OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Petrona Rosende

Petrona Rosende (Montevideo, 18 d'octubre de 1787 - Montevideo, 1862) va ser una periodista i poeta uruguaiana nacionalitzada argentina. És considerada la primera periodista argentina.

## Biografia

A la ciutat de Buenos Aires va fundar el periòdic feminista La Aljaba, que va aparèixer el novembre de 1830 i s'editava dos cops per setmana a la Impremta de l'Estat. Tenia com a lema «Ens lliurarem de les injustícies dels altres homes, solament quan no existim entre ells». El periòdic va circular fins a gener de 1831, en un total de 18 exemplars. Actualment la col·lecció completa del diari pot veure's al museu Mitre de Buenos Aires i a la Biblioteca Digital Trapalanda de la Biblioteca Nacional de l'Argentina.
Rosende també fou poeta; l'escriptor uruguaià Alberto Zoom Felde la va anomenar "la desena musa" i "la Safo de Lesbos oriental". Alejandro Magariños Cervantes la va qualificar com a "Eva de l'art". Els seus versos es van publicar en 1835 i 1837 al Parnaso Oriental de Luciano Lira, i va ser l'única dona inclosa en aquesta publicació. Les seves contribucions en aquesta obra tenien una estètica particular, com els inicis en majúscula de cada vers, i va ser considerada com una de les primeres representants de la poesia visual.

## Notes

* ↑ Mai no s'ha pogut esclarir la data exacta de la seva mort. Algunes de les dates que s'indiquen a les fonts són 1845, 1862 i 1863.

## Referències

* ↑ «Reeditarán el primer periódico femenino» (en castellà). www.lanacion.com.ar.
* ↑ «Mujeres anarquistas» (en castellà). www.lanacion.com.ar.
* ↑ «Aquellas “pioneras”… Mujeres de hoy/Por Liliana Verbeke – APP – Agencia de noticias Patagónica» (en castellà).
* ↑ «El periodismo femenino» (en castellà). www.lanacion.com.ar.
* ↑ «Petrona Rosende, la primera periodista mujer en Argentina» (en castellà). La Tecno FM 88.3.
* ↑ «Así era la primera publicación feminista de la Argentina» (en castellà). www.cultura.gob.ar.
* ↑ «Biblioteca Nacional: La Aljaba» (en castellà). trapalanda.bn.gov.ar. Arxivat de l'original el 24 de desembre de 2016.
* ↑ Romiti, Elena. Los derechos de la mujer y la escritura. Synapsis. 2011. http://biblioteca.unedteruel.org/la_biblioteca_recomienda/rev_synapsys_0.pdf#page=20
* ↑ Italiano, Juan Ángel. «El ancho margen: muestra de la poesía visual uruguaya (1835-2016).» (en castellà).
* ↑ «La voz de la mujer». www.perfil.com.
# Ployart-et-Vaurseine

Ployart-et-Vaurseine és un municipi francès situat al departament de l'Aisne i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 18 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Ployart-et-Vaurseine era de 18 persones. Hi havia 8 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols) i 4 parelles sense fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 19 habitatges, 8 eren l'habitatge principal de la família, 6 eren segones residències i 5 estaven desocupats. Tots els 18 habitatges eren cases. Dels 8 habitatges principals, 3 estaven ocupats pels seus propietaris, 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 3 tenien tres cambres, 4 en tenien quatre i 1 en tenien cinc o més. 7 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 4 habitatges hi havia un automòbil i a 4 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Ployart-et-Vaurseine el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 4 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 12 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 14 persones, 7 eren actives i 7 eren inactives. Les 7 persones actives estaven ocupades(5 homes i 2 dones).. De les 7 persones inactives 1 estava jubilada, 2 estaven estudiant i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Ployart-et-Vaurseine a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Ployart-et-Vaurseine a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Ploërmel

Ploërmel (en bretó Ploermael, gal·ló Pleurmaèu) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ar Mor-Bihan. L'any 2006 tenia 8.538 habitants. Limita amb els municipis de Loyat, Campénéac, Augan, Monterrein, La Chapelle-Caro, Montertelot, Le Roc-Saint-André, Guillac i Taupont. A l'inici del curs 2007 el 2,6% dels alumnes del municipi eren matriculats a la primària bilingüe.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 5.723 | 5.907 | 6.218 | 6.563 | 6.996 | 7.525 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1977-2008 | Paul Anselin | UMP |
| 2008- | Béatrice Le Marre | PS |

## Referències

* ↑ (francès) Ofis ar Brezhoneg: Enseignement bilingue
# Platja de Sant Sebastià

«Platja de Sant Sebastià» té aquests significats:
* Platja de Sant Sebastià (Barcelona), platja de Barcelona situada al barri de la Barceloneta.
* Platja de Sant Sebastià (Sitges), platja de Sitges (Garraf), a l'est del nucli històric.
* Platja de la ciutat basca de Sant Sebastià. Vegeu platja de la Concha.
# Platja de Sant Roc

La platja de Sant Roc, o platja dels Canyers, és una platja urbana situada a l'extrem sud del poble de Calella de Palafrugell, al municipi de Palafrugell (Baix Empordà), envoltada de penya-segats i de les casetes de pescadors. Orientada al sud-est, té una longitud de 17 metres i una amplada de 7 metres, formada per sorra gruixuda i grava. Té per damunt un passeig de vianants des del qual es pot baixar a la platja per unes escales. En un extrem té una mena de mirador alçat.

## Referències

* ↑ «Sant Roc o els Canyers». Ajuntament de Palafrugell.
* ↑ «Platja de Sant Roc». Costa Brava's.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* ↑ Turró i Anguila, Jordi. Les barraques de pescadors a la Costa Brava. Palafrugell: Fundació Ernest Morató, 2013, p. 111. ISBN 9788461628346.
# Piotr Celeban

Piotr Celeban (25 de juny de 1985, Szczecin, Polònia) és un futbolista polonès que ha jugat com a defensa al Śląsk Wrocław (Polònia).

## Clubs

| Club | País | Any |
| Pogoń Szczecin | Polònia | 2002 - 2006 |
| Śląsk Wrocław | Polònia | 2006 |
| Korona Kielce | Polònia | 2007 - 2008 |
| Śląsk Wrocław | Polònia | 2008 - 2012 |
| Fotbal Club Vaslui | Romania | 2012 - 2012 |
| Śląsk Wrocław | Polònia | Des del 2014 |

## Referències

* ↑ «Piotr Celeban» (en polish). 90minut. [Consulta: 18 December 2016].
* ↑ «Piotr Celeban» (en anglès). Soccerway. [Consulta: 18 December 2016].

## Enllaços externs

* Estadístiques a 90min.pl (polonès)
# Piotr Chmielewski

Piotr Chmielewski (Lublin, 18 de setembre de 1970) va ser un ciclista polonès, professional del 1996 al 2008. En el seu palmarès destaquen dos campionats nacionals en contrarellotge.

## Palmarès

* 1992
** Campió de Polònia en contrarellotge
** 1r al Memorial Andrzej Trochanowski
** Vencedor d'una etapa a la Cursa de la Pau
* 1993
** 1r a la Polònia-Ucraïna
* 1996
** Campió de Polònia en contrarellotge
** Vencedor d'una etapa a la Cursa de la Solidaritat Olímpica
* 1998
** 1r al Bałtyk-Karkonosze Tour
* 2000
** 1r a la Majowy Wyścig Klasyczny-Lublin
** Vencedor d'una etapa a la Cursa de la Solidaritat Olímpica
* 2001
** 1r al Giro del Cap i vencedor d'una etapa
** 1r al Memorial Henryk Łasak
** Vencedor d'una etapa a la Dookoła Mazowsza
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Polònia
** Vencedor d'una etapa al Herald Sun Tour
* 2003
** Vencedor d'una etapa a la Dookoła Mazowsza
** Vencedor d'una etapa a la Małopolski Wyścig Górski
* 2004
** 1r a la Volta a Eslovàquia
** 1r al Pomorski Klasyk
* 2006
** 1r al Memorial Andrzej Trochanowski

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2003. 49è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa 1 a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Polifem

Polifem és el nom dels següents personatges:
* Polifem (fill de Posidó), ciclop, fill de Posidó i la nimfa Toosa, un dels personatges de l'Odissea d'Homer
* Polifem (fill d'Èlat), heroi grec, fill d'Èlat, rei dels làpites, i d'Higea, que participà en l'expedició dels argonautes
# Polifarmacologia

La polifarmacologia és el disseny o ús d'agents farmacèutics que actuen sobre múltples objectius o camins d'una malaltia.
En aquests darrers anys en què hi ha hagut avenços científics notables i augment significatiu de la despesa global en R+ D, els fàrmacs segueixen sent retirats freqüentment del mercat. Això és degut principalment a causa dels seus efectes adversos i toxicitats. Les molècules d'un fàrmac sovint interaccionen amb objectius múltiples i les no desitjades interaccions fàrmac-diana podrien causar efectes adversos i ser per tant motiu de contraindicació. La polifarmacologia segueix sent un dels reptes importants dins desenvolupament dels fàrmacs, i obre noves vies per dissenyar de manera racional properes generacions d'agents terapèutics més eficaços i menys tòxics. La polifarmacologia suggereix que es poden desenvolupar fàrmacs més eficaços modulant objectius múltiples. És amb malalties complexes com el càncer i les malalties de sistema nerviós central que es poden requerir aproximacions terapèutiques complexes. En aquest sentit, un fàrmac que “copegi” els múltiples nodes sensibles pertanyents a una xarxa de dianes que interaccionen ofereix un potencial d'eficàcia més alt i pot limitar els inconvenients que sorgeixen generalment de l'ús d'un fàrmac diana sol o d'una combinació de fàrmacs múltiples. Per contra, la biologia química continua essent una disciplina reduccionista que encara considera les sondes químiques com molècules molt selectives que permeten la modulació i l'estudi d'una diana específica. La biologia química no pot seguir obviant l'existència de la polifarmacologia i ha d'esdevenir una disciplina més holística que consideri l'ús de sondes químiques des d'una perspectiva de sistemes.

## Referències

* ↑ «Polifarmacología». Biblioteca Virtual en Salud: Descriptores en Ciencias de la Salud. [Consulta: 31 desembre 2015].
* ↑ Reddy, A. Srinivas; Zhang, Shuxing «Polypharmacology: drug discovery for the future». Expert Rev Clin Pharmacol, Vol. 6, num. 1, 2013, pàg. 41-47. DOI: 10.1586/ecp.12.74. PMC: 3809828. PMID: 2327279.
* ↑ Anighoro, Andrew; Bajorath, Jürgen; Rastelli, Giulio «Polypharmacology: Challenges and Opportunities in Drug Discovery». J Med Chem, Vol. 57, Num. 19, 2014, pàg. 7874-87. DOI: 10.1021/jm5006463.
* ↑ Antolín, A. A.. The Impact of polypharmacology on chemical biology (Tesi doctoral). Barcelona: Universitat Pompeu Fabra. Departament de Ciències Experimentals i de la Salut, 2015.
# Planta ornamental

Una planta ornamental és aquella que es conrea i comercialitza amb la finalitat principal d'aprofitar la seva bellesa. N'hi ha moltes que tenen un doble ús, alimentari i ornamental com l'olivera o el taronger. En agricultura les plantes ornamentals normalment es crien a l'aire lliure en un viver o sota protecció lleugera sota plàstic o en un hivernacle amb calefacció o sense. Hi ha més de 3.000 plantes que es consideren d'ús ornamental. La importància de les plantes ornamentals ha crescut amb el desenvolupament econòmic de la societat i l'increment d'àrees enjardinades i l'ús de plantes d'exterior i interior pels particulars.
Les plantes ornamentals vives són aquelles que es venen amb un contenidor o sense, però que estan preparades per a ser trasplantades o simplement transportades al lloc de destinació.

## Principals tipus de plantes ornamentals

* Arbres: Coníferes com el cedre, de fulla persistent com l'alzina o caducifoli com el til·ler
* Arbusts: cotoneaster, Llorer-cirer, Azara...
* Enfiladisses: Heura, Alyxia, Passionària…
* Aquàtiques i palustres: Nenúfar.
* Tapissants: (la gespa.) Amelichloa
* Palmeres: Phoenix, Washingtonia i Trachycarpus
* Cícades: Cycas revoluta
* Bulboses: Narcís, Jacint, Gladiol, etc.
* Tuberoses: Per exemple la Dàlia.
* Crasses: P.ex. cactus
* Bambús: Bambú del Japó (Phyllostachys aurea) entre d'altres
* Falguereso afins : Banya de cérvol (Platycerium bifurcatum)
* Herbàcees: Petúnia, Impatiens, Alfàbrega, etc.
* Plantes d'interior: Ficus, Diefenbàquia, Croton, etc.
# Platja Gran de Palamós

La Platja Gran de Palamós és una platja urbana del municipi de Palamós, situada al tram oriental de la badia de Palamós, al Centre de la Costa Brava, a la comarca del Baix Empordà. Com el seu nom indica, és la platja més extensa del municipi. Limita a llevant amb el port de Palamós i a ponent amb la platja d'es Monestrí, del municipi de Calonge i Sant Antoni.
És una platja de sorra fina orientada al sud-sud-oest i es troba a una zona urbana amb un alt grau d'ocupació a l'estiu. Té una longitud de 990 metres i una amplada mitjana de 55 metres, amb un pendent d'entrada a l'aigua molt fort.
La platja ofereix diferents serveis als banyistes, com ara dutxes, bars i barracons, lloguer de para-sols i patins, banderes de salvament, papereres, zones per a infants, lloc de salvament, lavabos... A més a més, està adaptada per a minusvàlids i persones amb cadira de rodes.
Es pot accedir en cotxe per la C-31, a peu, en autobús o en barca.
L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control setmanal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent.

## Entorn

Aquesta platja té vistes al nucli històric del poble, el qual es troba just darrere de la platja, on es troba el barri mariner del Pedró, el qual també s'anomena el Barri de la Platja. En aquest, es troba l'església de Santa Maria, construïda al segle xv en estil gòtic.
A més a més, la platja se situa al costat d'un llarg passeig marítim que recorre tota la badia de Palamós ple de restaurants, bars i comerços.
Just davant hi ha el port, el principal de tota la Costa Brava i el segon gran port de creuers de Catalunya, rere el de Barcelona. Al capvespre és possible assistir a la llotja i observar com es descarrega el peix o les famoses Gambes de Palamós, o bé visitar el Museu de la Pesca, que se situa també al mateix port.
Al vespre també és un punt de diversió, ja que és una zona molt coneguda per l'animació nocturna i el seu gran ambient de bars, pubs i discoteques.
Al llarg del passeig marítim hi ha diversos canons davant el mar, són antics testimonis de la defensa del municipi davant els atacs pirates que es van desenvolupar fins al segle xix, entre els quals destaquen per la seva duresa el que va dur a terme el pirata turc Barbarroja l'octubre de 1543. Afortunadament, avui en dia aquests canons són testimonis d'un passat llunyà, i han servit d'inspiració per crear una de les havaneres més conegudes, anomenada "El canó de Palamós", i composta per Josep Lluís Ortega Monasterio.

## Referències

* ↑ «Gran de Palamós». Agència Catalana de Turisme.
* 1 2 «Platja Gran de Palamós». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «Platja Gran De Palamós | Palamós | Costa Brava». [Consulta: 15 desembre 2018].
* ↑ «Platja Gran de Palamós | Platges | Què fer | Costa Brava Pirineu de Girona». [Consulta: 15 desembre 2018].
* ↑ «Platja Gran, Diari de Girona». Arxivat de l'original el 2018-12-15. [Consulta: 15 desembre 2018].
* ↑ «Playa Gran de Palamós | Blog Costa Brava». [Consulta: 15 desembre 2018].
# Platja de la Conxa

* Per a altres significats, vegeu «Platja de la Concha (Sant Sebastià)».
La platja de la Conxa és una platja d'arena del municipi d'Orpesa a la comarca valenciana de la Plana Alta.
Limita al nord amb la Punta de la Cova i al sud amb les cales Orpesa la vella i Retó i té una longitud de 975 m, amb una amplària de 60 m.
Com el seu nom indica, és una platja amb forma de badia, la qual cosa la protegix dels vents i corrents per la seua configuració natural. Se situa en un entorn urbà, disposant d'accés per carrer. Compta amb passeig marítim i pàrquing delimitat, així com accés per a minusvàlids. És una platja abalisada, amb zona per a l'eixida d'embarcacions.
Compta amb el distintiu de Bandera Blava des de 1994 i amb certificat ISO 14001.

## Vegeu també

* Orpesa
* Platja dels Amplaires
* Platja de Morro de Gos
* Platgetes de Bellver
* Platges del País Valencià
# Platja de la Cova del Llop Marí

La platja de la Cova del Llop Marí és una petita platja natural del municipi de Vandellós i l'Hospitalet de l'Infant (Baix Camp), ubicada a l'Espai Natural Protegit de la Rojala-Platja del Torn, a pocs metres de la Cova del Llop Marí, al sud de la platja del Torn. Envoltada per les roques de la muntanya el Torn, té una longitud de 22 metres i una amplada mitjana de 9 metres, formada per grava i còdols.

## Referències

* ↑ «Espais naturals protegits de Catalunya». Generalitat de Catalunya.
* ↑ «L’Hospitalet refuerza la vigilancia en la Cova del Llop Marí». Diari de Tarragona, 21-06-2023.
* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
* ↑ «Cova del Llop Marí». L'Hospitalet de l'Infant i la Vall de Llors.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
# Platja de la Degollada

La platja de la Degollada és una diminuta platja en una zona urbanitzada del municipi del Port de la Selva (Alt Empordà), situada al fons d'una estreta i llarga cala homònima, entre la Punta de la Creu i la Punta del Bol Nou, a ponent de la Cala Tamariua. Orientada al nord-oest, té una longitud de 8 m i una amplada de 4 m, formada per graves i còdols. A la platja sempre hi ha bona mar, perquè està arrecerada per l'estretor i llargada de la cala.
El nom de Degollada ve de la seva pròpia morfologia, que ja és un entrant de mar estret i oprimit.

## Referències

* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* 1 2 Crestas, Pako. Les platges de la Costa Brava. De Cadaqués al Port de la Selva. Valls: Cossetània, maig 2016, p. 118-119. ISBN 978-84-9034-407-1.
# Piedmont (Oklahoma)

Piedmont és una ciutat dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 3.650 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Piedmont tenia 3.650 habitants, 1.226 habitatges, i 1.083 famílies. La densitat de població era de 32,2 habitants per km².
Dels 1.226 habitatges en un 49,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 78,4% hi vivien parelles casades, en un 7,2% dones solteres, i en un 11,6% no eren unitats familiars. En el 9,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,98 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,18.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,5% tenia menys de 18 anys, un 6,4% entre 18 i 24, un 32,5% entre 25 i 44, un 23,2% de 45 a 60 i un 6,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,3 homes.
Entorn del 4% de les famílies i el 3,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Piedmont». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Piedmont». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Pimp

Pimp és una pel·lícula dramàtica estatunidenca del 2018 escrita i dirigida per Christine Crokos i protagonitzada per Keke Palmer. Lee Daniels va exercir de productor executiu. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Sinopsi

La història és un drama urbà ambientat als carrers del Bronx. La Wednesday, una proxeneta, creix aprenent del seu pare. Un cop ell es mor, es queda cuidant de la seva mare prostituta i de la seva xicota, Nikki. Amb la necessitat de guanyar més diners per sobreviure, la Nikki intenta canviar el seu camí mentre que la Wednesday continua lluitant amb força per una vida millor per a les seves noies fora del gueto. Però quan Wednesday atrau una stripper anomenada Destiny, es troba cara a cara amb un proxeneta més perillós. En una batalla ferotge per la supervivència del més apte, la Wednesday lluita per l'amor i ho arrisca tot per protegir la Nikki.

## Repartiment

* Keke Palmer com a Wednesday
* Vanessa Morgan com a Destiny
* Edi Gathegi com a Kenny Wayne
* Haley Ramm com a Nikki
* Aunjanue Ellis com a Gloria May
* Lyrica Okano com a Kim
* DMX com a Midnight John
* Paola Lázaro com a Louisa
* Mike E. Winfield com a Science

## Referències

* 1 2 «Pimp». FilminCAT. [Consulta: 17 juliol 2022].
* ↑ Catsoulis, Jeannette. «'Pimp' Review: Blaxploitation and Lesbian Love». The New York Times, 08-11-2018. [Consulta: 17 setembre 2019].
* ↑ «Pimp 2018».
* ↑ Scheck, Frank. «'Pimp': Film Review». The Hollywood Reporter, 07-11-2018. [Consulta: 17 setembre 2019].
* ↑ Siegel, Tatiana. «Lee Daniels Boards Lesbian Love Story 'Pimp' as Producer». The Hollywood Reporter, 19-04-2018. [Consulta: 17 setembre 2019].
* ↑ «Pimp». Goita què fan ara. [Consulta: 17 juliol 2022].
# Pimpinela

* No s'ha de confondre amb Pimpinella.
Pimpinela és un duo argentí de música balada i pop, sorgit l'any 1981. Està format pels germans María Graciela (23 de maig de 1961), de nom artístic Lucía Galán i Joaquín Galán (21 de juliol de 1955).
El duet ha publicat 22 àlbums pels quals han rebut 85 discs d'or, platí i diamants. El 2001, havien venut 18 milions de registres i el 2012 (11 anys després), van superar els 25 milions de còpies en tot el món. Canten també cançons en anglès, italià i portuguès. Han guanyat nombrosos premis nacionals i internacionals, la seva música arriba a Amèrica del Sud, Europa, Estats Units, Canadà i Marroc.

## Referències

* ↑ «Pimpinela revela el secreto de su éxito: "Si fuésemos pareja no hubiésemos durado ni tres meses"» (en castellà). Marca, 21-11-2021. [Consulta: 1r gener 2022].
* ↑ CMTV. «Biografía de Pimpinela» (en castellà). CMTV. [Consulta: 1r gener 2022].
* ↑ «Pimpinela presentará su disco 'Estamos Todos Locos' en Valencia el 11 de octubre» (en castellà). 20minutos, 24-09-2011. [Consulta: 1r gener 2022].

## Enllaços externs

* Pimpinela - Lloc web oficial