OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Funció de Fox-Wright

En matemàtiques, la funció de Fox-Wright (també coneguda com a funció psi de Fox-Wright, o simplement la funció de Wright, que no s'ha de confondre amb la funció omega de Wright) és una generalització de la funció hipergeomètrica generalitzada $_p$F$_q$(z) basada en les idees de Charles Fox (1928) i Edward Maitland Wright (1935):
    $_{p}\Psi _{q}\left[{\begin{matrix}(a_{1},A_{1})&(a_{2},A_{2})&\ldots &(a_{p},A_{p})\\(b_{1},B_{1})&(b_{2},B_{2})&\ldots &(b_{q},B_{q})\end{matrix}};z\right]=\sum _{n=0}^{\infty }{\frac {\Gamma (a_{1}+A_{1}n)\cdots \Gamma (a_{p}+A_{p}n)}{\Gamma (b_{1}+B_{1}n)\cdots \Gamma (b_{q}+B_{q}n)}}\,{\frac {z^{n}}{n!}}.$
En canviar la normalització
    $_{p}\Psi _{q}^{*}\left[{\begin{matrix}(a_{1},A_{1})&(a_{2},A_{2})&\ldots &(a_{p},A_{p})\\(b_{1},B_{1})&(b_{2},B_{2})&\ldots &(b_{q},B_{q})\end{matrix}};z\right]={\frac {\Gamma (b_{1})\cdots \Gamma (b_{q})}{\Gamma (a_{1})\cdots \Gamma (a_{p})}}\sum _{n=0}^{\infty }{\frac {\Gamma (a_{1}+A_{1}n)\cdots \Gamma (a_{p}+A_{p}n)}{\Gamma (b_{1}+B_{1}n)\cdots \Gamma (b_{q}+B_{q}n)}}\,{\frac {z^{n}}{n!}}$
es converteix en $_p$F$_q$(z) per a A$_{1...p}$ = B$_{1...q}$ = 1.
La funció de Fox-Wright és un cas especial de la funció H de Fox:
    $_{p}\Psi _{q}\left[{\begin{matrix}(a_{1},A_{1})&(a_{2},A_{2})&\ldots &(a_{p},A_{p})\\(b_{1},B_{1})&(b_{2},B_{2})&\ldots &(b_{q},B_{q})\end{matrix}};z\right]=H_{p,q+1}^{1,p}\left[-z\left|{\begin{matrix}(1-a_{1},A_{1})&(1-a_{2},A_{2})&\ldots &(1-a_{p},A_{p})\\(0,1)&(1-b_{1},B_{1})&(1-b_{2},B_{2})&\ldots &(1-b_{q},B_{q})\end{matrix}}\right.\right].$

## Referències

* ↑ Fox, 1928.
* ↑ Wright, 1935.
* ↑ Srivastava i Manocha, 1984, p. 50.

## Publicació

* Fox, C. «The asymptotic expansion of integral functions defined by generalized hypergeometric series» (en anglès). Proc. London Math. Soc., 27 (1), 1928, pàg. 389-400. DOI: 10.1112/plms/s2-27.1.389.
* Miller, A. R.; Moskowitz, I.S. «Reduction of a Class of Fox–Wright Psi Functions for Certain Rational Parameters» (en anglès). Computers Math. Applic., 30(11), 1995, pàg. 73–82. DOI: 10.1016/0898-1221(95)00165-u.
* Srivastava, H.M.; Manocha, H.L.. A treatise on generating functions (en anglès), 1984. ISBN 0-470-20010-3.
* Wright, E. M. «The asymptotic expansion of the generalized hypergeometric function» (en anglès). J. London Math. Soc., 10(4), 1935, pàg. 286–293. DOI: 10.1112/jlms/s1-10.40.286.
* Wright, E. M. «The asymptotic expansion of the generalized hypergeometric function» (en anglès). J. London Math. Soc., 46(2), 1940, pàg. 389–408. DOI: 10.1112/plms/s2-46.1.389.
* Wright, E. M. «Erratum to "The asymptotic expansion of the generalized hypergeometric function"» (en anglès). J. London Math. Soc., 27, 1952, pàg. 254.
# Fèlix Pizcueta i Gallel

Fèlix Pizcueta i Gallel (València, 1837 - 1890) fou un metge, polític i escriptor valencià.
Es llicencià en medicina a la Universitat de València i exercí a Íxar i Montcada, fins que fou nomenat forense al Grau de València; el 1864 s'inicià com a periodista escrivint articles de caràcter polític al diari Los Dos Reinos, òrgan del Partit Progressista a València. Fou secretari de la Junta Revolucionària que dirigí a València la Revolució de 1868, i fou diputat provincial de València de 1868 a 1871. Marxà a Madrid amb Josep Peris i Valero, on fou Director de Sanitat del Ministeri de Governació d'Espanya, i dirigí el diari La Nación, on es posicionà a favor dels progressistes de Práxedes Mateo Sagasta. Quan es produí la restauració borbònica va perdre interès per la política i va tornar a València el 1874. Allà va treballar com a redactor del diari El Mercantil Valenciano i hi contactà amb Constantí Llombart i Teodor Llorente Olivares, amb els qui fundaria la societat literària Lo Rat Penat, de la qual fou president el 1878-1879 i el 1884-1886.
Tot i que políticament era progressista, la seua actitud dins la Renaixença valenciana fou moderada, de la mateixa manera que Llorente, ja que considerava la poesia i l'erudició com una mera efusió sentimental. Va escriure teatre en castellà i poesia en català, que fou premiada als Jocs Florals de Lo Rat Penat de 1880. El 1884 fou escollir regidor de l'ajuntament de València fins a la seua mort, i proclamat Cronista de la ciutat. També publicà articles a l'Institut Mèdic Valencià.

## Obres

* L'ermita de sant Mateu (1868), sainet en valencià
* La insurrección de Alahuar (1878)
* Gabriela (1883)
* El administrador de la baronesa (1878)
* En la maroma. Historia de una volatinera (1881)
* Historia de un reo de muerte (1882)

## Enllaços externs

* Biografies de polítics valencians Arxivat 2009-09-20 a Wayback Machine.
* «Fèlix Pizcueta i Gallel». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* Biografia Arxivat 2010-06-21 a Wayback Machine.
# Gai Mal·li

Gai Mal·li (en llatí Caius Mallius) va ser un militar romà que va participar en la conspiració de Catilina l'any 63 aC. Formava part de la gens Màl·lia.
Va ser l'encarregat de reclutar tropes a Etrúria i tenia el seu quarter a Faesulae on va establir els magatzems militars. Abans havia servit sota Sul·la com a centurió i tenia experiència militar. A la darrera batalla en la qual va morir Catilina, Mal·li va dirigir l'ala dreta, i tanmateix també va morir.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 909.
# Gai Mamili Limetà

Gai Mamili Limetà (en llatí: Caius Mamilius Limetanus) va ser tribú de la plebs l'any 110 aC. Formava part de la gens Mamília, una gens romana d'origen plebeu procedent de Túsculum.
Durant el seu mandat va fer aprovar una llei, la Lex Mamilia de senatoribus per investigar i castigar totes les persones que havien ajudat Jugurta en la seva oposició al senat i havien rebut suborns. Es van nomenar tres quaesitores (jutges especials) per tractar el cas. Aquesta llei va ser el primer cop seriós donat a l'aristocràcia romana després de la mort de Gai Grac. Van ser condemnats molts homes de les més il·lustres famílies, i entre ells, quatre que havien estat cònsols.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 787.
# Geejgarh

Geejgarh fou un estat tributari protegit, una thikana feudatària de Jaipur, governada per un thakur rapjput rathor del clan Champawat. L'estat es va fundar el 1774, quan Thakur Shyam Singh, fill jove de Rajshri Thakur Devi Singh de Pokhran va derrotar a la casa de rajputs chauhans de Geejgarh en una batalla i va imposar la seva autoritat a l'estat.

## Llista de thakurs

* Thakur Shyam Singh 1774-1793
* Thakur Umed Singh 1793-? (fill)
* Thakur Bharat Singh ?- abans de 1837 (fill adoptiu, nascut Kunwar Bharat Singh, fill de Thakur Indra Singh)
* Thakur Jhujar Singh ?-1878 (fill adoptiu, fill biològic de Thakur Takhat Singh de Daspan
* Thakur Kanh Singh 1878-1901 (fill)
* Thakur Khushal Singh 1901-1950 (fill adoptiu, bascut Kunwar Khushal Singh, tercer fill de Rao Bahadur Thakur Mangal Singh de Pokhran, +1960)

## Referències

* Genealogia per H. Soszynski Arxivat 2009-05-24 a Wayback Machine.
# Geel

Geel és un municipi belga de la província d'Anvers a la regió de Flandes. Limita al nord amb Kasterlee, al nord-est amb Retie, a l'oest amb Olen, a l'est amb Mol, al sud-oest amb Westerlo, al sud amb Laakdal i al sud-oest amb Meerhout.

## Evolució de la població

Font: NIS

## Agermanament

* Tydavnet
* Xanten
* Slatina-Timiş
* uMlalazi
Viccionari
# Garding

«Garding» té aquests significats:
* Garding o gardingi, cortesans propers al rei visigot
* Garding, Kirchspiel, ciutat del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Eiderstedt, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein
* Garding (ciutat), ciutat del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Eiderstedt, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein
* Garding de Tui, religiós hispano-visigot, originalment arrià, nomenat bisbe de Tui cap a l'any 585 per Leovigild, disputant la diòcesi a Neufila
# Fórmula de reflexió

En matemàtiques, una fórmula de reflexió o relació de reflexió per a una funció f és una relació entre f(a - x) i f(x). És per tant, un cas especial d'equació funcional, i és molt comú en literatura matemàtica utilitzar el terme d'«equació funcional» per a referir-se a una «relació de reflexió».
Les fórmules de reflexió són comunament usades en el càlcul numèric de funcions especials. En efecte, una aproximació que requereix gran precisió o que únicament convergeix per a valors majors (o menors) que el punt reflectit de la funció (generalment en la part positiva de la meitat del pla complex), pot ser utilitzat per a obtenir els valors en la part del domini per als quals la funció inicial no estava definida.

## Formulacions conegudes

Les funcions parelles i imparelles satisfan relacions simples de reflexió entorn de a=0. Per a totes les funcions parelles,
    $f(-x)=f(x),\,\!$
i per a totes les funcions imparelles,
    $f(-x)=-f(x).\,\!$
Una famosa relació és la fórmula de reflexió d'Euler
    $\Gamma (z)\Gamma (1-z)={\frac {\pi }{\sin {(\pi z)}}}\!$
per a la funció gamma Γ(z), donada per Leonhard Euler.
També hi ha una fórmula de reflexió general per al n-èsim ordre de la funció poligamma ψ$^n$(z),
    $\psi ^{n}(1-z)+(-1)^{n+1}\psi ^{n}(z)=(-1)^{n}\pi {\frac {d^{n}}{dz^{n}}}\cot {(\pi z)}.\,\!$
La funció zeta de Riemann ζ(z) satisfà
    ${\frac {\zeta (1-z)}{\zeta (z)}}={\frac {2\,\Gamma (z)}{(2\pi )^{z}}}\cos \left({\frac {\pi z}{2}}\right),\,\!$
i la funció xi de Riemann ξ(z) compleix que
    $\xi (z)=\xi (1-z).\,\!$

## Referències

* 1 2 3 Weisstein, Eric W., «Reflection Relation» a MathWorld (en anglès).
* ↑ Weisstein, Eric W., «Polygamma Function» a MathWorld (en anglès).

## Vegeu també

* Continuació analítica
# Fórmula de la fracció contínua d'Euler

En teoria analítica de fraccions contínues, la fracció contínua d'Euler és una identitat que connecta una classe general de sèries infinites amb una fracció contínua infinita. Publicada per primer cop l'any 1748, va ser considerada al principi com una identitat simple que connectava una suma de termes finits amb una fracció contínua finita, on l'extensió al cas infinit apareixia immediatamente. Actualment, és una eina molt apreciada i útil en desenvolupaments analítics en el problema de la convergència general per a fraccions contínues infinites amb elements complexos.

## Formulació original

Leonhard Euler va obtenir la fórmula com una identitat que connecta una suma finita de productes amb una fracció contínua finita com:
    $a_{0}+a_{0}a_{1}+a_{0}a_{1}a_{2}+\cdots +a_{0}a_{1}a_{2}\cdots a_{n}={\cfrac {a_{0}}{1-{\cfrac {a_{1}}{1+a_{1}-{\cfrac {a_{2}}{1+a_{2}-{\cfrac {\ddots }{\ddots {\cfrac {a_{n-1}}{1+a_{n-1}-{\cfrac {a_{n}}{1+a_{n}}}}}}}}}}}}}\,$
La identidad pot ser fàcilment obtinguda mitjançant inducció en n, i per tant, també aplicable en el cas límit: si l'expressió de la part esquerra tendeix a expressar-se com una sèrie convergent infinita, l'expressió de la dreta també tendirá a expressar-se com una fracció contínua infinita convergent.

## Notació moderna

Si
    $x={\cfrac {1}{1+{\cfrac {a_{2}}{b_{2}+{\cfrac {a_{3}}{b_{3}+{\cfrac {a_{4}}{\ddots }}}}}}}}\,$
és una fracció contínua amb elements complexos, i cap dels denominadors B$_i$ és zero, es pot definir una seqüència de ratios {r$_i$} com:
    $r_{i}=-{\frac {a_{i+1}B_{i-1}}{B_{i+1}}}.\,$
Per un x i un r$_i$ així definits, es poden demostrar les següents igualtats mitjançant inducció.
    $x={\cfrac {1}{1+{\cfrac {a_{2}}{b_{2}+{\cfrac {a_{3}}{b_{3}+{\cfrac {a_{4}}{\ddots }}}}}}}}={\cfrac {1}{1-{\cfrac {r_{1}}{1+r_{1}-{\cfrac {r_{2}}{1+r_{2}-{\cfrac {r_{3}}{\ddots }}}}}}}}\,$
    $x=1+\sum _{i=1}^{\infty }r_{1}r_{2}\cdots r_{i}=1+\sum _{i=1}^{\infty }\left(\prod _{j=1}^{i}r_{j}\right)\,$
Es pot entendre aquesta igualtat com una equivalència, en el sentit que l'enèssim terme convergent de cada fracció contínua és igual a l'enèssima suma parcial de la sèrie mostrada a dalt. Així, si aquesta sèrie és convergent o uniformement convergent, quan els termes a$_i$ i b$_i$ són funcions de variable complexa z, llavors les fraccions contínues equivalents també convergeixen, o convergeixen uniformement.

## Vegeu també

* Leonhard Euler
* Fracció contínua

## Referències

* ↑ 1748 Leonhard Euler, Introductio in analysin infinitorum, Vol. I, Chapter 18.
* ↑ (Wall, 1948, p. 17)

## Bibliografia

* H. S. Wall, Analytic Theory of Continued Fractions, D. Van Nostrand Company, Inc., 1948; reprinted (1973) by Chelsea Publishing Company ISBN 0-8284-0207-8.
# GW190521

GW190521 (inicialment S190521g) era un senyal ondulatori gravitacional que resultà de la fusió de dos forats negres. Possiblement associat amb un flaix de llum; si aquesta associació és correcta, la fusió hauria ocorregut prop d'un tercer forat negre supermassiu. L'esdeveniment va ser observat pels detectors LIGO i Virgo el 21 de maig de 2019 a 03:02:29 UTC, i publicat el 2 de setembre de 2020. L'esdeveniment era 17 bilions d'anys llum lluny de Terra, dins d'una àrea de localització de 765 deg² cap a la constel·lació de la Cabellera de Berenice, la constel·lació dels Llebrers, o la constel·lació de Fènix.
Amb unes masses solars (M☉) de 85 i 86 respectivament, els dos forats negres que comprenen aquesta fusió són les masses progenitores més grans observades fins al moment. El forat negre resultant va tenir una massa equivalent a 142 vegades la del Sol, fent que aquesta sigui la primera detecció clara d'un forat negre de massa intermèdia. Les 9 masses solars restants van ser irradiades com a energia en la forma d'ones gravitacionals.

## Referències

* 1 2 3 LIGO Scientific Collaboration and Virgo Collaboration; Abbott, R.; Abbott, T. D.; Abraham, S.; Acernese, F. «GW190521: A Binary Black Hole Merger with a Total Mass of $150\text{ }\text{ }{M}_{\ensuremath{\bigodot}}$». Physical Review Letters, 125, 10, 02-09-2020, pàg. 101102. DOI: 10.1103/PhysRevLett.125.101102.
* ↑ Abbott, R. [et al]. Physical Review Letters, 125, 10, 02-09-2020, pàg. 101102. arXiv: 2009.01075. Bibcode: 2020PhRvL.125j1102A. DOI: 10.1103/PhysRevLett.125.101102. PMID: 32955328 [Consulta: free].
* 1 2 Abbott, R.; Abbott, T. D.; Abraham, S.; Acernese, F.; Ackley, K. «Properties and Astrophysical Implications of the 150 M ⊙ Binary Black Hole Merger GW190521». The Astrophysical Journal, 900, 1, 02-09-2020, pàg. L13. DOI: 10.3847/2041-8213/aba493. ISSN: 2041-8213.
* ↑ https://jpl.nasa.gov. «Black Hole Collision May Have Exploded With Light» (en anglès). [Consulta: 1r juliol 2021].
* ↑ Overbye, Dennis «Two Black Holes Colliding Not Enough? Make It Three» (en anglès). The New York Times, 25-06-2020. ISSN: 0362-4331.
* ↑ «Black hole collision may have exploded with light» (en anglès). [Consulta: 1r juliol 2021].
* ↑ Siegel, Ethan «LIGO's Biggest Mass Merger Ever Foretells A Black Hole Revolution». Forbes, 03-09-2020.

## Vegeu també

* Observació d'ones gravitacionals

## Enllaços externs

* «GW190521». LIGO.
* Video (1:14:15): Webinar GW190521 a YouTube (LIGO; 3 setembre 2020).
* Video (00:30): Simulation of Black-Hole Merger a YouTube (AEI; 2 setembre 2020).
# Gens Arrúncia

La gens Arrúncia (llatí: Arruntia gens) fou una gens romana d'origen plebeu que assolí rellevància cap al final de la República i ja dins l'Imperi. Probablement tenia un origen etrusc, car el nomen Arruntius és un patronímic del prenom etrusc Arruns, que devien portar els primers membres de la família (però que no s'ha documentat). Els praenomina més comuns entre els membres de la família foren Luci i Marc; en menor mesura també s'han documentat Gai i Quint.
Pel que fa a les línies i branques de la família, l'historiador Ronald Syme n'identificà tres dins els Arruncis: la que comença amb l'almirall Luci Arrunci i continua amb l'adopció de Luci Arrunci Camil Escribonià, una altra originària de Patàvium i una tercera que provenia de Lícia, on s'establí un tal Arrunci els primers anys de l'Imperi Romà.

## Membres

Entre els membres de la gens hi havia els següents personatges:
* Un tal Arrunci metge de professió
* Un tal arrunci proscrit pels triumvirs el 43 aC
* Luci Arrunci, també proscrit pels triumvirs i més tard cònsol el 22 aC
* Luci Arrunci, cònsol el 6 dC i fill de l'anterior
* Luci Arrunci Camil Escribonià, nascut Marc Furi Camil Escribonià i adoptat per l'anterior
* Arrunci Cels, gramàtic llatí del segle iv

## Referències

* ↑ Alberich, Joan; Ros, Montserrat. La transcripció dels noms propis grecs i llatins. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993. ISBN 8477392250. §160.
* ↑ William Smith. «Arruntius». Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. [Consulta: 2 setembre 2020].
* ↑ Chase, George David «The Origin of Roman Praenomina». Harvard Studies in Classical Philology, 1897, pàg. 129 i 135.
* ↑ Syme, Ronald «Eight consuls from Patavium». Papers of the British School at Rome, 51, 1983, pàg. 115 [Consulta: 2 setembre 2020].
# Gai Memmi (qüestor)

Gai Memmi (en llatí Caius Memmius) va ser un magistrat romà del segle i aC. Probablement era germà de Luci Memmi l'orador, i formava part de la gens Mèmmia, una gens romana d'origen plebeu.
Es va casar amb una germana de Gneu Pompeu i va ser propretor pel seu cunyat a Sicília. Més tard va ser el seu qüestor a Hispània durant la Guerra de Sertori l'any 76 aC. Va morir en una batalla contra Sertori lliurada prop de Sagunt l'any 75 aC.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/1036?rgn=full+text;view=image;q1=Memmia+gensSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 1026. ]
# Galàxia de l'Ull Negre

La galàxia de l'Ull Negre (també coneguda com la galàxia del Diable, galàxia de la Bella Dorment, Messier 64, M64 o NGC4826) és una galàxia espiral situada a la constel·lació de la Cabellera de Berenice. Va ser descoberta per l'astrònom britànic Edward Pigott el 23 de març de 1779. Posteriorment i de manera independent la va descobrir Johann Elert Bode el 14 d'abril del mateix any i finalment l'1 de març de 1780 va ser catalogada per Charles Messier.
La galàxia de l'Ull Negre es troba a una distància de 17 milions d'anys llum aproximadament encara que altres fonts situen la distància entre els 12 i els 44 milions d'anys. Aquesta imprecisió és deguda al fet que no s'ha descobert cap estrella variable cefeida a la galàxia, que són les estrelles utilitzades per determinar les distàncies extragalàctiques.
M64 té una aparença molt particular degut a la presència d'un núvol interestel·lar opac, que emmascara les estrelles del seu darrere. Observacions recents han mostrat que el gas i les estrelles situades a les regions exteriors de la galàxia (amb un radi d'uns 40 000 anys llum) giraven en sentit invers a les situades en la regió central (amb un radi de 3.000 anys llum). Aquesta rotació inversa produeix fregaments al llarg de la línia imaginària que separaria ambdues zones, generant així una intensa activitat de formació estel·lar. A les imatges de la galàxia es pot apreciar la presència d'estrelles blaves, joves i calentes, acompanyades de núvols d'hidrogen ionitzat, regions HII, de color vermell.
Hi ha la hipòtesi que el fet d'aquesta rotació inversa i la presència del núvol de gas i pols siguin deguts a una antiga galàxia companya de M64, destruïda per les forces de marea, i la matèria de la qual ha estat absorbida per acreció.

## Referències

* ↑ «A Catalog of Visually Classified Galaxies in the Local (z ∼ 0.01) Universe (angličtina)». [Consulta: 6 juny 2018].
* 1 2 «Messier 64». [Consulta: 5 juny 2018].
* ↑ R. Brent Tully. «Cosmicflows-3». [Consulta: 6 juny 2018].
* ↑ «The Local Tully-Fisher relation for dwarf galaxies». Astronomical Journal, 2017, pàg. 6–6. DOI: 10.3847/1538-3881/153/1/6.
* ↑ Afirmat a: Comparison LEDA/SIMBAD octobre 2002. Catalogue to be published in 2003. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 «Messier 64». [Consulta: 6 juny 2018].
* ↑ Armando Gil de Paz «The GALEX Ultraviolet Atlas of Nearby Galaxies». The Astrophysical Journal Supplement Series, 2, 01-12-2007, pàg. 185–255. DOI: 10.1086/516636.
* ↑ R. Brent Tully «Cosmicflows-3» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 03-08-2016, pàg. 50. DOI: 10.3847/0004-6256/152/2/50.
* 1 2 Thomas H. Jarrett «The Two Micron All Sky Survey (2MASS)» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 01-02-2006, pàg. 1163–1183. DOI: 10.1086/498708.

## Enllaços externs

* SEDS (anglès)
* Dades astronòmiques SIMBAD (anglès)
# Galàxia de baixa brillantor superficial

Les galàxies de baixa lluentor superficial o galàxies LSB (de les sigles en anglès de Low Surface Brightness) són galàxies molt difuses que emeten molta menys llum per unitat d'àrea que les galàxies normals.
Les galàxies de baixa lluentor superficial són difícils de detectar perquè la seva lluentor és un poc major que la del fons interestel·lar. La primera galàxia d'aquest tipus descoberta va ser Malin 1 en 1987. Aquesta galàxia és cinc vegades major que la Via Làctia però només té l'1% de la lluminositat d'una galàxia normal. No obstant això, dins d'aquest tipus de galàxies, són més comunes les galàxies nanes.
Hom pensa que les galàxies LSB poden suposar el 50% de les galàxies existents i que al seu centre n'hi ha una gran quantitat de matèria fosca, fins al punt que poden suposar la major part de la massa de l'univers. La seva evolució sembla molt més lenta que la de galàxies normals, i apareixen totes elles en un estat primerenc de formació. Tendeixen a estar més aïllades i a contenir més gas de baixa densitat, cosa dificulta la formació estel·lar. Com la formació estel·lar és la font de producció d'elements pesats, aquestes galàxies es caracteritzen per la seva baixa metal·licitat.

## Principals galàxies de baixa lluentor superficial

* Nana irregular de Sagitari (SagDIG)
* Nana de Fènix
* Nana de l'Escultor
* Nana de Pegàs
* Wolf-Lundmark-Melotte (WLM)
* Sextant A
* Sextans B

## Referències

* 1 2 Low surface brightness galaxy. The SAO Encyclopedia (en inglés)
* ↑ Low surface brightness galaxy. The internet Encyclopedia of Science (en inglés)
* ↑ Low surface brightness galaxy. Everything2.com (en inglés)
# Garo-Khasi

Garo-Khasi és una cadena muntanyosa de l'estat de Meghalaya, a l'Índia.
Està formada per dues serralades:
* Les muntanyes Garo
* Les muntanyes Khasi

## Referències

* ↑ Tanàssevitx, 2017, p. 331.

## Bibliografia

* Tanàssevitx, A. V «Another new species of Oedothorax Bertkau, 1883 from India (Araneae, Linyphiidae)» (en anglès). Revue suisse de Zoologie, 124, 2, 2017, pàg. 331–333.
# Golden's Bridge

Golden's Bridge és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 1.578 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Golden's Bridge tenia 1.578 habitants, 572 habitatges, i 431 famílies. La densitat de població era de 194,7 habitants per km².
Dels 572 habitatges en un 43,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,9% hi vivien parelles casades, en un 8,6% dones solteres, i en un 24,5% no eren unitats familiars. En el 19,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,76 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,2.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,5% tenia menys de 18 anys, un 3,4% entre 18 i 24, un 31,9% entre 25 i 44, un 25,1% de 45 a 60 i un 9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89 homes.
La renda mediana per habitatge era de 106.323 $ i la renda mediana per família de 113.460 $. Els homes tenien una renda mediana de 81.072 $ mentre que les dones 42.292 $. La renda per capita de la població era de 52.050 $. Entorn del 2,5% de les famílies i el 2,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Golden's Bridge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 25 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Golden's Bridge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.