OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Oba

L'oba (Irvingia gabonensis), que adicionalment pot rebre el nom d'opopa, és una espècie de planta amb flors del gènere Irvingia dins la família de les irvingiàcies (Irvingiaceae). És un arbre tropical, natiu d'Àfrica Central i del la zona al voltant del golf de Guinea entre Benin i Angola.

## Descripció

És un arbre perennifoli que pot atènyer els 40 m d'altura i el seu tronc pot assolir un diàmetre de 120 cm. Les fulles són simples, senceres i distribuïdes de manera alternada. Les flors són hermafrodites i s'agrupen en inflorescències axil·lars en panícula, l'androceu està format per 10 estams, l'ovari és súper i bilocular, el fruit és una drupa amb un pinyol dur que embolcalla una única llavor.

## Hàbitat

L'hàbitat d'aquesta espècie és la selva tropical situada per sota de 1000 metres i amb una pluviometria per sobre de 1500 mm anuals, preferint els sòls àcids i ben drenats.

## Taxonomia

Aquesta espècie va ser descrita de manera vàlida per primer cop l'any 1884 a l'obra Traité de botanique médicale phanérogamique del botànic francès Henri Ernest Baillon (1827-1895). Abans havia estat publicada com a part del gènere Mangifera.

### Sinònims

Els següents noms científics són sinònims d'Irvingia gabonensis:
* Sinònims homotípics
* Mangifera gabonensis Aubry-Lecomte ex O'Rorke
* Sinònims heterotípics
* Irvingia barteri Hook.f.
* Irvingia barteri var. tenuifolia(Hook.f.) Oliv.
* Irvingia caerulea Tiegh.
* Irvingia duparquetii Tiegh.
* Irvingia erecta Tiegh.
* Irvingia fusca Tiegh.
* Irvingia griffonii Tiegh.
* Irvingia hookeriana Tiegh.
* Irvingia laeta Tiegh.
* Irvingia pauciflora Tiegh.
* Irvingia platycarpa Tiegh.
* Irvingia tenuifolia Hook.f.
* Irvingia velutina Tiegh.

## Usos

L'oba és un recurs important per a l'alimentació humana, es consumeixen els fruits i les llavors, es pot destacar que amb les llavors es fa una pasta de llarga conservació. També s'utilitza a la medicina popular.

## Referències

* ↑ «oba». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 3 setembre 2023].
* 1 2 «Irvingia gabonensis» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 3 setembre 2023].
* ↑ Iwu, 2014, p. 239-240.
* 1 2 Baillon, 1884, p. 881.
* ↑ «dika» (en anglès). Encyclopædia Britannica. Encyclopædia Britannica, Inc.. [Consulta: 3 setembre 2023].
* 1 2 Iwu, 2014, p. 240.
* ↑ «Irvingia gabonensis (Aubry-Lecomte ex O'Rorke) Baill.» (en anglès). International Plant Names Index, The Royal Botanic Gardens, Kew, Harvard University Herbaria & Libraries and Australian National Botanic Gardens. [Consulta: 3 setembre 2023].
* ↑ Gallois et alii, 2020, p. 178, 184-186.

## Bibliografia

* Baillon, Henri Ernest. Traité de botanique médicale phanérogamique (en francès). vol. 2. París: Hachette, 1884.
* Iwu, Maurice M. Handbook of African Medicinal Plants (en anglès). Segona edició. CRC Press, 2014. ISBN 978-1-4665-7198-3.
# (301) Bavaria

(301) Bavaria és un asteroide pertanyent al cinturó exterior d'asteroides descobert el 16 de novembre de 1890 per Johann Palisa des de Viena.

## Vegeu també

* Llista d'asteroides del (301) al (400)

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 18 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 39. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.

## Enllaços externs

* «(301) Bavaria» (en anglès). [Consulta: 5 maig 2015].
# Associació Esportiva Unificació Badalona Sud

L'Associació Esportiva Unificació Badalona Sud és un club de futbol català de la ciutat de Badalona, al Barcelonès.

## Història

L'any 1919 es creà al barri d'Artigues de Badalona el FC Artiguense, federant-se l'any 1922 Fou un destacat club durant els anys vint participant en la tercera categoria del Campionat de Catalunya. L'any 1926 s'uní a la US Llevant-Catalunya (nascut el 1923 a Badalona) adoptant el nom de FC Artiguense-Llevant. La seva millor temporada fou la 1928-29 quan arribà a disputar la promoció a la Segona Categoria. L'any 1933 es fusionà amb el FC Badalona desapareixent de la vida futbolística catalana.
Després de la Guerra Civil el club reaparegué amb la denominació de UD Artiguense. L'any 1956 inaugurà l'estadi Jaume Estapé, que va ser fundador i primer president del club. El club visqué la seva millor època a cavall entre els 50 i 60 quan disputà 8 temporades a la Tercera Divisió. El seu uniforme era samarreta i pantalons vermells.
L'any 1967 es fundà al barri veí de Sant Roc el CF Sant Roc. El 2005 Sant Roc i Artiguense es fusionaren donant vida a la Unificació Badalona Sud. L'any 2010 es proclamà campió de lliga del grup 4 de la Segona Territorial i el 2011 quedà setè de Primera Territorial, canviant aquesta categoria per Segona Catalana.

## Temporades

Temporades de la UD Artiguense a Tercera Divisió:
* 1955-1956: 3a Divisió 4t
* 1956-1957: 3a Divisió 11è
* 1957-1958: 3a Divisió 19è
* 1958-1959: 3a Divisió 4t
* 1959-1960: 3a Divisió 12è
* 1960-1961: 3a Divisió 8è
* 1961-1962: 3a Divisió 14è
* 1962-1963: 3a Divisió 16è

## Derbi

El derbi Badalona Sud-Llefià és el més important sobretot per la proximitat d'ambdós barris. La temporada 2010-11 es van jugar 2. Al Municipal Badalona Sud, el resultat fou de 0-1 però a Llefià, el Badalona Sud va treure un valuós empat 1-1. A la temporada 2011/12 el resultat va ser 2-1 favorable al Badalona Sud amb gol de Dani Garcia 'Danielo' al 95'.

## Referències

* ↑ «Edición del jueves 23 noviembre 1922, Página 1 - Hemeroteca - MundoDeportivo.com». [Consulta: 23 desembre 2017].
* ↑ Digital, La Vanguardia. «Edición del sábado, 08 junio 1929, página 17 - Hemeroteca - Lavanguardia.es» (en castellà). [Consulta: 23 desembre 2017].

## Enllaços externs

* Informació a la FCF Arxivat 2010-09-29 a Wayback Machine.
* Informació sobre l'Artiguense Arxivat 2010-08-20 a Wayback Machine.
* El club l'any 1974
* El club l'any 1988
# Rosa (Alabama)

Rosa, Alabama és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2000 tenia 313 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rosa tenia 313 habitants, 125 habitatges, i 93 famílies La densitat de població era de 32 habitants/km².
Dels 125 habitatges en un 39,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,2% hi vivien parelles casades, en un 5,6% dones solteres, i en un 25,6% no eren unitats familiars. En el 24,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,5 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,99.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,8% tenia menys de 18 anys, un 6,7% entre 18 i 24, un 28,8% entre 25 i 44, un 20,4% de 45 a 60 i un 16,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones hi havia 107,3 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.000 $ i la renda mediana per família de 56.563 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.250 $ mentre que les dones 30.625 $. La renda per capita de la població era de 17.042 $. Aproximadament el 6,2% de les famílies i el 7,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rosa». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 4 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rosa». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 4 juliol 2010].
# Helmetta

Helmetta és una població dels Estats Units a l'estat de Nova Jersey. Segons el cens del 2007 tenia 2.012 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Helmetta tenia 1.825 habitants, 746 habitatges, i 495 famílies. La densitat de població era de 829 habitants/km².
Dels 746 habitatges en un 33% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,7% hi vivien parelles casades, en un 8,4% dones solteres, i en un 33,6% no eren unitats familiars. En el 25,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,45 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,01.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,1% tenia menys de 18 anys, un 6,5% entre 18 i 24, un 44,1% entre 25 i 44, un 21,2% de 45 a 60 i un 6,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 60.125 $ i la renda mediana per família de 64.659 $. Els homes tenien una renda mediana de 47.604 $ mentre que les dones 33.929 $. La renda per capita de la població era de 26.668 $. Aproximadament el 3,2% de les famílies i el 3,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Helmetta». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Helmetta». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Tapaiúnes

Els tapayúnes, també coneguts com Beiço de Pau, Suyá Novos o Suyá Ocidentals i autodenominats Kajkwakratxi són un grup indígena que habita al Brasil, a l'estat de Mato Grosso, més precisament al Parc indígena del Xingu. El 2014, el grup estava format per 132 individus (Ropkrãse Suiá i Teptanti Suiá).
Parlen una llengua pertanyent a la família lingüística Gê. Originalment vivien a la regió del riu Arinos, prop del municipi de Diamantino, al Mato Grosso. Hi havia al seu territori tradicional una important diversitat de recursos naturals - arbres de cautxú, minerals i fustes - que va motivar la usurpació de les seves terres per part de seringueiros, miners i maderers, entre altres invasors no indígenes.
A la dècada de 1980, després de la mort d'un important líder i un xaman, una part del grup va anar a viure amb els Mebengôkrê (Kayapó), a la terra indígena Capoto-Jarina, que va provocar el debilitament de la seva llengua i cultura.
El 2010 els 160 tapaiúnes es van distribuir a pobles del territori indígena Wawi i al territori indígena Capoto-Jarina.

## Referències

* 1 2 Instituto Socioambiental. Enciclopédia dos Povos Indígenas no Brasil. "Tapayuna".

## Enllaços externs

* Acervo Etnográfico Museu do Índio - Tapaiúnas
Pobles indígenes del Brasil :
Pobles indígenes de la Regió Nord :
Pobles indígenes de la Regió Nord-est :
Pobles indígenes de la Regió Centre-Oest :
Pobles indígenes de les regions Sud i Sud-est :
Articles relacionats :
# Mandakuni

Els Mandakuni (en armeni: Մանդակունի) van ser una família de nakharark d'Armènia amb feu hereditari a la comarca de Mandakuniq, al districte d'Arxamunik al Tauruberan. Es creu que eren les restes d'un enclavament manneu (del regne de Manna) a l'oest d'Armènia; els pobles de manna o manda i de sala són esmentats com a veïns als registres hitites i a les fonts armènies són veïns els Mandakuni i els Slkuni.
Moisès de Khoren, historiador armeni, afirma que la casa dels Mandakuni va ser gairebé exterminada pel rei d'Armènia al segle iii. No obstant Pharsman i Sahak Mandakuni van participar en la rebel·lió nacional del 451 anomenada Revolta d'Ankl i seria aleshores quan es va produir la quasi extinció de la dinastia. A aquesta família va pertànyer Hovhannes Mandakuni que el 478 va ser elegit Catolicós (patriarca) d'Armènia succeint a Gut d'Arahez, i que era marcadament nacionalista. El patriarca va estar a punt de morir el 483 en una sortida dels assetjats pels perses a Dvin. Va ser deixat per mort al camp de batalla, però només era ferit i va poder tornar a la ciutat.
La família s'hauria extingit totalment a finals del segle v perquè ja no torna a ser esmentada posteriorment.

## Referències

* ↑ «-Armenian Princely Families-». Arxivat de l'original el 2020-07-31. [Consulta: 2 desembre 2021].
* ↑ Toumanoff, Cyril. Les dynasties de la Caucasie Chrétienne : de l'Antiquité jusqu'au XIXe siècle : tables généalogiques et chronologiques. Roma: [S.n.], 1990, p. 246-247.

## Bibliografia

* René Grousset, Histoire de l'Arménie des origines à 1071. París: Payot, 1947 (reimpr. 1973, 1984, 1995, 2008), 644 pàgs
* Cyril Toumanoff, "Introduction to christian Caucasian history II: States and Dynasties of the Formative Period", Traditio, Vol. 17 (1961), Published by: Fordham University .
# Matriu dominant en diagonal

En matemàtiques, es diu que una matriu quadrada és diagonalment dominant si, per a cada fila de la matriu, la magnitud de l'entrada diagonal en una fila és més gran o igual que la suma de les magnituds de totes les altres (no diagonals) entrades d'aquesta fila. Més precisament, la matriu A és diagonalment dominant si
$|a_{ii}|\geq \sum _{j\neq i}|a_{ij}|\quad {\text{per tot }}i\,$
on a$_{ij}$ denota l'entrada a la fila i i la columna j.
Tingueu en compte que aquesta definició utilitza una desigualtat feble i, per tant, de vegades s'anomena dominança diagonal feble. Si s'utilitza una desigualtat estricta (>), això s'anomena dominança diagonal estricta. El terme no qualificat dominància diagonal pot significar tant domini diagonal estricte com feble, depenent del context.
Exemple:
La matriu
$A={\begin{bmatrix}3&-2&1\\1&-3&2\\-1&2&4\end{bmatrix}}$
és diagonalment dominant perquè
$|a_{11}|\geq |a_{12}|+|a_{13}|$
$|b_{22}|\geq |b_{21}|+|b_{23}|$
$|b_{33}|\geq |b_{31}|+|b_{32}|$

## Referències

* ↑ «Diagonally Dominant Matrix» (en anglès). https://www.geeksforgeeks.org,+24-12-2017.+[Consulta: 3 desembre 2022].
* ↑ Higham, Nick. «What is a Diagonally Dominant Matrix?» (en anglès). https://nhigham.com,+08-04-2021.+[Consulta: 3 desembre 2022].
* ↑ For instance, Horn and Johnson (1985, p. 349) use it to mean weak diagonal dominance.
* ↑ Weisstein, Eric W. «Diagonally Dominant Matrix» (en anglès). https://mathworld.wolfram.com.+[Consulta: 3 desembre 2022].
# Peterson (Minnesota)

Peterson és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 269 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Peterson tenia 269 habitants, 98 habitatges, i 65 famílies. La densitat de població era de 216,4 habitants per km².
Dels 98 habitatges en un 21,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,1% hi vivien parelles casades, en un 7,1% dones solteres, i en un 32,7% no eren unitats familiars. En el 29,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19% tenia menys de 18 anys, un 6,3% entre 18 i 24, un 19,7% entre 25 i 44, un 23,4% de 45 a 60 i un 31,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 48 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.781 $ i la renda mediana per família de 43.333 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.167 $ mentre que les dones 22.708 $. La renda per capita de la població era de 14.728 $. Entorn del 12,1% de les famílies i el 12,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Peterson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Peterson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Rosa-Luxemburg

Rosa-Luxemburg és un grup de synth rock barceloní nascut l'any 2004 juntament amb altres grups que configuraven una nova fornada indie renovadora de l'escena catalana com ara Anímic, Sanpedro, Mazoni, Raydibaum o Mine!. Rosa-Luxemburg eren el membre més essencialment rocker d'aquest moviment. Els seus membres són Pol Fuentes (guitarra i veu), Iban Rodríguez (bateria), Tomàs Genís (Baix) i Bernat Lloret (teclats). L'any 2011 Roger Torrent s'incorpora al grup com a nou teclista.
Els pilars que han definit la trajectòria de Rosa-Luxemburg han estat el rock avançat, amb contingut, personalitat i en constant renovació. Els directes enèrgics i amb vocació d'espectacle i una clara inclinació per l'autoedició i la independència creativa.
Han fet nombroses actuacions en tot l'Estat Espanyol: al Camp Nou, pel Torneig Joan Gamper, a l'Auditori, a Vitoria, en un concert amb Delorean, a Girona, amb Els Pets, al Palau de la Música amb la Companyia Elèctrica Dharma, etc.
Destaca el concert "Classe mitjana al Palau", realitzat el Novembre de 2012 al Palau de la Música, on es va escenificar i enregistrar la seva novel·la musical "Classe Mitjana", amb la col·laboració d'artistes com Mine!, Ferran Palau, Raydibaum o El Petit de Cal Eril encarnant els diversos personatges del disc conceptual.
Rosa-Luxemburg han participat en homenatges a diversos artistes, versionant-ne l'obra, en concerts i discs recopilatoris. Entre d'altres, hi destaquen les versions del poema Reposes Marta i ara tanco els ulls de Miquel Martí i Pol, les cançons Tramuntana de la Companyia Elèctrica Dharma i Hi ha los de Joan Pau Giné.
Després d'11 anys d'activitat, el novembre de 2015, Pol Fuentes va anunciar que el grup es desactivava.
L'any 2022 el grup es reuneix per estrenar la seva òpera rock "Classe Mitjana"

## Discografia
### LP's

* Rosa-Luxemburg (2006)
* Autobiografia Oficial (2007)
* Com cremar una ciutat (2009)
* Classe Mitjana (2011)
* Teoria de conjunts (2015)

### EP's

* Espaguetis amb Tonyina (2010)
* Demà serà un altre dia (2011)
* Malsons recurrents (2011)
DIRECTES
* Classe Mitjana al Palau (2013)

## Referències

* ↑ Mundo Deportivo Show musical antes del debut de Ibra.
* ↑ L'Auditori:Moderna Arxivat 2014-08-13 a Wayback Machine. PDF Rosa Luxemburg i Teràpia de Shock estrenen els seus respectius discos el proper dissabte 30 de gener a L'Auditori.
* ↑ (basc)Musikazale Arxivat 2010-01-22 a Wayback Machine. Jimmy Jazz iraileko kontzertuak.
* ↑ Infoconcerts Arxivat 2014-08-13 a Wayback Machine. Els Pets + Rosa Luxemburg
* ↑ Guia PopCatala. Ajuntament de Vilanova i la Geltrú.

## Enllaços externs

* Arxivat 2017-09-15 a Wayback Machine. Web oficial
* Arxivat 2012-06-18 a Wayback Machine. BLOG
# Homeotelèuton

Terme de la crítica textual referit a un error de còpia d'un text comès per salt d'ulls d'una síl·laba o una paraula a una altra síl·laba o paraula igual, amb el resultat d'una omissió o repetició d'un dels dos parònims i del fragment intermedi. És un error comès quan la vista torna al model després de copiar-ne un fragment i es fixa no en el punt correcte sinó en un de proper semblant, anterior (amb una repetició com a resultat) o posterior (amb una omissió o supressió com a conseqüència). La crítica interna d'un text ha d'identificar aquest error d'omissió o de repetició per esmenar-lo, tot assenyalant-lo. Ajuda a la identificació sobretot la comparació amb l'arquetip o amb altres còpies de les que formen la tradició directa o amb l'original si és una traducció.

## Referències

* ↑ Martines, Vicent. L'edició filològica de textos. Universitat de València, 1999, p. 74. ISBN 84-370-3936-3.
# Raymond Clare Archibald

Raymond Clare Archibald (Stewiacke, 7 d'octubre de 1875 - Sackville, 26 de juliol de 1955) va ser un matemàtic estatunidenc.

## Vida i obra

Archibald Va fer els seus estudis secundaris al Mount Allison College, en el qual amés de ser guardonat en matemàtiques ve rebre un diploma de professor de violí. A partir de 1895 va estudiar matemàtiques i astronomia a la universitat Harvard, graduant-se el 1897. Els dos cursos següents va estudiar a Alemanya, primer a Berlín i després a la universitat d'Estrasburg en la qual es va doctorar el 1900.
Els anys següents va ser professor del Mount Allison, però més de violí que de matemàtiques, fins que el 1908 va ser contractat per la universitat de Brown, època en què va abandonar la música per les matemàtiques, especialment la història de les matemàtiques. Va romandre a Brown fins a la seva jubilació el 1943.
Archibald va ser editor en cap de la revista American Mathematical Monthly de 1919 a 1921 i president de la Mathematical Association of America l'any següent. Entre les seves contribucions més conegudes a la història de les matemàtiques es troben Outline of the history of mathematics (1932, reeditat nombroses vegades) i A Semicentennial History of the American Mathematical Society (1938). També va desenvolupar una notable activitat com a bibliotecari i arxivista: les biblioteques de les universitats Mount Allison i Brown i la pròpia biblioteca de la Mathematical Association of America son, en bona part, obra de la seva tasca.

## Referències

* ↑ Adams i Neugenauer, 1955, p. 743.
* ↑ Dauben, 2002, p. 354.
* ↑ Adams i Neugenauer, 1955, p. 744.

## Bibliografia

* Adams, C.R.; Neugenauer, Otto «Obituary: Raymond Clare Archibald» (en anglès). The American Mathematical Monthly, Vol. 62, Num. 10, 1955, pàg. 743-745. ISSN: 0002-9890.
* Dauben, Joseph W. «Archibald, Raymond Clare». A: Joseph W. Dauben, Christoph J. Scriba (eds.). Writing the History of Mathematics: Its Historical Development (en anglès). Birkhäuser, 2002. ISBN 3-7643-6166-2.
* Guthery, Scott «Raymond Clare Archibald and the Provenance of Mathematical Tables» (en anglès). Comptes Rendus de la Société canadienne d'histoire et de philosophie des mathématiques, Vol. 25, 2012, pàg. 88-111. ISSN: 0825-5924.
* Sarton, George «Raymond Clare Archibald» (en anglès). Osiris, Vol. 12, 1956, pàg. 4-34. ISSN: 0095-019X.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Raymond Clare Archibald» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* «Raymond Clare Archibald, 1922 MAA President». Mathematical Association of America. [Consulta: 5 novembre 2019]. (anglès)
* Mawhinney, David. «Raymond Clare Archibald». Mount Allison University, 2005. Arxivat de l'original el 20 de juny 2021. [Consulta: 5 novembre 2019]. (anglès)
# Tapacul sorrenc

El tapacul sorrenc (Teledromas fuscus) és una espècie d'ocell en la família Rhinocryptidae. És monotípic dins del gènere Teledromas.

## Distribució geogràfica

És endèmic de l'Argentina; l'hi troba fins als 2.500 msnm.

## Hàbitat

El seu hàbitat és la muntanya subtropical o tropical seca.
# Areny del Molí

L'Areny del Molí és una zona natural a la riba esquerra del riu Llobregat, a l'alçada d'Olesa de Montserrat. És considerada una àrea ZEPA (Zona Especial de Protecció d'Aus) dins la Xarxa Natura 2000. En aquest interessant espai natural hi ha un tram fluvial de gran interès ornitològic. Seguint el camí que surt de la zona de pícnic, riu amunt, s'hi poden observar ocells aquàtics com ànecs i polles d'aigua.
Es diu areny, precisament, per la seva situació al costat del riu, i "del molí" perquè antigament hi havia un molí fariner. A l'indret s'hi troba un pont de ferro que salva el Canal del Molí, per on avui encara hi baixa molta aigua. És en aquest punt on s'hi troba l'aiguabarreig del canal amb el riu Llobregat.
Actualment és una zona d'esbarjo, a la que s'hi arriba passant per una zona de fàbriques (Polígon Industrial Cátex Molí).

## Referències

* ↑ «Turisme Olesa». Ajuntament d'Olesa de Montserrat. [Consulta: 18 maig 2018].
* ↑ Soler i Gironès, Joan. L'Aigua: patrimoni d'Olesa de Montserrat. Itineraris poètics. Olesa de Montserrat: Comunitat Minera Olesana SCCL, 2016, p. v. II pàg. 299.