OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Břetislav Bakala

Břetislav Bakala (Fregeixšták, 12 de febrer de 1897 – Brno, 1 d'abril de 1958) fou un director, pianista, i compositor txec. La seva carrera va estar centrada a Brno i va ser particularment associada amb la música de Leoš Janáček.

## Biografia i carrera

Bakala va néixer a Fregiršták, Moràvia. Va estudiar al Conservatori de Brno amb František Neumann, i composició amb Leoš Janáček a l'escola d'orgue. El 1922 va continuar els estudis amb Vilém Kurz. De 1920 a 1925 i de 1929 a 1931 va treballar com a director del Teatre Nacional de Brno, on va debutar dirigint Orfeo ed Euridice.
Bakala va descobrir Diari d'un desaparegut en el baül de Janáček i l'abril de 1921 la va estrenar (executant la part de piano). El 31 de gener de 1925 va dirigir el ballet de Bohuslav Martinů Kdo je na světě nejmocnější? (Qui és el més potent en el món?) a Brno. De 1925 a 1926 va treballar per un temps curt com a organista a Filadèlfia als Estats Units, i va actuar també com a acompanyant de Hans Kindler, amb qui va actuar amb èxit per Europa.
Des de 1926 va esdevenir pianista i director de l'Orquestra de la Ràdio Txeca a Brno, i després de la mort de Neumann el 1929 el director principal de l'Òpera de Brno. El 1937 va fer una gira per Rússia i Letònia.
El 1951 va començar a la recentment Acadèmia Janáček de les Arts Musicals a Brno. Va ser contractat com a director de l'Orquestra Filharmònica de Brno el 1956. Durant els anys 50 va ser un dels pocs directors que va interpretar la música de Martinů a la seva pàtria.
L'interès principal de Bakala es va concentrar en les obres de Janáček. El 1921 va estrenar Diari d'un desaparegut, el 1930 va conduir l'estrena de De la casa dels morts a Brno. Va revisar aquesta òpera en col·laboració amb Osvald Chlubna. També va estudiar les òperes poc representades de Janáček com L'inici d'un romanç (1931) i El destí (1934). Va fer les reduccions per a piano de les seves obres incloent-hi el 2n moviment de la Sonata per a Piano 1.X.1905. Va editar els arranjaments de cançons moravianes. La seva muller, la soprano Marie Bakalová-Šíšová era un membre de l'Òpera de Brno així com una cantant de concert.

## Composicions

Břetislav Bakala va fer un nombre petit de composicions influït per Vítězslav Novák i Janáček. Inclouen una sonata per a violoncel, un quartet de corda, Scherzo per orquestra, Cançó de Nadal, així com arranjaments de Janáček esmentats més amunt.

## Referències

* ↑ Němcová, A. Břetislav Bakala.
* 1 2 3 (2004) Album notes for Sinfonietta, The Fiddler's Child, Glagolitic Mass. Radioservis.
* ↑ Lambert, P. In the shadow of Talich.
* 1 2 3 4 Simeone N. Bakala: Moravian Conductor.
* ↑ Lambert P. Martinů in his time, part 4.
# Ca la Casimira

Ca la Casimira és una obra del municipi de l'Arboç protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

L'edifici és compost de tres plantes. Els baixos són renovats i ocupats per una merceria. La planta noble presenta una tribuna tancada amb fusta, tota ella decorada amb rajoles de coloraines que descriuen uns dibuixos florals. Hi ha també una barana i unes pilastres a sobre. Predominen els colors verds i daurats. La segona planta presenta una tribuna sense tapar, que té una barana amb rajoletes decorades mitjançant motius vegetals i florals, la qual s'allarga gràcies a una altra banda de ferro forjat. D'ella parteixen sis pilastres que sostenen una volta de canó col·locada de forma horitzontal, al mig de la qual hi ha un arc de mig punt tapat per una reixa de ferro forjat. L'edifici és rematat per una estructura corba que té un ull de bou al mig i unes boniques baranes laterals en forma de mitja esfera.

## Història

Com la porta dels edificis del carrer Major fou construïda a principis del segle xx. La botiga dels baixos era abans instal·lada a l'edifici del costat, Cal Murtró. El canvi d'edifici fou efectuat a principis de segle xx.

## Referències

* 1 2 «Ca la Casimira». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2014].

## Enllaços externs

* «Ca la Casimira». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona. Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 28 agost 2014].
# Cadena de responsabilitat

La Cadena de responsabilitat (Chain of Responsibility) és un patró de comportament dintre dels patrons de disseny en enginyeria de programari.
La seva principal finalitat és evitar una relació directa preestablerta entre un emissor d'una petició i el seu receptor final. D'aquesta manera es proporciona a més d'un objecte la possibilitat de tractar una petició.
Consta d'una estructura en cadena, on existeix un objecte (client) que genera una petició i els objectes receptors (Manipuladors) encadenats es passen la petició fins que és processada per algun d'aquests.

## Estructura
### Participants

* Manipulador:
- Defineix una interfície per tractar les peticions.
- (opcional) Implementa l'enllaç al successor.
* ManipuladorConcret
- Tracta les peticions de les quals és responsable.
- Pot accedir al successor.
- Si el ManipuladorConcret pot manegar la petició, ho fa. En cas contrari ho reenvia al seu successor.
* Client
- Inicialitza la petició a un objecte ManipuladorConcret de la cadena.

## Conseqüències

* Redueix l'acoblament: Ni el receptor ni l'emissor es coneixen explícitament entre ells. I un objecte de la cadena tampoc ha de conèixer l'estructura d'aquesta.
* Afegeix flexibilitat per assignar responsabilitats a objectes.
* No és garantida la recepció: Donat que les peticions no tenen un receptor explícit, no hi ha garantia que siguin manipulades. Una petició pot quedar sense tractar quan la cadena no està ben configurada.

## Aplicabilitat

* En els casos en què hi ha més d'un objecte que pot manipular una petició i el manipulador no es coneix “a priori”.
* Es vol enviar una petició entre diversos objectes sense especificar explícitament el receptor.
* En el cas en què el conjunt d'objectes que conformen la cadena es defineixen dinàmicament.

## Utilitzacions conegudes

* MacApp i ETT++ hi fan menció però amb el nom de “EventHandler”.
* En la biblioteca de TCL de symantec es coneix amb el nom de ‘Bureaucrat’.
* AppKit de NeXT utilitza el nom “Responder”.

## Exemple en Java

En aquest exemple es reflecteix l'ús del patró per les 4 operacions aritmètiques bàsiques, on la primera operació rep un objecte que conté dos valors numèrics i una operació a realitzar. L'objecte es va propagant per la cadena fins que troba l'operació que la pot executar.

### Codi

Objecte a propagar.
Operacions bàsiques.
Programa principal.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Gamma, Erich. Patrones de Diseño (en español), p. 207. ISBN 0-201-63361-2.
* 1 2 3 Gamma, Erich. Patrones de diseño (en español), p. 208. ISBN 0-201-63361-2.
* 1 2 3 Gamma, Erich. Patrones de diseño (en español), p. 213. ISBN 0-201-63361-2.
# Cal Jepet (la Pedra)

Cal Jepet o Cal Japet és una masia del poble de la Pedra, al municipi de la Coma i la Pedra, a la Vall de Lord (Solsonès), a la capçalera del riu Mosoll (Vall de Lord) indret dit, també, Valls de la Pedra.

## Referències

* ↑ Bach, Antoni. Masies del Solsonès. Consell Comarcal del Solsonès, abril 1995. D.L.: L-418/95. , pàg. 227
* ↑ Aquesta és la denominació que apareix al mapa de l'ICC i al padró municipal de l'Ajuntament
* ↑ Al llibre Masies del Solsonès hi apareix amb la denominació Japet
# Brands þáttr örva

Brands þáttr örva (o El relat de Brand el Generós) és un relat curt o táttr sobre la història del rei Harald III de Noruega i la prova de generositat que feu a l'islandés Brandur Vermundsson. L'obra es degué escriure al s. XIII. El þáttr apareix en Morkinskinna i Hulda-Hrokkinskinna.

## Sinopsi

Brandur, sobrenomenat el Generós (literalment el de la mà foradada; nòrdic antic: hinn örvi), viatja des d'Islàndia a Noruega, on es reuneix amb el seu amic i skald Þjóðólfr Arnórsson. Þjóðólfr prèviament havia parlat sobre la virtut de Brandur, i en deia «que no era clar que cap altre home poguera ser millor rei d'Islàndia per la seua generositat i excel·lents qualitats personals». Harald demana a Þjóðólfr que pregunte a Brandur si li donaria el seu abric; Brandr li'l donà sense dir ni pruna. El rei demana li llavors la seua destral amb incrustacions d'or i Brandur li la dona, encara sense dir un mot. En acabant, li'n demana la túnica. Brandur, encara callat, li la dona, però se'n queda una màniga. El rei diu que Brandur havia tallat la màniga de la túnica perquè pensava que el rei tenia una sola mà, la que pren però no la que dona. Admetent que Brandur era savi i magnànim, li oferí honors i regals.

## Referències

* ↑ Boyer, Régis (trad.). Les Sagas miniatures (þættir). Paris: Les Belles Lettres, 1999. ISBN 2-251-32431-3
* ↑ Anderson, Theodore M. "The King of Iceland". Speculum. 74:4 (1999), p. 923.

## Bibliografia

* Eyrbyggja saga, Íslenzk fornrit IV, ISBN 9979-893-03-6 (sec. Brands þáttr örva).
* Bachman, W. Bryant, Jr. (tr): Forty Old Icelandic Tales, 1992, ISBN 0819184993 (sec. Brands þáttr örva).

## Enllaços externs

* Brands þáttr örva en snerpa.is
# Brunettia onerata

Brunettia onerata és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Nova Guinea.

## Referències

* ↑ Annandale, 1910. Rec. Indian Mus., 5, 141. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 13 març 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ D. A. Duckhouse, 1991. A Revision of Australopapuan and New Caledonian Brunettia (Diptera, Psychodidae). Invertebr. Taxon., 4, 973-1030. «PDF».
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Brunettia novemnotata

Brunettia novemnotata és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a l'Índia.

## Referències

* ↑ Annandale, 1910. Rec. Indian Mus., 5, 141. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 13 març 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Moth Flies and Sand Flies (Diptera: Psychodidae) of India (anglès)
* ↑ Psychodidae (Diptera) at the Zoological Survey of India Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Aspergillus clavatus

Aspergillus clavatus és una espècie d'Aspergillus amb dimensions de conidis de 3-4,5 x 2,5-4,5 micròmetres. L'hi troba en sòls i en residus animals. Pot produir la toxina patulina que pot associar-se amb malalties humanes i animals. Aquesta espècie és sol ocasionalment patogènica.
# Friederike Becht

Friederike Becht (Bad Bergzabern, 14 d'octubre de 1986) és una actriu alemanya.

## Biografia

Va estudiar a la Universitat de les Arts de Berlín. Va treballar com a actriu al Ernst Deutsches Theater d'Hamburg, al Schauspielhaus de Zúric, al Berliner Ensemble i al Stadttheater de Friburg. El seu primer èxit fou el 2007, representant Thekla al Wallenstein de Peter Stein, al Berliner Ensemble, per qui va ser honorada per la Theater Heute com a millor actriu nouvinguda. El 2009/10 fou membre del Ensemble al Schauspiel Essen. Allà va presentar el Solveig a Peer Gynt, el paper principal a La petita bruixa i el paper principal Tanja a Lutz Hübner estrena Night History. En la temporada següent, es va traslladar amb el director Anselm Weber a la Schauspielhaus Bochum, on és membre permanent del conjunt. A Bochum va interpretar: Lyudmila, la filla de Schelesnowa, Cecily Cardew a Bunbury, Maria a What you want, i va representar Vera Herbst a House by the lake i Maria a Yerma.
Va aparèixer en diverses pel·lícules de televisió i cinema. El 2008, va obtenir el paper de suport, Angela Berg, en la coproducció alemanya-americana The Reader. El 2009, va interpretar a Gerda Reich en la biografia televisiva My Life - Marcel Reich-Ranicki. El 2011, va protagonitzar el llargmetratge Westwind. Al llargmetratge Hannah Arendt, Becht va compartir el paper amb Barbara Sukowa, el 2012. El 2015, va protagonitzar la pel·lícula biogràfica d'ARD sobre Käthe Kruse. Becht té un fill i una filla amb el poeta Sebastian Rabsahl i viu a Bochum.

## Premis

* 2014: Bochumer Theaterpreis
* 2015: Ulrich Wildgruber Prize

## Referències

* ↑ «„Das reinste Kraftbündel“ - Friederike Becht als Käthe Kruse» (en alemany). Focus, 31-03-2015.
* 1 2 «Friederike Becht». Schauspiel Frankfurt. Arxivat de l'original el 1 de setembre 2018. [Consulta: 31 agost 2018].
* ↑ «Schauspielhaus Bochum - Friederike Becht», 24-03-2016. Arxivat de l'original el 2016-03-24. [Consulta: 29 agost 2018].
* ↑ «„Theater ist für mich der Ur-Moment“ | globe-m», 13-11-2013. Arxivat de l'original el 2013-11-13. [Consulta: 29 agost 2018].
* ↑ Thelen, Tom «Kinokarriere fest im Blick» (en alemany). [Consulta: 29 agost 2018]. Arxivat 2018-08-29 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2018-08-29. [Consulta: 25 abril 2020].
* ↑ «Friederike Becht: „Ich war total aus dem Häuschen“» (en alemany). [Consulta: 29 agost 2018].
# Kinixys erosa

La tortuga erosionada (Kinixys erosa) és una tortuga de la família Testudinidae. Aquesta espècie del gènere africà Kinixys es distribueix per Angola, Burkina Faso, Camerun, República Centreafricana, República del Congo, República Democràtica del Congo, Costa d'Ivori, Guinea Equatorial, el Gabon, Gàmbia, Ghana, Guinea, Libèria, Nigèria, Ruanda, Senegal, Sierra Leone, Uganda, possiblement Benín, possiblement Guinea Bissau, i possiblement, Togo. Aquesta espècie té una frontissa de 90 graus, que quan es tanca protegeix la cua i les potes del darrere mentre dormen per protegir-se dels depredadors. És una espècie amenaçada per la destrucció del seu hàbitat per la desforestació per a l'agricultura i la urbanització, a més es caça en l'àmbit local per a la carn, ja que és un aliment bàsic per a molts pobles africans.

## Referències

* Tortoise & Freshwater Turtle Specialist Group 1996. Kinixys erosa. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. (Consultat el 29 de juliol de 2007.)
"Dues tortugues de l'oest de la República Democràtica del Congo. Pelusios chapini i Kinixys erosa." Inclou fotos.
* Hartmut Wilke:Landschildkröten. GU Tierratgeber, Gräfe und Fischer Verlag, München 1998 ISBN 3-7742-3703-4

## Enllaços externs

* reptilien-zierfische.de: Stachelrand-Gelenkschildkröte Arxivat 2009-02-16 a Wayback Machine.
* tortoisetrust: Kinixys erosa (Schweigger 1812). Una experiència de cria en captivitat (anglès)
* Forest Hingeback Tortoise (Serrated Hingeback, Schweigger's Hingeback, Eroded Hingeback) Bilder und CITES-Hinweise (anglès)
# Gérard Debreu

Gérard Debreu (Calais, França, 1921 - París, 2004) fou un economista i professor universitari francès, nacionalitzat estatunidenc, guardonat amb el Premi del Banc de Suècia de Ciències Econòmiques en memòria d'Alfred Nobel l'any 1983.

## Biografia

Va néixer el 4 de juliol de 1921 a la ciutat de Calais, població situada al departament francès de Pas de Calais. Va acabar els seus estudis secundaris just abans de començar la Segona Guerra Mundial, però en lloc d'assistir a la universitat va fer un curs improvisat de matemàtiques a la ciutat d'Ambert. Posteriorment es va traslladar a Grenoble per finalitzar els seus estudis, sent admès l'any 1941 a l'École Normale Supérieure. S'havia de graduà pels voltants de 1944, però l'ofensiva del Dia D el va fer allistar-se a l'Exèrcit aliat, sent enviat per al seu entrenament a Algèria, i servint en les forces franceses d'ocupació a Alemanya fins al 1945. En acabar-se la guerra es va graduar el mateix 1945, interessant-se posteriorment per l'economia gràcies a la teoria de l'equilibri general de Leon Walras.
El 1949 viatjà fins als Estats Units d'Amèrica, on s'establí i del qual en va adquirir la ciutadania el 1975. Guardonat el 1976 amb la Legió d'Honor per part del Govern Francès fou membre de l'Acadèmia Francesa de Ciències. Va morir el 31 de desembre de 2004 per causes naturals a la seva residència de París, a l'edat de 83 anys.

## Recerca als Estats Units

Va obtenir una Beca Rockefeller que li va permetre visitar diverses universitats nord-americanes, així com la d'Uppsala entre 1949 i 1950. Debreu va començar a treballar com a Investigador Associat a la Universitat de Chicago l'estiu de 1950, on hi va romandre cinc anys, tornant periòdicament a París.
El 1954 va publicar un article fonamental en la història de l'economia, «Existence of an Equilibrium for a Competitive Economy» ("Existència d'Equilibri en una Economia Competitiva"), al costat de Kenneth Arrow. L'any 1955 es va traslladar a la Universitat Yale i el 1959 va publicar la seva primera obra monogràfica, Theory of Value (Teoria del valor). Entre 1960 i 1961 va treballar a la Universitat Stanford i des de 1962 a la Universitat de Berkeley a Califòrnia. S'hi va quedar fins a la fi de la seva carrera acadèmica, excepte uns anys sabàtics passats a les universitats de Leiden, Cambridge, Bonn i París.
Les seves recerques posteriors es van centrar principalment en la teoria de funcions d'utilitat diferenciables i còncaves. El 1983 va rebre el Premi del Banc de Suècia de Ciències Econòmiques «'pels seus treballs sobre equilibri general en economies competitives».

## Referències

* ↑ «The Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel 1983» (en anglès). Stockholm: The Nobel Foundation, 1983.
* ↑ Düppe, Till «Gerard Debreu's Secrecy: His Life in Order and Silence» (en anglès). History of Political Economy, 44, 3, 2012, pàg. 413-449.
# Far de Bøkfjord

El Far de Bøkfjord (noruec: Bøkfjord fyr) és un far costaner situat a la desembocadura del fiord de Varanger, al comtat de Finnmark, al nord de Noruega. Es troba a 20 quilòmetres al nord de la ciutat de Kirkenes al municipi de Sør-Varanger, a 26 quilòmetres a l'oest de la frontera amb Rússia.
El far fou fundat el 1910 i reconstruït entre el 1947 i el 1948, després d'haver estat destruït durant la Segona Guerra Mundial. El far fou catalogat com un lloc protegit el 1998 i fou automatitzat el 2006. La torre del far és blanca, de 10 metres d'alçada, quadrada, i de formigó té una habitació cilíndrica de color vermell a la part superior. El far emet dos centelleigs blancs cada 15 segons. La llum es pot veure a un màxim de 16,2 milles nàutiques (30 km). La llum és emesa a una altitud de 33 metres sobre el nivell del mar. El lloc és accessible només amb vaixell, i està tancat al públic.

## Referències

* ↑ «Far de Bokfjord» (en noruec).
# M-509

La carretera M-509 és una carretera gestionada per la Comunitat de Madrid. Es divideix en dues parts: El Plantío - Majadahonda i Majadahonda - Villanueva del Pardillo. Enllaça l'A-6 (carretera de la Corunya) amb la M-503 (Aravaca - Villanueva de la Cañada).

## Referències

* ↑ M. Palacio. «La M-509 se desdobla» (en castellà). Madrid: La Razón, 28-12-2010. [Consulta: 2 setembre 2012].
# Cal Guerxo

«Cal Guerxo» té aquests significats:
* Cal Guerxo (Bassella), edificació del municipi de Bassella (Alt Urgell)
* Cal Guerxo (Prats de Lluçanès), edificació del municipi de Prats de Lluçanès (Osona)
# Cachelo

Cachelo és una denominació que a Galícia i el Bierzo es dona a un tros o cacho de patata. No es tracta de cap varietat de patata específica amb aquesta denominació.
Generalment apareix tallat en llesques i acompanya molts plats de la gastronomia gallega com, per exemple, el pop o les sardines.
En algunes zones s'anomenen cachelos a les patates cuites amb la seva pell sense afegir-hi res més que aigua i sal. En altres casos s'anomenen cachelos els trossos de patates grillades que es sembren.

## Notes

* ↑ Plantilla:DRAG
* ↑ En Sada, Cabalar, Toba, Dumbría, Compostela, Novefontes, O Grove, O Valadouro ou Ramirás, segundo Constantino García Glosario de voces galegas de hoxe.
# Cache

«Cache o caché» té aquests significats:
* Cache (Oklahoma), ciutat dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma
* Caché (pel·lícula), pel·lícula francesa dirigida per Michael Haneke i estrenada l'any 2005
* Cache de paranyer o cache de tramper, mena d'amagatall temporal usat pels paranyers del nord del continent americà amb la finalitat d'amagar-hi els aliments per a la campanya, i les pells recollides preparant el viatge de tornada cap a la civilització
* Memòria cache, memòria d'alta velocitat en la qual s'emmagatzemen les dades que el microprocessador necessita utilitzar immediatament i aquelles que són llegides amb més freqüència
# Breil

«Breil» té aquests significats:
* Breil (Maine i Loira), municipi al departament de Maine i Loira (regió de País del Loira, França)
* Breil-sur-Roya, municipi al departament dels Alps Marítims (regió de Provença – Alps – Costa Blava, França)
* Le Breil-sur-Mérize, municipi al departament del Sarthe (regió de País del Loira, França)
# Cal Pau (Rellinars)

Cal Pau és una masia situada a Rellinars, en el barri de Les Codines (Rellinars). La masia està situada al camí de Can Fornells número 3. Les terres on està ubicada la masia formaven part del Marquès de Castellbell. A finasl del Segle XVIII, el terreny va ser comprat a la família del Mas de Les Codines situat a 500 metres.Cal Pau va ser edificada l'any 1800, com es pot veure a la llinda de la porta principal, i ha estat remodelada des d'ençà.
El primer habitant va ser Joan Miralda, de Cal Miralda, masia situada al poble de Sant Salvador de Guardiola. Des de la construcció ha format part del patrimoni de la família Miralda. En total 11 generacions han viscut dins de la casa. En l'any 2009 la masia va ser declarada Bé d'Interés Municipal per l'Ajuntament de Rellinars, juntament amb altres edificacions de la zona.

## Descripció

Cal Pau consisteix en una edificicació als quatre vents, de planta rectangular. La façana està orientada cara sud, amb un carener paral·lel a la façana principal. Presenta una composició simètrica de les seves obertures, a partir de dos eixos de verticalitat. Al centre de la façana, apareix la porta d'accés amb un arc rebaixat de pedra pinyolenca, amb la data gravada de 1800. Per sobre una finestral amb persiana de rodet, muntants i llinda també de pedra pinyolenca i balcó de ferro. A les golfes, una finestra més petita de la qual destaca l'ampit volat de pedra.
A la façana de llevant l'antic celler amb la tina adossada a la façana sud. Els paraments es de pedra i argamassa, actualment arrebossada amb ciment. Al davant de la casa hi ha una era de cairons, molts d'ells amb decoracions de ditades dobles i triples.

## Referències

* ↑ «Cal Pau». Catàleg de Béns Protegits. rellinars.cat. Arxivat de l'original el 2010-06-20. [Consulta: 26 gener 2012].
* ↑ «Cal Pau». Mapes de patrimoni cultural. patrimonicultural.diba.cat.
# Buffalo (Kansas)

Buffalo és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 284 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Buffalo tenia 284 habitants, 107 habitatges, i 78 famílies. La densitat de població era de 313,3 habitants per km².
Dels 107 habitatges en un 35,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,8% hi vivien parelles casades, en un 8,4% dones solteres, i en un 27,1% no eren unitats familiars. En el 25,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 14% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,65 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,3% tenia menys de 18 anys, un 6,3% entre 18 i 24, un 26,8% entre 25 i 44, un 22,5% de 45 a 60 i un 13% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.688 $ i la renda mediana per família de 38.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.750 $ mentre que les dones 15.938 $. La renda per capita de la població era de 13.529 $. Entorn del 6,7% de les famílies i el 7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Buffalo». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Buffalo». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari