OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Fransures

Fransures és un municipi francès situat al departament del Somme i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 130 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Fransures era de 130 persones. Hi havia 48 famílies de les quals 8 eren unipersonals (8 dones vivint soles i 8 dones vivint soles), 12 parelles sense fills, 24 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 53 habitatges, 48 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 2 estaven desocupats. Tots els 53 habitatges eren cases. Dels 48 habitatges principals, 34 estaven ocupats pels seus propietaris, 13 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 8 tenien tres cambres, 16 en tenien quatre i 24 en tenien cinc o més. 36 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 22 habitatges hi havia un automòbil i a 23 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Fransures el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 8 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 8 |
| 4 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 8 |
| 12 | 25 a 29 | 8 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 80 persones, 65 eren actives i 15 eren inactives. De les 65 persones actives 59 estaven ocupades (34 homes i 25 dones) i 6 estaven aturades (1 home i 5 dones). De les 15 persones inactives 4 estaven jubilades, 6 estaven estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció i 2 d'empreses de serveis.
L'any 2000 a Fransures hi havia 6 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 582 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Fransures a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Fransures a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# François Simon

François Simon és el nom dels següents personatges:
* François Simon (actor) (1917–1982), actor de pel·lícules suís.
* François Simon (ciclista) (1968), ex-ciclista de carretera francès.
* François Simon (periodista) (1953), periodista i crític gastronòmic francès.
* François Simon (polític) (1887-1965), polític luxemburguès, Ministre d'Economia de Luxemburg.
* François C. Antoine Simon (1844–1923), polític haitià, President d'Haití.
* François Joseph Simon, més conegut com a Michel Simon (1895-1975), actor de pel·lícules suís.
# Fernando García-Mon González-Regueral

Fernando García-Mon González-Regueral (Gijón, 13 de novembre de 1920 - Madrid, 2 de gener de 2011) va ser magistrat del Tribunal Constitucional espanyol entre 1986 i 1998 i vocal del Consell General del Poder Judicial.
Fou designat vocal del CGPJ el 1980, per proposta del Senat per part del PSOE i UCD. Cessà el càrrec l'octubre de 1985 per acabament del mandat.
Fou nomenat magistrat del TC pel Senat d'Espanya l'11 de febrer de 1986, més tard reelegit per la mateixa cambra legislativa el 1989 fins que el 18 de desembre de 1998 deixà de ser-ho. Fou magistrat de la Sala Primera i va ser president entre el 8 i el 14 de juliol de 1992, en qualitat de substitutut de Tomás y Valiente, fins a la designació per al lloc de Miguel Rodríguez-Piñero.
Posseí la Gran Creu de l'Orde de Sant Ramon de Penyafort.

## Referències

* ↑ EFE «Fernando García-Mon, magistrado del Constitucional». El Mundo, 04-01-2011 [Consulta: 3 maig 2019].
* ↑ Pérez de Lama, Ernesto (dir.). Manual del Estado Español 1999. Madrid: LAMA, 1998, p. 73. ISBN 84-930048-0-4.
# Fernando Frías de la Parra

Fernando Frías de la Parra (Ciutat de Mèxic, 1979) és un director, guionista i productor mexicà, guardonat amb el Premi Ariel.

## Trajectòria

Va estudiar un mestratge en guionismo i direcció en la Universitat de Colúmbia. Va guanyar el Concurs Internacional de Creadors del 24è Festival Internacional Belluard Bollwerk.
El seu documental Calentamiento local (2008), que es va presentar en el 6è Festival Internacional de Cinema de Morelia on va obtenir el premi a la millor pel·lícula documental.
La seva òpera prima Rezeta, va formar part de la Selecció Oficial del Festival de Morelia, addicionalment va rebre el premi a la millor pel·lícula en el Festival de Cinema Slamdance.
En 2019 va presentar el seu segon llargmetratge Ya no estoy aquí, que va guanyar reconeixements els festivals de Morelia i el Caire. La seva estrena a Netflix el 27 de maig de 2020 li va valer una bona recepció per part del públic i la crítica. En la LXII edició dels Premis Ariel, la pel·lícula va obtenir 10 estatuetes, inclosa la de millor pel·lícula. El 21 d'octubre de 2020, l'Acadèmia Mexicana d'Arts i Ciències Cinematogràfiques la va seleccionar per representar a Mèxic en la categoria de Millor pel·lícula iberoamericana dels XXXV Premis Goya. De la mateixa manera, el 16 de novembre, es va informar que també representaria a Mèxic en a categoria de Millor pel·lícula internacional dels Premis Oscar 2021.

## Filmografia

* Calentamiento local (2008)
* Rezeta (2012)
* Ya no estoy aquí (2019)

## Referències

* ↑ Festival Internacional de Cine de Morelia. «Directorio de realizadores mexicanos FICM», S/D. Arxivat de l'original el 2021-04-10. [Consulta: 17 novembre 2020].
* ↑ La Jornada. «‘Ya no estoy aquí’ representará a México en los Óscar», 16-11-2020. [Consulta: 17 novembre 2020].
# Ferran Alemany

Ferran Alemany (Catalunya, 1907 – Tolosa de Llenguadoc, 11 de desembre de 1985) fou un dirigent anarcosindicalista català.
Només se sap que treballà com a agregat al Comitè Regional de Catalunya de la Confederació Nacional del Treball per la Federació de Sindicats Únics de Barcelona. Això li va permetre signar el Dictamen sobre planificació industrial acordat en el Ple Econòmic Nacional Ampliat de València de gener de 1938.
Cap a la fi de la guerra civil espanyola fou enviat a Alacant i d'allí al Nord d'Àfrica. El 9 de febrer de 1939 marxaria a França, on fou internat al camp de concentració d'Argelers i el juliol de 1942 fou deportat al camp de concentració de Djelfa.
Després de la Segona Guerra Mundial va treballar en el sector metal·lúrgic a Lió i continuà en la seva militància dins la CNT. En el Ple Intercontinental celebrat a Marsella agost de 1967 fou nomenat Secretari General de la CNT a l'exili, càrrec que va ocupar fins al 1969.

## Enllaços externs

* Ferran Alemany Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a anarcoefemerides.
# Forat de l'Embut (els Masos de Baiarri)

El Forat de l'Embut és una cavitat del terme de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, dins de l'antic terme de Claverol, a l'enclavament dels Masos de Baiarri.
Està situada a la part nord-oriental de l'enclavament, a l'extrem sud-est de la Roqueta, al nord de l'Obaga Fosca. Just a llevant seu hi ha la Font de la Roqueta i a ponent, la Font de Barrera. És al nord-est, i força lluny, del nucli dels Masos de Baiarri, al nord-est del Serrat Pelat.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Forat de Bóixols

El Forat de Bóixols és un indret molt destacat del terme municipal d'Abella de la Conca, al Pallars Jussà, just a sota del poble de Bóixols.
Es tracta del pas que s'ha obert al llarg dels segles el riu de Pujals a l'extrem nord-est de la Serra de Carrànima. Just damunt del forat, a ponent, hi ha situat el poble de Bóixols.
A més de l'espectacularitat del lloc, el Forat de Bóixols marca la naixença del riu Rialb. Just al costat de migdia del Forat de Bóixols hi ha la masia de Cal Plomall i el molí del mateix nom.

## Etimologia

Es tracta d'un topònim romànic modern, de caràcter descriptiu: es tracta del forat en la formació rocosa que defineix aquest lloc pel qual s'escolen les aigües del riu del poble de Bóixols, el Pujals.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Forat de la Bóu

El Forat de la Bóu, o Cova de la Bóu, és una cova del terme de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, dins de l'antic terme de Toralla i Serradell.
Està situat a prop i a ponent del poble de Serradell, a les Roques de la Bóu, al vessant meridional del Serrat del Ban.
Presenta una boca de 6 metres d'amplada per 3 d'alçada, que dona pas a la galeria principal. Aquesta, durant uns 90 metres presneta un traçat regular, de fàcil progressió; després es va tornant més irregular, amb gours i molta concreció. Al final de la galeria hi ha un pas estret que duu a una galeria superior, a l'extrem de la qual hi ha un ressalt que permet baixar a una altra galeria d'uns 20 metres de longitud.

## Bibliografia

* AYMAMÍ I DOMINGO, Gener i PALLARÈS-PERSONAT, Joan. "El trogloditisme al Pallars. Estat de la Qüestió". A: Collegats. Anuari del Centre d'Estudis del Pallars 1997, 7. Tremp: Centre d'Estudis del Pallars i Garsineu Edicions, 1997. ISBN 84-88294-64-6
* DE VALLES, Jordi. "Forat la Bou". Dins Catàleg Espeleològic de Catalunya. Volum I. Alta Ribagorça. Pallars Jussà. Pallars Sobirà. Vall d'Aran. Barcelona: Espeleo Club de Gràcia, 2008. Sense ISBN.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Francesc Massons i Nin

Francesc Massons i Nin (Sardenya, segle xvii — segle xviii) va ser un eclesiàstic sard, arquebisbe d'Arborea. D'ascendència noble, era nebot del comte de Montalbó i fill del mestre racional Antoni Massons. Les seves dues obres sobre lleis van ser editades a Càller en castellà.

## Obres

* Leyes del obispado de Ales (1696)
* Leyes sinodales del arzobispado de Arborea y obispado de Santa Justa (1712).

## Referències

* «Francesc Massons i Nin». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Francisco Pavón Barahona

Francisco Pavón Barahona (castellà: Francisco Pavón) (Madrid, 9 de gener de 1980) és un futbolista professional madrileny que juga habitualment de defensa central.

## Biografia

Format a les categories inferiors del Reial Madrid, en Paco va debutar a Primera Divisió a la temporada 2001-2002, en un Reial Madrid-Athletic Club amb Vicente del Bosque com a entrenador de l'equip blanc; la bona actuació que va fer en aquell partit i en els següents van permetre la seva continuïtat al primer equip, i no al filial de l'equip madrileny. Al llarg de la seva primera temporada, Pavón jugà 28 partits.
Durant les temporades següents, tot i els constants canvis d'entrenador, es va consagrar com a titular a la defensa madridista, però a partir de la temporada 2004-2005, la seva participació es va anar fent cada vegada més esporàdica. Amb l'arribada de Fabio Capello a la banqueta del Reial Madrid, Pavón va deixar d'aparèixer a les alineacions de l'equip i, de fet, des que l'italià va esdevenir entrenador del Reial Madrid, Francisco Pavón no va jugar ni tan sols un partit de lliga.
El 2007, fitxà pel Reial Saragossa amb la carta de llibertat.

## Palmarès
### Campionats estatals

| Títol | Club | Any |
| Supercopa d'Espanya | Reial Madrid | 2001 |
| Lliga espanyola | Reial Madrid | 2003 |
| Supercopa d'Espanya | Reial Madrid | 2003 |
| Lliga espanyola | Reial Madrid | 2007 |

### Campionats internacionals

| Títol | Equip | Any |
| Lliga de Campions | Reial Madrid | 2002 |
| Supercopa d'Europa | Reial Madrid | 2002 |
| Copa Intercontinental | Reial Madrid | 2002 |

## Enllaços externs

* «Perfil i estadístiques de Paco Pavón» (en anglès). transfermarkt.de.
* (anglès) Dades i perfil de Pavón
# Fucàcies

Les Fucaceae són una família d'algues brunes que es caracteritzen per tenir un tal·lus gros i molt diferenciat, que sovint presenten aerocists i que es reprodueixen per oogàmia. Viuen generalment en mars freds. En total s'hi inclouen 8 gèneres diferents el més important dels quals és Fucus.

## Referències

* ↑ M. D. Guiry & G. M. Guiry. «Fucaceae». AlgaeBase, 2006.
# François Duval (Martinica)

François Duval (Le Vauclin, 1903 - 1984) fou un polític francès. Treballà com a capatàs a la fàbrica Simon de Le François. Després de la Segona Guerra Mundial fou un destacat membre de la Secció Francesa de la Internacional Obrera (SFIO) a Martinica, amb la que fou escollit conseller general del cantó de Saint-Esprit (1945-1949), conseller general del cantó de Le François-1 (1949-1951 i 1958-1976), conseller general del cantó de Case-Pilote-Bellefontaine (1951-1958), alcalde de Le François (1956-1971) i president del Consell General de Martinica (1948-1953 i 1964-1970).
El 1968 abandonà la SFIO i ingressà en la Unió per la Defensa de la República (des de 1976 Reagrupament per la República), amb la que fou escollit senador per Martinica de 1968 a 1977.

## Enllaços externs

* Fitxa al Senat de François Duval
| Precedit per: Paul Symphor | President del Consell General de Martinica 1948 - 1953 | Succeït per: Alphonse Jean-Joseph |
| Precedit per: Tertulien Robinel | President del Consell General de Martinica 1964 - 1970 | Succeït per: Émile Maurice |
# Frewsburg

Frewsburg és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 1.965 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Frewsburg tenia 1.965 habitants, 742 habitatges, i 528 famílies. La densitat de població era de 225,8 habitants/km².
Dels 742 habitatges en un 33,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,7% hi vivien parelles casades, en un 10% dones solteres, i en un 28,8% no eren unitats familiars. En el 25,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,54 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,03.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,8% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 25,3% entre 25 i 44, un 23,6% de 45 a 60 i un 20,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.688 $ i la renda mediana per família de 44.050 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.625 $ mentre que les dones 22.500 $. La renda per capita de la població era de 17.254 $. Entorn del 4,1% de les famílies i el 4,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Frewsburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Frewsburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Freycinetia

Freycinetia és un gènere de plantes amb flors que conté unes 150-180 espècies. És natiu dels tròpics del sud-est d'Àsia i les illes del Pacífic. El gènere rep el nom per l'almirall Louis de Freycinet.

## Algunes espècies

* Freycinetia arborea Gaudich. - ʻIeʻie (Hawaiʻi, French Polynesia, Cook Islands)
* Freycinetia auriculata Merr. (Philippines)
* Freycinetia banksii A.Cunn. - Kiekie (New Zealand)
* Freycinetia cumingiana Gaudich.
* Freycinetia maxima Merr.
* Freycinetia mariannensis Merr.
* Freycinetia multiflora Merr.
* Freycinetia ponapensis Martelli
* Freycinetia storckii Seem.
* Freycinetia urvilleana Hombr. & Jacq. = Freycinetia milnei Seem. (Plantilla:Lang-to)

## Referències

* ↑ «Freycinetia arborea». Meet the Plants. National Tropical Botanical Garden. Arxivat de l'original el 2011-07-24. [Consulta: 21 març 2009].
* Germplasm Resources Information Network: Freycinetia Arxivat 2012-12-11 at Archive.is
# Francolí bec-roig

El francolí bec-roig (Pternistis adspersus) és una espècie d'ocell de la família dels fasiànids (Phasianidae) que habita zones arbustives àrides, a la llarga de corrents fluvials, de l'Àfrica Meridional, des del sud d'Angola, Namíbia i Botswana, fins al nord de Sud-àfrica.
# Francolinus

Francolinus és un gènere d'ocells de la família dels fasiànids (Phasianidae). Aquests francolins habiten en zones de praderies o estepes de l'Asia meridional.

## Llistat d'espècies

Antany molts autors inclouen dins el gènere Francolinus, totes les espècies que actualment són ubicades als gèneres Peliperdix, Scleroptila, Dendroperdix, Ortygornis i Pternistis.Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 2.4, 2010) aquest gènere està format per cinc espècies: Fa poc van ser apartats d'aques gènere dues que van ser ubicades a Ortygornis arran estudis recents. Actualment es consideren tres espècies:
* Francolinus francolinus - Francolí pitnegre.
* Francolinus pictus - Francolí pintat.
* Francolinus pintadeanus - Francolí de la Xina.

## Referències

* ↑ El gènere Francolinus a TAXONOMICON Rev. 15-07-2010 (anglès)
* ↑ Classificació dels gal·liformes a ZOONOMEN Rev. 15-07-2010 (anglès)
* ↑ Mandiwana-Neudani, Tshifhiwa; Little, Rob M; Crowe, Timothy M; Bowie, Rauri C K «Taxonomy, phylogeny and biogeography of ‘true’ francolins: Galliformes, Phasianidae, Phasianinae, Gallini; Francolinus , Ortygornis , Afrocolinus gen. nov . , Peliperdix and Scleroptila spp.» (PDF) (en anglès). Ostrich - Journal of African Ornithology [Sud-Àfrica], 90(3), 09 2019, pàg. 191-221. DOI: 10.2989/00306525.2019.1632954. ISSN: 1727-947X.
* ↑ Gill, Frank; Donsker, David; Rasmussen, Pamela. «Pheasants, partridges, francolins» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.1.
# Francolí becgroc

El francolí becgroc (Pternistis icterorhynchus) és una espècie d'ocell de la família dels fasiànids (Phasianidae) que habita praderies i sabanes des de Camerun fins al sud-oest del Sudan i cap al sud, fins al nord de la República Democràtica del Congo i Uganda.
# Futbol als Jocs Bolivarians de 1938

El torneig de futbol als Jocs Bolivarians de 1938 es disputà a Bogotà del 6 al 22 d'agost.
Cinc dels sis països participants hi prengueren part, els quals foren Perú, Bolívia, Equador, Colòmbia, Veneçuela. Aquesta fou la primera i única ocasió en la que seleccions nacionals absolutes prengueren part a la competició. La medalla d'or fou per al Perú, que aconseguí 8 punts.

## Estadis

* Estadio Universitario
* El Campín

## Classificació

Cada país jugà contra cadascun dels altres països. S'utilitzà el sistema de puntuació de dos punts per victòria.
| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | DG | Pts | Classificació o descens |
| 1 | Perú (C) | 4 | 4 | 0 | 0 | 18 | 4 | +14 | 8 | Campió |
| 2 | Bolívia | 4 | 2 | 1 | 1 | 6 | 6 | 0 | 5 | |
| 3 | Equador | 4 | 2 | 1 | 1 | 9 | 13 | −4 | 5 | |
| 4 | Colòmbia | 4 | 1 | 0 | 3 | 6 | 8 | −2 | 2 | |
| 5 | Veneçuela | 4 | 0 | 0 | 4 | 4 | 12 | −8 | 0 | |
* Com Bolívia i Equador van quedar empatats, es disputà un partit de desempat pel segon lloc.

## Resultats
### Ronda final

| Bolívia | 1–1 | Equador |
| | Report | |
| Colòmbia | 2–4 | Perú |
| Botto 71', 75' | Report | Ibáñez 10', 60' T. Fernández 40' Alcalde 57' |
| Colòmbia | 1–2 | Equador |
| Mier 33' | Report | Freire ??' Herrera ??' |
| Bolívia | 3–1 | Veneçuela |
| Molina 35', 48', 80' | Report | Mújica 10' |
| Perú | 9–1 | Equador |
| Alcalde 40', 43', 60', 88' Bielich 65', 68' Espinar 14', 24', 50' | Report | Suárez 16' |
| Colòmbia | 2–0 | Veneçuela |
| Umaña 25' Torres 35' | Report | |
| Perú | 3–0 | Bolívia |
| T. Fernández 18', 85' Alcalde 33' | Report | |
| Bolívia | 2–1 | Colòmbia |
| Alborta ??' Montoya ??' | Report | Mejía ??' |
| Perú | 2–1 | Veneçuela |
| Bielich 45' Paredes 47' | Report | Ríos 75' |
| Equador | 5–2 | Veneçuela |
| Andara ??' (p.p.) Arenas ??' Freire ??' Herrera ??' Suárez ??' | Report | Corao ??' Ríos ??' |

### Partit per la medalla d'argent

| Bolívia | 2–1 | Equador |
| Plaza ??', ??' | Report | Zambrano ??' |

## Referències

* 1 2 Pierrend, Jose Luis, Cornejo, Alfonzo. «Bolivarian Games: Soccer Tournaments». Rsssf. Rsssf.com. [Consulta: 8 maig 2013].
* ↑ Carvajal Crespo, Tobías. «Hace 71 años por primera vez Colombia contra Perú en fútbol» (en castellà). Arcotriunfal.com. [Consulta: 9 maig 2013].
* ↑ Rey, Nicolás. «El primer cafecito» (en castellà), 17-11-2010.
* ↑ Behr, Raúl. «Nuévete» (en castellà), 06-06-2013.
# Fàbrica d'olis (l'Hospitalet de Llobregat)

La Fàbrica d'olis de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès) és un antic edifici industrial protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici de planta baixa, dos pisos i golfes amb terrat pla. A la façana principal, al primer i segon pis, hi ha una tribuna de dos pisos amb teulada a una vessant. A la façana lateral les obertures són rectangulars (excepte les de les golfes que són quadrades) i segueixen un ritme regular. Els materials emprats són el maó, el vidre i el ferro i està construït a partir de línies verticals i horitzontals.

## Història

Fou construït l'any 1930 com a magatzem d'olis i despatxos de la mateixa casa. L'any 1975 va passar a propietat de l'ajuntament, que després d'algunes reformes interiors que no varen afectar la seva estructura, la va convertir en local de l'aula de cultura de Santa Eulàlia i casal d'avis.

## Referències

* «Aula de Cultural - Casal l'Esplai». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 abril 2012].
# Funningsfjørður

Funningsfjørður [ˈfʊnːɪŋgsˌfjøːɹʊɹ], és una localitat situada a l'illa d'Eysturoy, a les illes Fèroe. Forma part del municipi de Runavík. L'1 de gener del 2021 tenia 70 habitants.
La localitat està situada al fons del fiord de Funningsfjørður, al final d'una vall que forma el riu Fjarðará. Just a l'est del poble hi ha la muntanya de Múlatindur, de 786 metres d'alçada; és la cinquena muntanya més alta de l'illa.
Funningsfjørður va ser fundat el 1812. Del 1902 al 1913 hi va operar una estació balenera. Encara hi havia alguna resta de l'estació balenera el 2018, quan les darreres parts substancials (una caldera) es van retirar del lloc en el marc d'un esdeveniment internacional de neteja ambiental. La darrera neteja va anar a càrrec de Rudda Føroyar (Netegem les Fèroe), una associació feroesa mediambiental.
L'any 1976 es va inaugurar el Norðskálatunnilin, el túnel de 2520 metres que connecta la part oriental d'Eysturoy i Norðoyar (les illes mes orientals i tradicionalment més aïllades) amb la resta de l'arxipèlag. L'entrada d'aquest túnel es troba a pocs quilòmetres al sud de Funningsfjørður.

## Referències

* ↑ «Statistical Database» (en feroès). Arxivat de l'original el 2020-07-06. [Consulta: 19 agost 2021]. «Base de dades estadística de les Illes Fèroe»
* ↑ «Mapa de les Fèroe» (en danès). Trap Danmark. [Consulta: 1r novembre 2019].
* ↑ «Fjøll» (en feroès). Arxivat de l'original el 2011-07-20. [Consulta: 16 desembre 2018]. «Llista de muntanyes de les Fèroe per alçada.»
* ↑ «Funningsfjørður» (en anglès). faroeislands.dk. [Consulta: 21 novembre 2019].
* ↑ «Rudda Føroyar» (en feroès). Rudda Føroyar. [Consulta: 21 novembre 2019].

## Vegeu també

* Llista de municipis de les Illes Fèroe.
* Llista de túnels de les Illes Fèroe.

## Enllaços externs

* Web de l'Ajuntament de Runavík.
* Funningsfjørður
* El port
* Cases a primera línia de mar a l'octubre