OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Conó de Samos

Conó de Samos (llatí: Conon, en grec antic: Κόνων) fou un matemàtic i astrònom grec del temps de Ptolemeu II Filadelf (284-246 aC) i Ptolemeu III Evergetes I (246-222 aC). Va néixer a l'illa de Samos i va ser amic i probablement mestre d'Arquimedes.
No es conserva cap de les seves obres. Claudi Ptolemeu fa menció de les seves observacions a φάδεις ἀπλανῶν, De Apparentiis i diu que aquestes es van fer a Itàlia. Segons Sèneca, va escriure una col·lecció d'obres sobre les observacions dels eclipsis solars que haurien establert els egipcis. Apol·loni de Perge diu que va intentar demostrar algunes proposicions sobre el nombre de punts en què es poden intersecar dues seccions còniques.
Segurament va ser l'inventor de la corba anomenada espiral d'Arquimedes, però es va limitar a proposar la investigació de les seves propietats com a problema per a altres geòmetres. Va construir una taula d'horaris de la posta i sortida dels estels.
Es diu que va donar el nom de Coma Berenices a la constel·lació que porta aquest nom. El cas va ser que la reina Berenice II d'Egipte, esposa de Ptolemeu III Evergetes, havia ofert el sacrifici de la seva cabellera a la dea Afrodita pel retorn del rei d'una expedició durant la Tercera guerra síria. Com que el rei va tornar sa i estalvi, la reina va complir el seu oferiment, se la va tallar i la va deixar al temple. L'endemà al matí la cabellera havia desaparegut. Per aplacar el rei i la reina, furiosos (i salvar la vida dels sacerdots del temple) l'astrònom de la cort, Conó, va anunciar que l'oferiment havia estat posat per la dea al cel. Va indicar un cúmul d'estels que en aquell temps era identificat com la cua a la Constel·lació del Lleó, però que des d'aquella època va ser conegut com la Cabellera de Berenice.

## Referències

* ↑ Faulkner i Hosch, 2018, p. 228.
* ↑ Daintith, 2009, p. 148.
* ↑ Geison, 1967, p. 398.
* ↑ Conon of Samos a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 826

## Bibliografia

* Daintith, John. «Conon of Samos». A: Biographical Encyclopedia of Scientists. CRC Press, 2009, p. 148. ISBN 978-1-4200-7272-3.
* Faulkner, Nicholas; Hosch, William L. «Conon of Samos». A: Geometry (en anglès). Rosen Publishing, 2018, p. 228-229. ISBN 978-1-5383-0040-4.
* Geison, Gerald L. «Did Conon of Samos Transmit Babylonian Observations?». Isis, Vol. 58, Num. 3, 1967, pàg. 398-401. DOI: 10.1086/350273. ISSN: 0021-1753.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Conó de Samos» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Bulmer-Thomas, Ivor. «Conon of Samos» (en anglès). Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 17 febrer 2024].
* Gregersen, Erik. «Conon of Samos» (en anglès). Encyclopaedia Britannica, 2010. [Consulta: 17 febrer 2024].
* Toomer, G.J. «Conon» (en anglès). Oxford Classical Dictionary, 2016. [Consulta: 17 febrer 2024].
# Louesme

Louesme és un municipi francès, situat al departament de la Costa d'Or i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 115 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Louesme era de 115 persones. Hi havia 44 famílies, de les quals 16 eren unipersonals (12 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 16 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 68 habitatges, 51 eren l'habitatge principal de la família, 10 eren segones residències i 7 estaven desocupats. 67 eren cases i 1 era un apartament. Dels 51 habitatges principals, 45 estaven ocupats pels seus propietaris i 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 3 en tenien tres, 15 en tenien quatre i 32 en tenien cinc o més. 43 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 20 habitatges hi havia un automòbil i a 25 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Louesme el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 4 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 12 |
| 8 | 65 a 69 | 4 |
| 8 | 60 a 64 | 8 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 8 |
| 8 | 30 a 34 | 4 |
| 8 | 25 a 29 | 4 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 61 persones, 40 eren actives i 21 eren inactives. De les 40 persones actives 36 estaven ocupades (20 homes i 16 dones) i 4 estaven aturades (2 homes i 2 dones). De les 21 persones inactives 9 estaven jubilades, 4 estaven estudiant i 8 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Louesme hi havia 49 unitats fiscals que integraven 112 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 15.583 €.

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 2 d'empreses de serveis.
L'any 2000 a Louesme hi havia 11 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Louesme a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Louesme a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Bo Larsson

Bo Larsson (Malmö, 5 de maig de 1944 - Malmö, 18 de desembre de 2023) va ser un futbolista suec de la dècada de 1970. Fou 70 cops internacional amb la selecció sueca amb la qual participà en la Copa del Món de Futbol de 1970, 1974 i 1978. Pel que fa als clubs, defensà els colors del Malmö FF i el VfB Stuttgart.

## Referències

* ↑ «Sweden national football team stats» (en suec). passagen.se. Arxivat de l'original el 6 juny 2012.
* ↑ Bo Larsson a worldfootball.net
* ↑ Bo Larsson a National-Football-Teams.com (anglès)
# Täsch

Täsch és un municipi del cantó suís del Valais, situat al districte de Visp.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Mare de Déu dels Àngels (Pere Serra)

La Mare de Déu dels Àngels és una pintura al tremp sobre taula obra de Pere Serra datada cap al 1385.
És la taula central (195,8 × 131 × 11 cm) que, junt amb els dos cossos de predel·la amb sants (que en el seu dia devien flanquejar un sagrari), són les úniques parts conservades d'un retaule. Està dedicat a la Mare de Déu i va ser encarregada probablement pel notari Bernat Macip per a una de les capelles de la girola de la catedral de Tortosa, des d'on va passar al convent de Santa Clara de Tortosa. El compartiment de la Verge amb l'Infant envoltada d'àngels músics és una versió de gran delicadesa i refinament d'un tipus iconogràfic que va gaudir d'una fortuna immensa a l'època.
Pere Serra, l'autor del retaule, va pertànyer a una família de pintors que van acabar encapçalant la pintura catalana de la segona meitat del segle xiv.
Al MNAC es conserven també les dues seccions laterals de la predel·la. Les tres taules procedeixen de la catedral de Tortosa (Baix Ebre) i varen ser adquirides pel Museu el 1932 provinent de la col·lecció Plandiura. A les taules laterals es mostren les figures de quatre sants a cadascuna. A l'esquerra: sant Pere, santa Clara, sant Jaume el Major i sant Joan Evangelista; a la dreta: sant Joan Baptista, Maria Magdalena, sant Jaume el Menor i sant Pau apòstol.

## Referències

* ↑ Mare de Déu dels Àngels, al web del MNAC
# Dasycercus cristicauda

El mulgara o rat marsupial de cua crestada (Dasycercus cristicauda) és una espècie de marsupial carnívor endèmica d'Austràlia del gènere Dasycercus. El seu aspecte exterior se sembla al d'una rata placentària, és petit marsupial amb aspecte de rosegador. És estretament emparentat amb el diable de Tasmània (Sarcophilus harrisii). Tal com moltes altres espècies natives d'Austràlia, el mulgara, es creu que va ser fa dècades un carnívor comú en les regions més àrides del continent.
Va desaparèixer després de l'arribada al continent australià dels primers colons europeus, que van introduir en aquest enclavament animals carnívors com els conills o les guilles, cosa que va tenir efectes devastadors per a la fauna nativa. De fet, els experts creuen que la depredació per part de gats i guineus, juntament amb la competència entre el mulgara i els conills, que mastegaven les petites plantes que l'animal ha menester per a cobrir-se, van restringir en gran manera la població del petit marsupial.
Hom el creia extint fins que el 2017 l'animal ha tornat a aparèixer a Nova Gal·les del Sud després que fa un segle els experts en perdessin la pista.
La redescoberta de l'espècie s'enquadra dins el programa de conservació Wild Deserts del Parc Nacional Sturt, una mena de refugi de la fauna nativa del continent austral en què s'ha trobat el petit marsupial. Gràcies a això, no sols s'ha recuperat l'animal del qual fa 100 anys es va perdre la pista, sinó que el seu hàbitat s'ha expandit i aquest tipus d'accions han permès que la seva població s'estabilitzi al voltant de 10.000 individus.

## Referències

* ↑ http://www.lavanguardia.com/natural/20171223/433796217698/redescubren-desierto-australia-marsupial-extinto.html
Espècies vivents de dasiüromorfs :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Metatheria :
Família Dasyuridae, subfamília Dasyurinae :
Família Dasyuridae, subfamília Sminthopsinae :
Família Myrmecobiidae :
# Rachael Blackmore

Rachael Blackmore (Killenaule, Comtat de Tipperary, Irlanda, 11 de juliol de 1989) és una joquei irlandesa, que competeix al National Hunt racing.
L'abril de 2021 guanyà el Grand National muntant a Minella Times, essent la primera dona en aconseguir-ho.

## Referències

* ↑ Castelló, José Ignacio. «Rachael Blackmore, el ventafocs del Grand National». El Periódico, 09-04-2021. [Consulta: 10 abril 2021].
* ↑ Pailey, Tony. «Rachael Blackmore is first female jockey to win Grand National on Minella Times» (en anglès). The Guardian, 10-04-2021. [Consulta: 10 abril 2021].
# Ossana

Ossana és un municipi italià, dins de la província de Trento. L'any 2007 tenia 789 habitants. Limita amb els municipis de Carisolo, Peio, Pellizzano, Pinzolo i Vermiglio.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Luciano Dell'Eva | Llista cívica |
# Tèrraclapièr

Tèrra Clapièr (en francès Terre-Clapier) és un municipi occità del Llenguadoc, situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 218 | 247 | 244 | 234 | 218 | 215 | 238 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Maurice Rouquier | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Sensocentrisme

Sensocentrisme descriu la teoria que els individus sensibles són el centre de la preocupació moral. Tots i només els éssers sensibles (animals que percebin, inclosos els éssers humans) tenen un valor intrínsec i prestigi moral, i la resta del món natural té un valor instrumental. Els éssers humans i altres animals sensibles tenen drets i / o interessos que s'han de tenir en compte.
Els sensocentristes consideren que la discriminació dels éssers sensibles d'altres espècies és l'especisme, una discriminació arbitrària. Per tant, el sensocentrisme coherent significa prendre en consideració i respectar tots els animals sensibles.

## Història del terme

El criteri utilitarista de la integritat moral és, per tant, tots i només els éssers sensibles (sensocentrisme). El filòsof del segle xviii Jeremy Bentham va compilar creences il·luministes a Introduction to the Principles of Morals and Legislation (segona edició, 1823, capítol 17, peu de pàgina), i que incloïa al seu propi raonament en una comparació entre l'esclavitud i el sadisme amb els animals:
| « | Els francesos ja han descobert que la negror de la pell no és una raó perquè un ésser humà ha de ser abandonat sense reparació al caprici d'un torturador [vegeu el Code Noir de Lluís XIV] ... Quina altra cosa és el que s'ha de traçar la insuperable línia? És la facultat de la raó, o, potser, la facultat de discurs? Però un cavall en plena maduresa o un gos, està més enllà de la comparació d'un més racional, així com un animal més conversable, que un nadó d'un dia, o una setmana o fins i tot un mes, vell. Però suposem que el cas fos d'una altra manera, quin seria profit? 'La qüestió no és ¿poden raonar? ni ¿poden parlar?, sinó ¿poden patir? | » |
Peter Singer, a A Utilitarian Defense of Animal Liberation (pàg. 73-82); Tom Regan, a The Radical Egalitarian Case for Animal Rights (pàg. 82-90) i Warren, a A Critique of Regan's Animal Rights Theory (pàg. 90-97) ells parlen de sentiocentrisme.
El sensocentrisme és un terme que figura a l'Encyclopedia of Animal Rights and Animal Welfare, editat per Marc Bekoff.

## Vegeu també

* Antropocentrisme
* Biocentrisme
* Ecocentrisme
* Sentiència
* Especisme
* Tecnocentrisme
* Teocentrisme
* Veganisme

## Referències

* 1 2 http://www.sociallearning.info/storage/pdf/encyc%20of%20anim%20welfare%20-%20enrichment%20and%20research.pdf
* ↑ http://www.beloit.edu/philo/faculty/tedesco/past/phil224/

## Enllaços externs

* Sensocentrisme a veganisme.cat Arxivat 2014-04-07 a Wayback Machine. (català)
* MacClellan, Joel P (2012) "Minding Nature: A Defense of a Sentiocentric Approach to Environmental Ethics" University of Tennessee (anglès).
# Madelen Koldal Holme

Madelen Kolden Holme (Bergen, 20 de febrer de 2002) és una futbolista noruega que juga de davantera a l'Åsane.
Holme va començar a jugar a futbol de menuda i amb deu anys ja jugava contra xicons quatre anys majors que ella. Holme era considerada com una promesa del futbol noruec.
Va començar la seua carrera amb el Sandviken noruec, on va patir una lesió al lligament. El 2022 va fitxar pel Llevant. El gener de 2023, va deixar l'equip amb un acord de rescissió mútua.
Holme juga principalment com a davantera i és esquerrana. És coneguda per la seua habilitat tècnica.

## Referències

* ↑ «Da Madelen var 10 år gammel, spilte hun med 14-åringer». fvn.no.
* ↑ «Madelen Holme - Fædrelandsvennen article».
* ↑ «Her er de 10 største jentetalentene i lokalfotballen». fvn.no.
* ↑ «Slik jobber Madelen Holme med å komme tilbake på banen». aftenposten.no.
* ↑ «Holme om overgangen til spansk fotball: –⁠ Veldig glad for å få muligheten». sportskollektivet.no.
* ↑ «Madelen Holme - Bergens Tidende article».
* ↑ «Madelen Holme - Dagbladet article».
* ↑ «El Levante UD y Madelen Holme llegan a un acuerdo para la rescisión del contrato.» (en castellà). LevanteUD. Arxivat de l'original el 2023-09-29. [Consulta: 29 setembre 2023].
* ↑ «Madelen seier ho vart straffa med matnekt – storlag svarer på alvorlege skuldingar». nrk.no.
* ↑ «Madelen Holme - Bergensavisen article».
# Bosquerola frontblanca

La bosquerola frontblanca (Myioborus albifrons) és un ocell de la família dels parúlids (Parulidae).

## Hàbitat i distribució

Habita la selva pluvial dels Andes a l'oest de Veneçuela.

## Referències

* ↑ «Bosquerola frontblanca». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Anticolinesteràsic

Un anticolinesteràsic és qualsevol substància, fàrmac o medicament que té capacitat per inhibir l'enzim acetilcolinesterasa mitjançant la disminució de la degradació enzimàtica de l'acetilcolina en les sinapsis colinèrgiques tant a nivell del sistema nerviós central com a nivell del sistema nerviós perifèric. La conseqüència és un augment de la persistència d'acetilcolina a les sinapsis perllongant la seva acció. Els anticolinesteràsics es poden classificar en:
* reversibles; són composts la funció dels quals és la d'actuar com a inhibidors competitius i no competitius reversibles dels llocs d'unió de la colinesterasa i són els que tenen els majors avantatges terapèutics. Entre ells s'inclouen la fisostigmina i la neostigmina, emprats en medicina per al tractament de la miastènia gravis, l'ili paralític i la malaltia d'Alzheimer.
* irreversibles: són composts que funcionen com a inhibidors quasi-irreversibles de la colinesterasa i inclouen els organofosforats emprats sobretot en l'agricultura com a insecticides, i alguns en oftalmologia en el tractament del glaucoma.
A causa de la seva funció fisiològica essencial, els anticolinesteràsics actuen com potents neurotoxines causant a baixes dosis excés de salivació i ulls plorosos, i a dosis més altes espasmes musculars i finalment la mort. S'han utilitzat com a armes biològiques sent-ne bons exemples el gas sarín i el gas VX. Molts verins de serp també contenen potents anticolinesteràsics. S'han emprat, també, com antídot en enverinaments de signe anticolinèrgic.
# Ossa de Bisàltia

Ossa (en llatí Ossa, en grec antic Ὄσσα) era una ciutat dels bisaltes, una de les principals d'aquest poble abans de l'annexió de Bisàltia a Macedònia ja que posseïa una moneda pròpia. En parla Claudi Ptolemeu.
Correspondria o bé a la moderna Sokhó, una ciutat on s'han trobat restes del període hel·lenístic a les altures properes, o bé a Lakhaná.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Ossa». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 16 juliol 2021].
# Campionats del món de ciclisme de muntanya – Four Cross masculí

El Campionat del món de Four Cross masculí és una de les curses ciclistes que formen part dels Campionats del món de ciclisme de muntanya. La cursa està organitzada per la Unió Ciclista Internacional i es disputa anualment en un país diferent. El guanyador de la prova obté el mallot irisat.
Del 2000 al 2001 es va disputar la modalitat de "Dual Slalom" consistent en el descens de 2 ciclistes e paral·lel. A partir del 2002 es va substituir per la de "Four Cross" amb la participació de quatre competidors en cada cursa.
Entre 2013 i 2015 els campionats es van disputar separadament dels de ciclisme de muntanya.

## Palmarès Dual Slalom

| Any | Or | Plata | Bronze |
| 2000 Sierra Nevada | Wade Bootes | Brian Lopes | Mickael Deldycke |
| 2001 Vail | Brian Lopes | Cédric Gracia | Wade Bootes |

## Palmarès Four Cross

| Any | Or | Plata | Bronze |
| 2002 Kaprun | Brian Lopes | Cédric Gracia | Eric Carter |
| 2003 Lugano | Michal Prokop | Eric Carter | Brian Lopes |
| 2004 Les Gets | Eric Carter | Mickael Deldycke | Michal Prokop |
| 2005 Livigno | Brian Lopes | Jared Graves | Mickael Deldycke |
| 2006 Rotorua | Michal Prokop | Roger Rinderknecht | Guido Tschugg |
| 2007 Fort William | Brian Lopes | Romain Saladini | Jurg Meijer |
| 2008 Val Di Sole | Rafael Álvarez | Roger Rinderknecht | Mickael Deldycke |
| 2009 Canberra | Jared Graves | Romain Saladini | Jakub Riha |
| 2010 Mont-Sainte-Anne | Tomáš Slavík | Jared Graves | Michal Prokop |
| 2011 Champéry | Michal Prokop | Roger Rinderknecht | Joost Wichman |
| 2012 Leogang | Roger Rinderknecht | Michael Měchura | Tomáš Slavík |
| 2013 Leogang | Joost Wichman | Michael Měchura | Quentin Derbier |
| 2014 Leogang | Tomáš Slavík | Michael Mechura | Simon Waldburger |
| 2015 Val di Sole | Aiko Göhler | Luke Cryer | Benedikt Last |
| 2016 Val di Sole | Mitja Ergaver | Hannes Slavik | Luke Cryer |
| 2017 Val di Sole | Felix Beckeman | Quentin Derbier | Giovanni Pozzoni |

## Enllaços externs

* Palmarès en dual slalom a les-sports.info
* Palmarès en four cross a les-sports.info
# Tórtola (illa)

Tórtola és l'illa més gran, la més poblada i la més coneguda de les Illes Verges Britàniques, un grup d'illes que forma part de l'arxipèlag de les Illes Verges. La creença local és que el nom va ser donat per Cristòfor Colom.
A la costa sud de l'illa s'hi troba Road Town, la capital de les Illes Verges Britàniques.

## Geografia

Tórtola és una illa muntanyosa de 19 quilòmetres de llarg i 5 quilòmetres d'ample. La superfície total de l'illa és de 55,7 quilòmetres quadrats. L'illa va ser formada per l'activitat volcànica, el seu punt més alt és Mount Sage de 530 metres d'altitud. Tórtola està situada a les proximitats d'una falla, pel que els terratrèmols de baixa intensitat són freqüents a l'illa.
# Manel Signes Beltrí

Manel Signes Beltrí (Barcelona, 19 de setembre de 2000) és un jugador de bàsquet català. Amb els seus 1,97 metres d'alçada, juga en la posició d'aler. La temporada 2020-21 juga al Club Bàsquet Prat de la Lliga LEB Plata.

## Carrera esportiva

Es va formar a les categories inferiors del Club Joventut Badalona, entrenant des del 2016 a les ordres de Dani Miret a l'equip júnior del club. La temporada 2018-19 va jugar com a vinculat al CB Arenys de la lliga EBA amb una mitjana de 18,6 crèdits de valoració, disputant també fins a 7 partits al Club Bàsquet Prat de LEB Or, novament sota les ordres de Miret. La temporada 2019-20 passa a ser jugador del CB Prat, aquest cop a LEB Plata, com a vinculat de la Penya i la temporada 2020-21 passa a ser jugador del Club Bàsquet Cornellà del Prat.

### Internacional

Ha estat internacional en les categories inferiors, sent Campió d'Europa sub16 a Polònia l'any 2016, i aconseguint la medalla de plata a Bratislava amb la sub18 l'any 2017 i la medalla d'or a Grècia amb la Selecció Espanyola sub21 l'any 2019.

## Referències

* ↑ López Ruiz, Pablo «La Penya encuentra acomodo para su talento en Oro, el CB Prat, de nuevo será su vinculado» (en castellà). Solobasket, 26-06-2018 [Consulta: 7 juliol 2019].
* 1 2 «El alero Manel Signes, confirmado como el segundo vinculado de la Penya en el CB Prat» (en castellà). FEB, 05-07-2019 [Consulta: 7 juliol 2019].
* ↑ «Selecciones españolas Sub16 y Sub15 para Semana Santa» (en castellà). ACB, 15-03-2016 [Consulta: 7 juliol 2019]. Arxivat 21 de novembre 2018 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2018-11-21. [Consulta: 7 juliol 2019].
# State College

State College és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 38.420 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, State College tenia 38.420 habitants, 12.024 habitatges, i 3.306 famílies. La densitat de població era de 3.267,4 habitants/km².
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 5,8% tenia menys de 18 anys, un 65,5% entre 18 i 24, un 16,2% entre 25 i 44, un 6,7% de 45 a 60 i un 5,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 22 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 109,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.186$ i la renda mediana per família de 54.949$. Els homes tenien una renda mediana de 34.388$ mentre que les dones 27.219$. La renda per capita de la població era de 12.155$. Entorn del 9,7% de les famílies i el 46,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 «Fact Sheet- State College». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- State College». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.