de diàmetre i sobresurt 1,81m del terra.

## Referències

* ↑ Alomar Canyelles, AtEl, Guillem. La pedra en sec: materials, eines i tècniques de les illes mediterrànies (en català, anglès). Palma, Palern: FODESMA, Consell Insular de Mallorca, 2002, p. 316.
# Amadocs

Els amàdocs (en grec antic: Ἀμάδοκοι, llatí: Amadoci) van ser un poble de Tràcia que esmenta Hel·lànic de Mitilene. Claudi Ptolemeu esmenta el país d'Amadòcia i les muntanyes Amadòcies, a l'est del riu Borístenes (Dnièper), amb una ciutat de nom Amàdoca i un llac homònim, d'on neix un riu que és un afluent del Borístenes.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Amadoci». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 9-XI-2020].
# Mynydd Perfedd

Mynydd Perfedd és una muntanya d'Eryri, Gal·les, que forma part del Glyderau. El cim té un refugi que ofereix bones vistes de la cara nord-est de Foel-goch i del Carneddau.
A l'est, entre la muntanya i Carnedd y Filiast, hi ha penya-segats com el Llechen Cytrolar. Al sud es troba el pic principal, Elidir Fawr, a l'oest Carnedd y Filiast i a l'est Foel-goch i Y Garn. Fa 812 metres d'altitud. La temperatura mitjana anual de la muntanya és d'uns sis graus centígrads.

## Referències

* ↑ Nuttall, John & Anne (1999). The Mountains of England & Wales - Volume 1: Wales (2nd edition ed.). Milnthorpe, Cumbria: Cicerone. ISBN 1-85284-304-7.
* ↑ Crocker, Chris. «Mountaineering & Rock Climbing in the UK: Mynydd Perfedd». Database of British Hills. Mountain Days.net. Arxivat de l'original el 2011-07-19. [Consulta: 8 abril 2008].
# Pui Redon (Conca de Dalt)

Pui Redon (Puig Rodó, en la forma pallaresa arcaïtzant) és una muntanya de 1.006,1 metres d'altitud del terme actual de Conca de Dalt, pertanyent a l'antic municipi de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà, en territori del poble de Rivert.
Està situat al nord de Rivert, a la dreta del barranc de Ruganyers i a l'esquerra del torrent de Vall, al nord de la partida d'Isola, davant i a ponent del Serrat des Broncalars.