OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Violació correctiva

Una violació correctiva o violació curativa és un delicte d'odi consistent a violar, sovint reiteradament, a una persona LGBTI+ amb l'objectiu de modificar la seva orientació sexual o la seva identitat de gènere. La voluntat del violador és "curar" aquella persona per a que segueixi els patrons cisheteronormatius, reforçant les idees de binarisme de gènere i el determinisme biològic. Aquestes violacions poden ser institucionals, comunitàries o familiars.

## Etimologia

L'expressió en català és una traducció literal de l'anglès corrective rape. Aquesta va ser utilitzada al començament del segle xxi per les organitzacions de defensa dels drets humans, en un principi per descriure les violacions comeses a Sud-àfrica per part d'homes contra les dones lesbianes.

## Vegeu també

* Violació col·lectiva
* Teràpia de reorientació sexual

## Referències

* ↑ Ph.D, Merril D. Smith. Encyclopedia of Rape and Sexual Violence [2 volumes] (en anglès). ABC-CLIO, 2018-05-03. ISBN 978-1-4408-4490-4.
* ↑ Sherwood Thompson, Encyclopedia of Diversity and Social Justice, Roman & Littlefield, 2014. ISBN 1442216042 (anglès)

## Enllaços externs

* Violacions correctives (català)
# Viola wikipedia

Viola wikipedia és una espècie de planta amb flor del gènere Viola, batejada el 2019 en honor de l'enciclopèdia Viquipèdia per l'equip de botànics marit i muller John Michael Watson i Ana Rosa Flores. Segons l'Índex Internacional de Noms de Plantes no es tractaria de cap nova espècie, sinó que simplement estaríem davant d'un nom il·legítim de Viola angustifolia per equivocació dels anteriors autors.
L'espècie és endèmica de la regió de Santiago de Xile. Se sap que es va recollir només un espècimen el gener del 1855, descrita per Rodolfo Amando Philippi el 1857.
Està relacionada amb V. acanthophylla, V. bustillosia i V. cheeseana, la darrera descrita en el mateix article. Es diferencia d'aquestes altres espècies per tenir «una vora de fulla poc profunda i serrada. El peduncle és clarament més curt que les fulles.»

## Referències

* 1 2 3 Watson, J.M. «Two for the price of one». International Rock Gardener, 117, 2019, pàg. 47–. Arxivat de l'original el 2019-10-01 [Consulta: 2 octubre 2019]. Arxivat 2019-10-01 a Wayback Machine.
* ↑ «Contributors». Rock Garden Quarterly, Winter 2012–2013. «John Watson lives in Chile with his wife and working partner, Anita Flores (Ana R. Flores for formal publications).»
* ↑ Philippi, R.A. (1857) Plantarum novarum chilensium. Centuria prima. Linnaea 28: 612.
* ↑ «Entrada a l'IPNI». [Consulta: 2 octubre 2019].
# Walter Bagehot

Walter Bagehot (3 de febrer de 1826, Langport, Somerset - Langport, 24 de març de 1877) va ser un periodista, politòleg i economista anglès.
Mentre treballava al banc del seu oncle, havia escrit diversos assaigs de ploma i articles sobre economia que el van portar a participar en The Economist. Va ser editor d'aquesta publicació des de 1860 i va ajudar a fer-la una de les principals empreses del món dedicades al periodisme polític.
El seu conegut llibre, de 1867, The English Constitution, descriu com opera realment la forma de govern britànica darrere de la seva façana. Entre altres obres seves, podem trobar Physics and Politics, de 1872, un dels primers intents per aplicar el concepte d'evolució a les societats, i l'escrit del 1873, Lombard Street, un estudi sobre els mètodes bancaris.

## Publicacions

* Bagehot, Walter (1848). «Principles of Political Economy», The Prospective Review, Vol. 4, No. 16, pp. 460–502.
* Bagehot, Walter (1858). Estimates of Some Englishmen and Scotchmen.
* Bagehot, Walter (1867). The English Constitution.
* Bagehot, Walter (1872). Physics and Politics.
* Bagehot, Walter (1873). Lombard Street: A Description of the Money Market.
* Bagehot, Walter (1875). «A New Standard of Value», The Economist, Vol. 33, No. 1682, pp. 1361–63.
* Bagehot, Walter (1877). Some Articles on the Depreciation of Silver and on Topics Connected with It.
* Bagehot, Walter (1879). Literary Studies.
* Bagehot, Walter (1880). Economic Studies.
* Bagehot, Walter (1881). Biographical Studies.
* Bagehot, Walter (1885). The Postulates of English Political Economy.
* Bagehot, Walter (1889). The Works of Walter Bagehot.

## Referències

* ↑ Walter Bagehot by St. Norman John-Stevas The British Council/National Book League/Longmans, Greene & Co. London. (1963)
* ↑ Andrew King, John Plunkett. Victorian Print Media: A Reader. Oxford University Press, 2005, p. 50. ISBN 0-19-927037-6. «National Review (1855–64) one of the most prestigious quarterlies of mid-century»
* ↑ Cfr. Bagehot and International Lending. by Professor M. Lipton. The Financial Times (London, England),Tuesday, June 12, 1984; pg. 17; Edition 29,344.

## Enllaços externs

* Obres de o sobre Walter Bagehot a Internet Archive
# Voznessénovskoie

Voznessénovskoie (en rus: Вознесеновское) és un poble del krai de Stàvropol, a Rússia, que el 2019 tenia 2.330 habitants. Pertany al districte rural de Dívnoie.

## Referències

* ↑ «База микроданных Всероссийских переписей населения 2002 и 2010 годов». Arxivat de l'original el 2014-06-09. [Consulta: 28 març 2020].
# Víctor Rangel

Víctor Rangel Ayala (11 de març de 1957) és un exfutbolista mexicà i entrenador.

## Selecció de Mèxic

Va formar part de l'equip mexicà a la Copa del Món de 1978.
Entrenà clubs com el Club Tijuana fins a desembre de 2007, i Atlético Mexiquense el juny de 2008.

## Referències

* ↑ Víctor Rangel Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Víctor Rangel a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ CARRILLO, Omar. La Historia de las Copas del Mundo: Crónicas de la Selección Mexicana, El Tri en cada mundial.. Mèxic: Editorial Televisa edición, 2006.
* ↑ «Sale Víctor Rangel de Xoloitzcuintles» (en castellà). El Sol de Tijuana, 05-12-2007. Arxivat de l'original el 4 de març 2016. [Consulta: 31 desembre 2017].
* ↑ «Víctor Rangel Ayala es el nuevo timonel del Mexiquense» (en castellà). Medio Tiempo, 10-06-2008.
# Walbach

Walbach (en alsacià Wàlbàch) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament de l'Alt Rin. L'any 1999 tenia 930 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 523 | 534 | 583 | 646 | 759 | 930 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | André Beyer | |
# Wald (Berna)

Wald és un municipi del cantó de Berna (Suïssa), situat a l'antic districte de Seftigen i a l'actual de Berna-Mittelland

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Recopa d'Europa de futbol 1987-88

La Recopa d'Europa de futbol 1987-88 fou la vint-i-vuitena edició de la Recopa d'Europa de futbol. La final fou guanyada pel KV Mechelen enfront l'Ajax Amsterdam.

## Ronda preliminar

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| AEL | 1-6 | FC Dunajská Streda | 0-1 | 1-5 |

## Primera ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| KV Mechelen | 3-0 | FC Dinamo Bucureşti | 1-0 | 2-0 |
| St Mirren F.C. | 1-0 | Tromsø I.L. | 1-0 | 0-0 |
| Reial Societat | 2-0 | Śląsk Wrocław | 0-0 | 2-0 |
| FC Dinamo Minsk | 4-1 | Gençlerbirliği | 2-0 | 2-1 |
| Vitosha Sofia | 2-3 | OFI FC | 1-0 | 1-3 |
| Merthyr Tydfil F.C. | 2-3 | Atalanta B.C. | 2-1 | 0-2 |
| ÍA | 0-1 | Kalmar FF | 0-0 | 0-1(pr) |
| Sporting Clube de Portugal | 6-4 | FC Swarovski Tirol | 4-0 | 2-4 |
| Vllaznia | 6-0 | Sliema Wanderers | 2-0 | 4-0 |
| RoPS | 1(c)-1 | Glentoran F.C. | 0-0 | 1-1 |
| 1. FC Lokomotive Leipzig | 0-1 | Olympique de Marsella | 0-0 | 0-1 |
| Aalborg Boldspilklub | 1-1(p) | Hajduk Split | 1-0 | 0-1(pr) |
| Újpest FC | 2-3 | FC Den Haag | 1-0 | 1-3 |
| FC Dunajská Streda | 3-4 | BSC Young Boys | 2-1 | 1-3 |
| Avenir Beggen | 0-8 | Hamburger SV | 0-5 | 0-3 |
| Ajax Amsterdam | 6-0 | Dundalk F.C. | 4-0 | 2-0 |

## Segona ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| KV Mechelen | 2-0 | St Mirren F.C. | 0-0 | 2-0 |
| Reial Societat | 1-1(c) | FC Dinamo Minsk | 1-1 | 0-0 |
| OFI FC | 1-2 | Atalanta B.C. | 1-0 | 0-2 |
| Kalmar FF | 1-5 | Sporting Clube de Portugal | 1-0 | 0-5 |
| Vllaznia | 0-2 | RoPS | 0-1 | 0-1 |
| Olympique de Marsella | 7-0 | Hajduk Split | 4-0 | 3-0* |
| FC Den Haag | 2-2(c) | BSC Young Boys | 2-1 | 0-1 |
| Hamburger SV | 0-3 | Ajax Amsterdam | 0-1 | 0-2 |
*Partit finalitzat 2-0 pel Hajduk Split, atorgat 3-0 pel Marseille per violència del públic.

## Quarts de final

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| KV Mechelen | 2-1 | FC Dinamo Minsk | 1-0 | 1-1 |
| Atalanta B.C. | 3-1 | Sporting Clube de Portugal | 2-0 | 1-1 |
| RoPS | 0-4 | Olympique de Marsella | 0-1 | 0-3 |
| BSC Young Boys | 0-2 | Ajax Amsterdam | 0-1 | 0-1 |

## Semifinals

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| KV Mechelen | 4-2 | Atalanta B.C. | 2-1 | 2-1 |
| Olympique de Marsella | 2-4 | Ajax Amsterdam | 0-3 | 2-1 |

## Final

L'Ajax es convertí en el cinquè equip europeu que fracassava en l'intent de guanyar dues finals seguides de la Recopa d'Europa. A la final d'Estrasburg, el seu botxí va ser el Malines, que guanyava el seu primer títol continental en la seva primera aparició a una copa europea.
| Y.R. K.V. Mechelen | 1 – 0 | AFC Ajax |
| Den Boer 53' | | |
* Guanyador de la Recopa d'Europa 1987-88
* Y.R. K.V. Mechelen Primer títol

## Enllaços externs

* Detalls a la web de la UEFA
* RSSSF
# Recopa d'Europa de futbol 1985-86

La Recopa d'Europa de futbol 1985-86 fou la vint-i-sisena edició de la Recopa d'Europa de futbol. La final fou guanyada pel FC Dinamo de Kíev contra l'Atlètic de Madrid.
En aquesta edició no hi va participar el campió vigent (l'Everton FC), perquè havia guanyat també la lliga anglesa i estava classificat per a la Copa d'Europa, ni el campió de la FA Cup (el Manchester United FC); tots dos clubs van ser víctimes del càstig que la UEFA imposà als clubs anglesos a conseqüència del desastre de Heysel.

## Primera ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| SK Rapid Wien | 6-1 | Tatabányai Bányász SC | 5-0 | 1-1 |
| Fram | 3-2 | Glentoran F.C. | 3-1 | 0-1 |
| AS Monaco | 2-3 | CS Universitatea Craiova | 2-0 | 0-3 |
| FC Utrecht | 3-5 | FC Dinamo de Kíev | 2-1 | 1-4 |
| AEL | 2-6 | Dukla Praga | 2-2 | 0-4 |
| AIK | 13-0 | Red Boys Differdange | 8-0 | 5-0 |
| SL Benfica | Bye | - | - | - |
| Larisa FC | 1-2 | U.C. Sampdoria | 1-1 | 0-1 |
| Lyngby BK | 4-2 | Galway United | 1-0 | 3-2 |
| Estrella Roja de Belgrad | 4-2 | FC Aarau | 2-0 | 2-2 |
| Fredrikstad F.K. | 1-1(c) | Bangor City F.C. | 1-1 | 0-0 |
| Atlètic de Madrid | 3-2 | Celtic FC | 1-1 | 2-1 |
| HJK Helsinki | 5-3 | KS Flamurtari | 3-2 | 2-1 |
| Cercle Brugge K.S.V. | 4-4(c) | Dynamo Dresden | 3-2 | 1-2 |
| Żurrieq FC | 0-12 | Bayer Uerdingen | 0-3 | 0-9 |
| Galatasaray SK | 2(c)-2 | Widzew Łódź | 1-0 | 1-2 |

## Segona ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| SK Rapid Wien | 4-2 | Fram | 3-0 | 1-2 |
| CS Universitatea Craiova | 2-5 | FC Dinamo de Kíev | 2-2 | 0-3 |
| Dukla Praga | 3-2 | AIK | 1-0 | 2-2 |
| SL Benfica | 2-1 | U.C. Sampdoria | 2-0 | 0-1 |
| Lyngby BK | 3-5 | Estrella Roja de Belgrad | 2-2 | 1-3 |
| Bangor City F.C. | 0-3 | Atlètic de Madrid | 0-2 | 0-1 |
| HJK Helsinki | 3-7 | Dynamo Dresden | 1-0 | 2-7 |
| Bayer Uerdingen | 3-1 | Galatasaray SK | 2-0 | 1-1 |

## Quarts de final

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| SK Rapid Wien | 2-9 | FC Dinamo de Kíev | 1-4 | 1-5 |
| Dukla Praga | 2(c)-2 | SL Benfica | 1-0 | 1-2 |
| Estrella Roja de Belgrad | 1-3 | Atlètic de Madrid | 0-2 | 1-1 |
| Dynamo Dresden | 5-7 | Bayer Uerdingen | 2-0 | 3-7 |

## Semifinals

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| FC Dinamo de Kíev | 4-1 | Dukla Praga | 3-0 | 1-1 |
| Atlètic de Madrid | 4-2 | Bayer Uerdingen | 1-0 | 3-2 |

## Final

11 anys després, el Dinamo de Kíev tornà a guanyar la Recopa d'Europa. L'equip ucraïnès (on hi havia la major part dels jugadors que participaren en el Mundial de 1986 representant a la Unió Soviètica) derrotà per 3 a 0 l'Atlético de Madrid, que arribava a la final d'aquesta competició per tercera vegada.
| FC Dinamo de Kíev | 3 - 0 | Atlético de Madrid |
| Zavarov 4' Blokhín 85' Yevtushenko 87' | | |
* Guanyador de la Recopa d'Europa 1985-86
* FC Dinamo de Kíev Segon títol

## Enllaços externs

* Detalls a la web de la UEFA
* RSSSF
# Ramgamati

Rangamati fou una antiga ciutat del districte de Murshidabad a Bengala Occidental a la dreta del riu Bhagirathi-Hoogly, a uns 25 km més avall de Baharampur. Encara que les ruïnes no estan molt ben conservades, la seva història és important. Les ruïnes les formen restes d'edificis, tancs d'aigua, baonis, i abundant ceràmica.
El nom vol dir «Terra Roja» i la llegenda diu que Bibisan, germà de Ravana, fou convidat a una festa per un braman pobre a Rangamati i en agraïment va fer ploure or; altres atribueixen el miracle a Bhu Deb. El capità Layard diu que el seu nom antic fou Kansonapuri (derivat de Karn-sona-ka-ghar) i que fou construïda per un maharaja de Bengala de nom Kurun Sen, que residia a Gaur. Karn-sona-ka-ghar seria de fet el nom Karna-suvarna, aplicat a l'antic regne de Bengala que va visitar el pelegrí xinès Hiuen Tsiang vers el 639 i que sembla que incloïa Bardwan i Birbhum. Long diu que fou un fawjdar en el període mogol i el raja (zamindar) era un personatge notable i que en ocasió de la gran punya a Mutijhil el 1767 va rebre un khilat de valor de 7.278 rupies, tant com el zamindar de Nadia. Els britànics la van preferir a Barhampur per construir quarters militars i el 1846 hi van planejar un sanatori. La Companyia Britànica de les Índies Orientals hi va tenir una factoria de seda però la va vendre el 1835. El 1881-1882 fou declarat un lloc malsà quan la major part dels habitants foren afectats de malària, i abandonada.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Ramganga

Ramganga és el nom dels següents llocs:
* Ramganga Oriental, a Uttarakhand, afluent del Riu Sarda (que forma el riu Gogra)
* Ramganga Occidental, riu d'Uttarakhand i Uttar Pradesh (Índia) afluent del Ganges
# Wopmayita

La wopmayita és un mineral de la classe dels fosfats que forma part del grup de la merrillita. Rep el nom del canadenc Wilfrid Reid "Wop" May (1896-1952), un aviador pioner que va obrir el nord canadenc a la mineria i a l'exploració de minerals.

## Característiques

La wopmayita és un fosfat de fórmula química Ca₆Na₃□Mn(PO₄)₃(PO₃OH)₄. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2011 i publicada dos anys més tard. Cristal·litza en el sistema trigonal. És un mineral estructuralment relacionat amb la whitlockita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Tanco, una mina de tàntal, liti i cesi a la pegmatita Tanco, una de les pegmatites complexes més antigues conegudes, amb 2.670 milions d'anys. Es troba al llac Bernic, dins l'àrea de Lac-du-Bonnet, a Manitoba (Canadà), on sol trobar-se associada a altres minerals com la whitlockita, la rodocrosita, el quars i l'apatita. Es tracta de l'únic indret on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* 1 2 «Wopmayite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 31 març 2024].
* 1 2 Cooper, M. A.; Hawthorne, F. C.; Abdu, Y. A.; Ball, N. A.; Ramik, R. A.; Tait, K. T. «Wopmayite, Ideally Ca6Na3 Mn(Po4)3(PO3Oh)4, A New Phosphate Mineral From The Tanco Mine, Bernic Lake, Manitoba: Description And Crystal Structure». The Canadian Mineralogist, 51, 1, 01-02-2013, pàg. 93–106. DOI: DOI:10.3749/canmin.51.1.93 [Consulta: 31 març 2024].
* ↑ Williams, P. A.; Hatert, F.; Pasero, M.; Mills, S. J. «New minerals and nomenclature modifications approved in 2012». Mineralogical Magazine, 76, 1, 01-02-2012, pàg. 151–155. DOI: doi:10.1180/minmag.2012.076.1.151 [Consulta: 31 març 2024].
* ↑ «Tanco Mine, Bernic Lake, Lac-du-Bonnet area, Manitoba, Canada». Mindat. [Consulta: 31 març 2024].
# Ratpenat de Watts

El ratpenat de Watts (Pipistrellus wattsi) es troba només a Papua Nova Guinea. Fou anomenat en honor del mastòleg australià Christopher Henry Stuart Watts.

## Referències

* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 440. ISBN 978-0801893049.

## Bibliografia

* Wilson, D. E.; Reeder, D. M. (editors). Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (en anglès). 2 volums. 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0.

## Enllaços externs

* Fordham et al. (2006). Ratpenat de Watts. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 29 desembre 2007 (en anglès). (anglès)
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Weigelstown

Weigelstown és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 10.117 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Weigelstown tenia 10.117 habitants, 3.933 habitatges, i 2.890 famílies. La densitat de població era de 672,3 habitants/km².
Dels 3.933 habitatges en un 33,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,1% hi vivien parelles casades, en un 9,1% dones solteres, i en un 26,5% no eren unitats familiars. En el 21,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,4% tenia menys de 18 anys, un 6,6% entre 18 i 24, un 30,3% entre 25 i 44, un 24,2% de 45 a 60 i un 14,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 45.095 $ i la renda mediana per família de 51.343 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.598 $ mentre que les dones 23.143 $. La renda per capita de la població era de 19.048 $. Entorn del 3,5% de les famílies i el 5,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Weigelstown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Weigelstown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Weil (cràter)

Weil és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 24,2 km de diàmetre. Porta el nom de Simone Weil (1909-1943), escriptora francesa, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1994.

## Referències

* ↑ «Weil». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Ramon Padró i Pijoan

Ramon Padró i Pijoan (Cervera, 1809 – Sant Feliu de Llobregat, 1876) va ser un escultor català.
Nascut a Cervera, va ser fill del també escultor Tomàs Padró i Marot i de Maria Anna Pijoan; casat amb Antònia Pedret, va ser al seu torn pare del pintor Ramon Padró i Pedret i el dibuixant Tomàs Padró. L'any 1844 es va traslladar de Manresa a Barcelona per estudiar a l'Escola de Nobles Arts, on va ser deixeble predilecte de Damià Campeny.
Tenia el taller en la plaça dels Traginers de Barcelona en el 1848. La seva especialitat va ésser la imatgeria religiosa, destacant-hi en els Sants Cristos, que feia de fusta de llimoner que no es corca. D'ell és una Pietat per un oratori particular, un àngel del cambril de Montserrat, un Sant Rafael i un Sant Pere de l'església de l'Ensenyança de Barcelona. Va prendre part en la decoració dels pòrtics d'en Xifré i en la façana de la part nova de la Casa de la Ciutat. Se li atribueixen uns grups de terracota del jardí de l'Ateneu Barcelonès, i també es va dedicar a l'art de la pintura.
Va ser acadèmic de mèrit a l'Escola de Belles Arts de Barcelona.

## Una nissaga d'escultors

«La família Padró exercint l'art de l'imaginaire és de les més nombroses en aquesta ciutat...»
| Ramona Marot | Ramona Marot | Ramona Marot | Ramona Marot | | |
| | | | | Tomàs Padró i Marot | Tomàs Padró i Marot | Tomàs Padró i Marot | Tomàs Padró i Marot | Tomàs Padró i Marot | Tomàs Padró i Marot | | | | | Maria Anna Pijoan | Maria Anna Pijoan | Maria Anna Pijoan | Maria Anna Pijoan | Maria Anna Pijoan | Maria Anna Pijoan |
| | | | | | | | | | | | | | | Ramon Padró i Pijoan | Ramon Padró i Pijoan | Ramon Padró i Pijoan | Ramon Padró i Pijoan | Ramon Padró i Pijoan | Ramon Padró i Pijoan | Antònia Pedret | Antònia Pedret | Antònia Pedret | Antònia Pedret | Antònia Pedret | Antònia Pedret |
| Ramon Padró i Pedret | Ramon Padró i Pedret | Ramon Padró i Pedret | Ramon Padró i Pedret | Ramon Padró i Pedret | Ramon Padró i Pedret | | | Tomàs Padró i Pedret | Tomàs Padró i Pedret | Tomàs Padró i Pedret | Tomàs Padró i Pedret | Tomàs Padró i Pedret | Tomàs Padró i Pedret |

## Referències

* ↑ Judit Subirachs Burgaya, L'escultura del segle xix a Catalunya, p.106-107
* ↑ Joaquim Sarret i Arbós "Art i artistes manresans" Manresa 1916

## Enllaços externs

* Ramon Padró i Pijoan
* «Ramon Padró i Pijoan». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Wounaans

Woun, Wauna, Wounaan, Chanco o Noanamá és un poble indígena que habita en la conca del baix San Juan, municipis d'Istmina i Pizarro; el riu Curiche, municipi de Juradó, a Colòmbia; i a la comarca Emberá-Wounaan, a Panamà. Són unes 21.000 persones, de les quals 14.200 se situen a Colòmbia i 6.800 a Panamà, que parlen una llengua anomenada maach meu, de la família chocó, però de moment es troben en una mena de crisi que els amenaça amb l'extinció.

## Economia i tradicions

L'economia wounaan es basa en l'agricultura itinerant; els principals cultius són el blat de moro, plàtan i canya de sucre i a més produeixen yuca, mafafa, frijol i arròs. S'hi practica el sistema de tumba y pudre per preparar el terreny, tasca que correspon als homes, mentre que la cura de la xacra i la recol·lecció de les collites és feta per les dones, que també practiquen la cistelleria. La pesca en una quantitat important i la recol·lecció complementen la dieta.
L'habitatge tradicional és el "tambo" (dichaar dí), construcció circular de sostre cònic, coberta de palla de fulles de palmells, en la qual viu una família extensa, agrupada entorn del cap de família, les seves filles casades i llurs esposos. Actualment molts construeixen cases rectangulars de fusta, que com els tambos es construeixen sobre pilotis a una altura convenient per evitar les inundacions i tendeixen a allotjar separadament a cada parella amb els seus fills.
El benhuna (xaman) compleix un paper important, guiant la relació amb éssers espirituals que es conceben lligats a la naturalesa i que poden controlar la salut i la malaltia.

## Referències

* ↑ Panamà al web del SIPIA de la UNAM
* ↑ Lenguas indígenas de Colombia.

## Bibliografia

* Barragán Pardo, Julio Mario. 1983. El espacio de las contradicciones (la casa waunana, promiscuidad y armonía). Bogotá: Universidad de los Andes.
* Suárez Sandoval, Bertha. 1977. Los noanamá o waunana del Chocó. Descripción socio-económica y cultural. Bogotá: Universidad Nacional.

## Enllaços externs

* ¿Cual es el estado de la lengua maach meu, del pueblo wounaan? a canalpatrimonio.com,noconcultesvagamente