OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Havdala

Havdala (en hebreu: הבדלה) és la cerimònia religiosa jueva que marca la fi simbòlica del Sàbat i anuncia l'arribada d'una nova setmana.
En el judaisme, el Sàbat acaba, (i la nova setmana comença), el vespre del dissabte. L'Havdala pot ser recitada quan tres estels són visibles en el cel nocturn.
Normalment, l'Havdalah és recitat acompanyat de vi kosher o suc de raïm kosher, encara que també es poden usar altres begudes (excepte l'aigua) si no hi ha disponibilitat de vi o suc de raïm.
En culminar el Sàbat, s'encén una espelma especial trenada amb més d'una metxa i es recita una oració. Així mateix, s'acostuma a mirar fixament les ungles de les mans reflectides en la llum de l'espelma.
Després, es passa de mà en mà espècies, sovint guardades en una especier decoratiu, de manera que tothom pugui olorar la fragància. S'usen per a aquest propòsit branques de plantes aromàtiques.
S'acostuma a embellir i honorar la Mitsvà de l'Havdala mitjançant la col·locació de les espècies en una bonica caixa d'espècies. L'Havdalah requereix que una persona utilitzi els seus cinc sentits a tastar el vi, olorar les espècies, veure la flama de l'espelma, sentir la seva calor i escoltar les benediccions.

## Vegeu també

* Celebracions jueves
* Sàbat

## Referències

* ↑ «es.chabad.org». Arxivat de l'original el 2014-08-12. [Consulta: 30 juliol 2014].
* ↑ serjudio.com
* ↑ es.chabad.org
* ↑ es.chabad.org
* ↑ es.chabad.org

## Enllaços externs

* Jabad.org.ar (castellà)
# Copa Generalitat de Galotxa

La Copa Generalitat de Galotxa és una competició organitzada per la Federació de Pilota Valenciana en què participen els millors equips aficionats de les diverses modalitats de la pilota valenciana.
Es començà a disputar l'any 2006 amb l'ànim de congriar els millors equips de les províncies d'Alacant i Castelló amb els dos millors equips de galotxa (que es juga principalment a la província de València). Així, aquell any el format fou de 2 semifinals a anada i tornada amb una final a partida única. L'èxit de la Copa Generalitat, però, portà que, el 2008, ja hi jugaren els equips aficionats campions de cada modalitat amb competició organitzada per la FPV: escala i corda, frontó, galotxa, llargues, palma, perxa, i raspall.

## Historial

| Any | Campió | Subcampió | Resultat | Ciutat |
| 2015 | Ovocity Marquesat d'Alfarb Ángel, Gerardo, Sopetes II i Benja | CPV Quart de Poblet Pepet, Adrian III i Xavi | 70-45 | Borbotó |
| 2014 | CPV Quart de Poblet Pepet, Víctor, Adrian III i Xavi | Electrofassar Massalfassar Javi Moro, Ximo, Luis, Paco i Jorge | 70-55 | Meliana |
| 2013 | Ovocity Marquesat d'Alfarb Sopetes II, Sarasol II, Gerardo II, Bequen i Ángel | Vilamarxant Boni, Zarzo, Miguel i León | 70-65 | Meliana |
| 2012 | Ovocity Marquesat d'Alfarb Sergio, Gerardo II, Emilio i Bequen | Ferros Vilamarxant Boni, Roberto, Miguel, Lleó i José Luis | 70-40 | Alfarb |
| 2011 | El Manar Massalfassar Javi Moro, Víctor, Ramonet i Ximo | Caja Campo Godelleta Marcos, Juan, Ferdy i Cano | 70-35 | Vinalesa |
| 2010 | Caja Campo Godelleta Marcos, Ferdy, José i Juan Carlos | CPV Quart de Poblet Pepet, José, Adriàn III i Nemesi | 70-20 | Godelleta |
| 2009 | Caja Campo Godelleta Marcos, Ferdy, Zanon i Juan Carlos | Aj. Beniparrell Roberto, Ponce, Fran i Toni | 70-50 | Meliana |
| 2008 | Murla | Vila-real | 70-20 | Meliana |
| 2007 | Caja Campo Godelleta | Aj. Beniparrell | | Calp |
| 2006 | CP Meliana | El Campello (Llargues) | | Godelleta |

## Referències

* ↑ «L'Ovocity Marquesat es proclama campió de la Copa Generalitat». Pilotavalenciana.com, 15-02-2015. [Consulta: 12 març 2015].
* ↑ «Quart de Poblet i Montserrat guanyen la Copa Generalitat». Federació de Pilota Valenciana, 09-02-2014. [Consulta: 12 març 2015].
* ↑ «Marquesat gran campió de la “VIII Copa Generalitat”». Federació de Pilota Valenciana, 10-02-2013. [Consulta: 12 març 2015].
* ↑ «Marquesat i Massamagrell campions de la “VII Copa Generalitat”». Federació de Pilota Valenciana, 12-02-2012. [Consulta: 12 març 2015].
* ↑ «Massalfassar i Sella campions de la “Copa Milar 2011”». Federació de Pilota Valenciana, 13-02-2011. [Consulta: 12 març 2015].
* ↑ «Caja Campo Godella bicampió de la Copa Generalitat "Trofeu Milar 2010"». Federació de Pilota Valenciana, 14-02-2010. [Consulta: 12 març 2015].
* ↑ «Meliana i Godelleta, nous campions de la "IV Copa Generalitat"». Federació de Pilota Valenciana, 01-02-2009. [Consulta: 12 març 2015].
* ↑ «Murla toca el cel amb la victòria en la final de la III Copa Generalitat». Federació de Pilota Valenciana, 03-02-2008. [Consulta: 12 març 2015].
# Barranc de l'Escorial

El Barranc de l'Escorial és un curs fluvial al terme de Reus a la comarca catalana del Baix Camp.
És un nom relativament modern, que al segle xvii s'aplicava a una mina d'aigua. Es forma de la unió, sota el Mas Vil·la Maria i tocant a Sol-i-vista al nord del Camí del Roquís, del Barranc del Molí amb el del Mas de Gassot. Més avall se li ajunta per l'esquerra el Barranc dels Capellans o de la Font dels Capellans. Voreja, ja soterrat, el que abans era l'extrem sud de la ciutat vora el Barri de la Immaculada, passa per sota la carretera de Riudoms i l'avinguda i el passeig de Misericòrdia i pren una direcció sud-est per sota del carrer d'Astorga per passar pel Barri Fortuny. A l'arribar al Barri Montserrat torna a la superfície, decanta cap al sud-oest i es reuneix amb el Barranc de Pedret damunt del Mas de les Monges. A partir d'allà se'l coneix com a Barranc de Mascalbó.

## Referències

* ↑ Amigó, Ramon. Materials per a l'estudi dels noms de lloc i de persona, i renoms, del terme de Reus. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1988, p. 419. ISBN 8486387655.

## Enllaços externs

* Riera de l'Escorial. Ajuntament de Reus [Consulta 13-X-2015]
# Gunter Demnig

Gunter Demnig (Berlín, 27 d'octubre del 1947) és un artista alemany. És conegut pel seu projecte Stolpersteine (pedres de topada), llambordes que es posen davant de l'última casa on va viure una víctima del nazisme.
El 25 de gener de 2018, Demnig va col·locar una llamborda davant de la casa que Neus Català, antiga deportada al camp de concentració de Ravensbrück, té a Els Guiamets, a la comarca catalana del Priorat.

## Biografia

Demnig va criar-se a Nauen i Berlín. El 1967 va començar els estudis d'educació artística a la Universität der Künste Berlin (Universitat de les Arts de Berlín). Després va estudiar un any de disseny industrial i continuà a Kassel on va acabar els estudis amb l'examen de l'estat. De 1980 a 1985 va treballar com a assistent a la mateixa universitat a Kassel. El 1985 va inaugurar el seu taller.
El seu projecte més conegut són els stolpersteine: llambordins en commemoració de totes les persones deportades o assassinades pel règim nazi. Al febrer de 2011 ja hi havia més de 28.000 llambordins a 616 municipis de set països, i al juliol de 2018, Demnig s'havia desplaçat a una vintena de països europeus i clavat 69000 pedres als llocs on el règim nazi va detenir, perseguir o assassinar milers de persones pel seu origen, nacionalitat o ideologia.
* Demnig posa un stolperstein a Königswinter al maig de 2007
* Posada de la pedra de topada per a Esther i Herschel Grünspan a Hannover
* Stolperstein
* Video 2013

## Referències

* ↑ «La casa de Neus Català farà memòria de l'holocaust». Diari de Tarragona.
* ↑ Web del projecte, Technik Arxivat 2011-07-16 a Wayback Machine., 30 de juny de 2011
* ↑ «"Qui vulgui llegir la inscripció s'haurà d'inclinar davant la víctima"». Directa, 25-07-2018, pàg. 32.

## Bibliografia

* Gunter Demnig et al., Vor meiner Haustür. „Stolpersteine“ von Gunter Demnig, ein Begleitbuch, Gelsenkirchen, Editorial Arachne Verlag, 2010, 133 pàgines, ISBN 978-3-932005-40-4 (alemany)

## Enllaços externs

             A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Gunter Demnig
* Stolpersteine Web oficial del projecte
# Corporació de dret públic

Una corporació de dret públic és una figura de l'àmbit del dret administratiu que defineix la personalitat jurídica d'entitats associatives que, representant els interessos de certs sectors socials, desenvolupen funcions públiques d'ordenació de dit sector. Les corporacions de dret públic estan emmarcades dins l'administració institucional.
A diferència de les corporacions amb propòsits comercials o sense ànim de lucre, constituïdes lliurement a l'empara pel dret de Societats, les corporacions de dret públic només poden constituir-se al dictat d'una determinada Llei que determini la seva finalitat, estructura i funcionament. Llei que els sol encomanar determinades funcions públiques d'ordre administratiu, o atribuir-ne per delegació expressa de l'administració pública. Circumstància per la qual estan sotmeses al dret administratiu, i tanmateix, al estar constituïdes per a representar i defensar els interessos, econòmics o professionals, dels seus membres, ho estan també al dret privat.
Les seves activitats es regulen per les Ordenances i Reglaments propis de cada institució. Se sostenen econòmicament amb les aportacions, quotes i derrames dels seus membres. I l'administració pública corresponent a l'activitat que regulen n'exerceix la seva tutela. La pertinença a aquestes corporacions és obligatòria per a totes les persones que pretenguin exercir els drets regulats per les mateixes, essent necessari el compliment de determinades condicions relacionades amb els fins corporatius en un àmbit territorial determinat:
* Estar en possessió d'un títol professional i voler exercir-lo en una província o regió. (Col·legis Professionals),
* Disposar d'un comerç o indústria en una ciutat, comarca o província (Cambres de Comerç, Indústria i Navegació),
* Tenir una nau de pesca en un determinat port pesquer (Confraries de pescadors),
* Ser propietari d'una finca en una zona amb concessió d'aigües públiques per al reg (Comunitats de regants), etc.

## Referències

* ↑ «Corporaciones de derecho público» (en castellà). Enciclopedia Jurídica. [Consulta: 20 desembre 2018].
* ↑ «Sinopsis artículo 52 - Constitución Española» (en castellà). [Consulta: 19 desembre 2018].
* ↑ «col·legi professional | enciclopèdia.cat». [Consulta: 20 desembre 2018].
* ↑ «cambra de comerç | enciclopèdia.cat». [Consulta: 20 desembre 2018].
* ↑ «Ley 3/2001, de 26 de marzo, de Pesca Marítima del Estado. Artículo 45.1.» (en castellà). BOE. [Consulta: 20 desembre 2018].
* ↑ «Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas. Artículo 82.1» (en castellà). BOE. [Consulta: 20 desembre 2018].
# Hans-Joachim Reske

Hans-Joachim Reske (Bartoszyce, 9 d'abril de 1940) és un atleta alemany, ja retirat, especialista en els 400 metres, que va competir durant la dècada de 1960.
El 1960 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Roma, on va disputar dues proves del programa d'atletisme. Formant equip amb Manfred Kinder, Johannes Kaiser i Carl Kaufmann va guanyar la medalla de plata en els 4×400 metres, mentre en els 400 metres quedà eliminat en sèries.
En el seu palmarès també destaquen una medalla d'or en els 4x400 metres i una de bronze en els 400 metres al Campionat d'Europa d'atletisme de 1962; i dues de plata a les Universíades de 1963. A nivell nacional va guanyar el campionat de l'Alemanya Occidental dels 400 metres el 1962.

## Millors marques

* 400 metres. 46.1" (1962)

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Jochen Reske». [Consulta: 13 desembre 2021].
* ↑ «Medallistes per prova». rfea.es. Federació Espanyola d'Atletisme. Arxivat de l'original el 26 d’octubre 2020. [Consulta: 13 maig 2020].
* ↑ «European Championships (Men)». [Consulta: 29 novembre 2021].
* ↑ «Leichtathletik - Deutsche Meisterschaften (400m - Herren)». [Consulta: 13 desembre 2021].
* ↑ «Track and Field Statistics». [Consulta: 13 desembre 2021].
# Barranc de l'Esmolet

El barranc de l'Esmolet és un barranc dels termes municipals d'Abella de la Conca i Isona i Conca Dellà (dins de l'antic terme de Sant Romà d'Abella), a la comarca del Pallars Jussà.
Està situat a l'extrem sud-occidental del terme municipal. Es forma per la unió de tot un munt de llaus, com la llau del Gassó i la de la Font de la Parra, que s'uneixen a la partida de les Llaus, la major part procedents de la partida de les Grives.
El barranc de l'Esmolet s'aboca en el riu d'Abella just al límit dels termes municipals d'Abella de la Conca i d'Isona i Conca Dellà, al sud-oest de Cal Cap-roc i al sud-est de Cal Macià i Casa Bernadí.

## Etimologia

Es tracta d'un topònim romànic modern que fa referència a un propietari del lloc per on passa el barranc, fent referència a l'ofici d'aquesta persona.

## Enllaços externs

* El Barranc de l'Esmolet en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Autreppes

Autreppes és un municipi francès situat al departament de l'Aisne i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 180 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet d'Autreppes era de 180 persones. Hi havia 78 famílies de les quals 20 eren unipersonals (12 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 23 parelles sense fills, 31 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 95 habitatges, 72 eren l'habitatge principal de la família, 17 eren segones residències i 6 estaven desocupats. 93 eren cases i 1 era un apartament. Dels 72 habitatges principals, 60 estaven ocupats pels seus propietaris, 8 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 4 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 1 en tenia dues, 15 en tenien tres, 19 en tenien quatre i 37 en tenien cinc o més. 48 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 31 habitatges hi havia un automòbil i a 26 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Autreppes el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 12 |
| 0 | 70 a 74 | 8 |
| 8 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 8 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 8 | 40 a 44 | 8 |
| 0 | 35 a 39 | 8 |
| 8 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 8 |
| 0 | 15 a 19 | 8 |
| 8 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 114 persones, 86 eren actives i 28 eren inactives. De les 86 persones actives 75 estaven ocupades (41 homes i 34 dones) i 11 estaven aturades (6 homes i 5 dones). De les 28 persones inactives 4 estaven jubilades, 11 estaven estudiant i 13 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Autreppes hi havia 73 unitats fiscals que integraven 181 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 15.427 €.

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció i 1 d'una empresa de serveis.
L'any 2000 a Autreppes hi havia 7 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques d'Autreppes a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades d'Autreppes a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Copa del Món de Futbol 2018 - Grup F

El Grup F de la Copa del Món de Futbol 2018, realitzada a Rússia, està compost per quatre equips, que s'enfrontaran entre ells amb un total de sis partits. Quan acabin aquests partits, els dos equips amb més punts es classificaran per a la fase següent.
El primer lloc d'aquest grup s'enfrontarà contra el segon del grup E. El segon lloc del grup s'enfrontarà al primer del grup E.

## Integrants

El grup F està integrat per les seleccions següents:
| Alemanya | Mèxic | Suècia | Corea del Sud |
Segons el Ranking Mundial de la FIFA del 15 de març del 2018, Alemanya estava classificada en 1r lloc, Mèxic en el 17è, Suècia en el 19è i Corea del Sud en el 59è.

## Classificació

| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | DG | Pts | Classificació |
| 1 | Suècia | 3 | 2 | 0 | 1 | 5 | 2 | +3 | 6 | Avança a segona fase |
| 2 | Mèxic | 3 | 2 | 0 | 1 | 3 | 4 | −1 | 6 | Avança a segona fase |
| 3 | Corea del Sud | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 3 | 0 | 3 | |
| 4 | Alemanya | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 4 | −2 | 3 | |

## Partits
### Alemanya vs. Mèxic

| Alemanya | 0–1 | Mèxic |
| | Informe | Lozano 35' |

### Suècia vs. Corea del Sud

| Suècia | 1–0 | Corea del Sud |
| Granqvist 65' (p.) | Informe | |

### Alemanya vs. Suècia

| Alemanya | 2–1 | Suècia |
| Reus 48' Boateng 82' Kroos 90+5' | Informe | Toivonen 32' |

### Corea del Sud vs. Mèxic

| Corea del Sud | 1–2 | Mèxic |
| Son Heung-min 90+3' | Informe | Carlos Vela 27' (p.) Hernández 66' |

### Corea del Sud vs. Alemanya

| Corea del Sud | 2–0 | Alemanya |
| Kim Young-won 90+3' Son Heung-min 90+6' | Informe | |

### Mèxic vs. Suècia

| Mèxic | 0–3 | Suècia |
| | Informe | Augustinsson 50' Granqvist 61' (p.) Álvarez 74' (p.p.) |

## Referències

* ↑ FIFA.com. «Clasificación Mundial FIFA/Coca Cola - Clasificación completa - FIFA.com» (en espanyol europeu), 15-03-2018. Arxivat de l'original el 2020-04-26. [Consulta: 26 gener 2020].
* ↑ «Match report – Group F – Korea Republic v Mexico» (PDF). Fédération Internationale de Football Association, 23-06-2018.
# Corts de Barcelona (1454-1458)

Les Corts Catalanes varen ser convocades per Joan de Navarra com a lloctinent del rei Alfons el Magnànim a Barcelona entre 1454 i 1458. Era President de la Generalitat Bernat Guillem Samasó.
Varen ser unes Corts molt crispades entre el rei i la noblesa barcelonina bigaire que ocupava els càrrecs de la Diputació del General. Per a entendre aquest posicionament de caràcter polític més que institucional, cal remuntar-se al final de la crisi dels remences en què el rei s'havia posicionat a favor del partit barceloni de la Busca. Les maniobres reials al consistori de Barcelona per a afavorir la presència d'aquest partit en un espai tradicionalment ocupat per l'oligarquia representada per la Biga, s'incrementen mitjançant la figura del nou lloctinent, Galceran de Requesens, qui acabarà protagonitzant una dissolució il·legal del Consell de Cent per a imposar els seus candidats.
La mateixa convocatòria ja va ser protestada perquè no va ser feta pel rei, absent a Nàpols des de feia anys, sinó pel lloctinent i germà del rei, Joan de Navarra, el futur rei d'Aragó.
La llista de greuges que havien de ser resolts per la corona eren nombrosos. Els ajornaments de les sessions per tensions polítiques també. Alfons jugà la carta de la seva possible tornada i les Corts condicionen el donatiu de 400.000 florins a la seva tornada, resolució dels greuges i una estada mínima de quatre mesos. Si es produïa una dissolució abans d'atendre tots els greuges, l'acord quedava sense efecte.
El rei no va tornar de Nàpols i va morir el 27 de juny de 1458.

## Referències

* ↑ Miquel Milian, Laura. La guerra civil catalana i la crisi financera de Barcelona durant el regnat de Joan II (1458-1479) (Tesi Doctoral). Universitat de Girona, 2020, p. 50 [Consulta: 11 novembre 2022].

## Bibliografia

* Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0884-0
# Soddy-Daisy

Soddy-Daisy és una població dels Estats Units a l'estat de Tennessee. Segons el cens del 2000 tenia 11.530 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Soddy-Daisy tenia 11.530 habitants, 4.511 habitatges, i 3.392 famílies. La densitat de població era de 193,3 habitants/km².
Dels 4.511 habitatges en un 31,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,9% hi vivien parelles casades, en un 11,4% dones solteres, i en un 24,8% no eren unitats familiars. En el 21,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,53 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23% tenia menys de 18 anys, un 8,7% entre 18 i 24, un 29,3% entre 25 i 44, un 25,5% de 45 a 60 i un 13,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.163 $ i la renda mediana per família de 41.394 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.073 $ mentre que les dones 23.147 $. La renda per capita de la població era de 16.889 $. Entorn del 6,5% de les famílies i el 8,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Soddy-Daisy». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Soddy-Daisy». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Basketball Champions League

La Basketball Champions League és una competició de basquetbol organitzada per FIBA Europa. La temporada 2016-2017 es va disputar la primera edició de la competició.
Tot i no ser la principal competició en el panorama basquetbolístic europeu, ja que l'Eurolliga és la màxima competició continental en importància, la FIBA tria el campió d'aquesta competició des de la seva creació, com a representant europeu per a la disputa de la Copa Intercontinental, a causa de l'escissió FIBA-Eurolliga que va tenir lloc el 2016.
El 30 d'abril de 2017 l'Iberostar Tenerife es va proclamar campió de la primera edició de la Basketball Champions League, en una final a quatre disputada a Tenerife.

## Historial

| Edició | Temp. | Guanyador | Resultat | Finalista | Seu |
| I | 2016–17 | Iberostar Tenerife | 63–59 | Banvit | Pavellíó Santiago Martín, La Laguna |
| II | 2017–18 | AEK Atenes | 100–94 | Monaco | |
| III | 2018–19 | Segafredo Virtus Bologna | 73–61 | Iberostar Tenerife | |
| IV | 2019–20 | San Pablo Burgos | 85–74 | AEK Atenes | |
| V | 2020–21 | San Pablo Burgos | 64-59 | Pınar Karşıyaka | |
| VI | 2021–22 | | | | |

## Referències

* ↑ «El Iberostar Tenerife se presenta a nivel internacional para seguir soñando» (en castellà). acb.com. Arxivat de l'original el 2017-05-04. [Consulta: 2 maig 2017].
* ↑ Felipo, Julián. «Campeón estelar» (en castellà). Mundo Deportivo, 01-05-2017. [Consulta: 20 abril 2023].

## Enllaços externs

* Basketball Champions League - Lloc web oficial