OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Centre Virtuel de la Connaissance sur l'Europe

El Centre virtuel de la connaissance sur l'Europe (CVCE) és un centre de recerca i de documentació interdisciplinària sobre el procés d'integració europea.
El lema de la CVCE és : « Knowing the past to build the future » (« Conèixer el passat per a construir el futur»).
La seu del centre és al castell de Sanem situat al sud del Gran Ducat de Luxemburg.

## Estatut

El CVCE és un establiment públic luxemburguès creat per la llei del 7 d'agost de 2002, a través de la qual es crea el Centre virtuel de la connaissance sur l'Europe. Com a tal, el centre compta amb personalitat jurídica i gaudeix d'autonomia administrativa i financera. D'altra banda, el CVCE, a més del finançament dels programes nacionals i europeus, és finançat pels experts amb què compta, així com per donants.

## Recerques
### Estudis europeus

El procés d'integració europea és l'eix de la investigació del departament European Integration Studies (EIS). Les quatre àrees analitzades en l'estudi de l'EIS són: les organitzacions europees; els Estats europeus i la construcció europea; les personalitats europees; i les idees, valors i identitats.
Com a part d'aquest departament, el CVCE publica fonts primàries i dossiers d'anàlisi. Finalment l'EIS té quatre projectes de recerca :
* « Pierre Werner i Europa » : aquest projecte implica l'obra i el pensament europeista de Pierre Werner. La primera etapa del projecte és el pla Werner. El projecte d'investigació també se centra en els passos que van portar a l'actual Unió Econòmica i Monetària.
* « Espanya i la Construcció Europea »
* « Initiative and Constraint in the Mapping of Evolving European Borders (ICMEEB) »
* « Història oral de la construcció europea »

### Digital Humanities Lab

Aquest laboratori d'humanitats digitals s'encarrega d'integrar, conservar, indexar, estructurar i enriquir les dades relatives a la construcció europea.

## Referències

* 1 2 CVCE - Études européennes.
* ↑ Loi du 7 août 2002.

## Bibliografia

* «Loi portant création du Centre virtuel de la connaissance sur l'Europe», 7d'agost 2002. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 31 maig 2015]., publicat el 13 de setembre de 2002
* Centre virtuel de la connaissance sur l'Europe. «Présentation».
* Centre virtuel de la connaissance sur l'Europe. «Études européennes».
* Centre virtuel de la connaissance sur l'Europe. «Humanités numériques». Arxivat de l'original el 2013-12-02. [Consulta: 31 maig 2015].

## Vegeu també

* European NAvigator

## Enllaços externs

* Web oficial
* Digital Humanities LAB a CVCE - Bloc
# Cloèlia

«Cloèlia» té aquests significats:
* Cloèlia (heroina), mítica verge romana donada com a ostatge a Porsena.
* Gens Cloèlia, gens romana.
# Cloïssa d'Islàndia

La cloïssa d'Islàndia (Arctica islandica) és una espècie de mol·lusc bivalve de la família Veneridae. Poden viure més de 500 anys.

## Característiques

La conquilla mesura de 7 a 12,5 cm. Presenta forma circular; el periòstrac (coberta externa de la petxina) és de color marró fosc a negre; internament és suaument porcellada i no es distingeix en la petxina la cicatriu del si pal·lial.

## Història natural

Aquesta espècie és comunament comercialitzada; es captura mitjançant dragatge de la sorra a profunditats que oscil·len entre 1,5 m a 30 m de profunditat. Un espècimen d’Arctica islandica anomenat Ming, trobat l'any 2006, és l'animal, que es conegui, de més edat. Comptant els anells de la seva conquilla se li atribueixen 507 anys de vida. Tanmateix, va morir quan els científics el van obrir per investigar-lo.

## Referències

* 1 2 «Hallan al animal más viejo del mundo, 507 años, pero lo matan al investigarlo» (en castellà), 15-11-2013. [Consulta: 6 març 2021].
# Chevrolet Bel Air

El Chevrolet Bel Air va ser un automòbil produït en sèrie entre 1953 i 1975 per Chevrolet, una divisió de la General Motors Corporation. De 1950 a 1952, els Chevrolets de luxe eren anomenats Bel Air, tot i que encara no era el nom oficial, utilitzat recentment a partir de 1953.
Aquesta sèrie va continuar produint-se en Canadà amb el model de 1981.

## Bibliografia

* Gunnell, John, Editor (1987). The Standard Catalog of American Cars 1946-1975. Kraus Publications. ISBN 0-87341-096-3.
* Biel, John (2005), "A Glass Half Full: The Story of the 1958 Chevrolet Arxivat 2006-12-07 a Wayback Machine.", Collected Automobile, vol. 21, no. 6, pp. 8-23.

## Vegeu també

Chevrolet

## Enllaços externs

* Bel Airs de 1955-1957
# Cine Bailèn

El Cine Bailèn, propietat de l'empresa Cinesa, va obrir el 17 de març de 1974. Ubicat al carrer de Bailèn, 161. Tenia una capacitat de 500 localitats.
Durant la primera setmana va projectar vuit pel·lícules d'estrena diferents, una cada dia, la primera va ser Crits i murmuris d'Ingmar Bergman.
Durant la matinada del 17 de desembre de 1991 hi va haver un incendi que va destruir parcialment el local. EL 17 de juliol de l'any següent, després de reformar i millorar el local, va reobrir amb el film L'ombra de la sospita. Entre aquestes millores destacava el servei de cafeteria.
El 28 de juny de 1999 va tancar les portes juntament amb el cine Arkadin. L'última projecció va ser Entrapment (El parany).

## Referències

* 1 2 3 Munsó Cabús, Joan. Els cinemes de Barcelona. Barcelona: Edicions Proa, 1995.
* 1 2 3 Lahuerta Melero, Roberto. Barcelona sus cines de estreno, repertorio y arte y ensayo. Barcelona: Quarentena Ediciones, 2016.
# Cine Barcino

El Cine Barcino (1964-1981) va ser una sala d'exhibició cinematogràfica ubicada al número 46 del Carrer La Maquinista de Barcelona, al barri de la Barceloneta. La sala, construïda el 1963 per encàrrec de José Antonio Padró Jové, va ser inaugurada el març de 1964.
El Cine Barcino comptava amb una capacitat de 1.062 localitats: 732 a platea i les altres 331 al club. La platea estava dividida en tres grups de butaques.
L'accés al cinema era pel carrer de la Maquinista, passant un llarg vestíbul que donava a l'entrada a platea. Tanmateix, la sala també disposava de sortida exterior pel Carrer Giner i Partagàs. El cinema Barcino va estar obert un total de 17 anys, formant part de la llista inacabable dels cinemes desapareguts de Barcelona. El seu període àlgid va ser als anys 1960's i 1970's, quan era un dels molts cinemes de barri que oferien les famoses sessions dobles. A partir d'aquí, però, la sala va patir una forta davallada, malgrat les reformes que es van dur a terme, el local va anar deteriorant-se amb el pas dels anys i va acabar sent invisible per a la premsa.
Finalment, el Cinema Barcino fou clausurat l'any 1981 per passar a convertir-se en una sala de bingo seguidament d'unt aparcament pel barri.

## Referències

* ↑ Bar.cel.ona.uta. «BARCELOFÍLIA: CINE BARCINO. La Maquinista 46. (1964-1981)», dimarts, 27 desembre 2016. [Consulta: 16 novembre 2017].
* ↑ Lahuerta Melero, Roberto. Barcelona tuvo cines de barrio. Editorial Temporae, 2015.
# Clade RTA

El clade RTA (de les sigles en anglès, RTA, "retrolateral tibial apophysis" o "apòfisi tibial retrolateral") és un clade d'aranyes araneomorfes relacionades per la possessió d'una apòfisi tibial retrolateral, una projecció cap enrere de la tíbia del pedipalp del mascle. El clade conté més de 21.000 espècies, gairebé la meitat de les més de 48.000 espècies conegudes d'aranyes. La majoria dels membres d'aquest clade són aranyes errants i no construeixen teranyines.

## Famílies

El 2005, Coddington incloia les següents 39 famílies en un cladograma que mostra el clade RTA:
* Agelenidae
* Amaurobiidae
* Ammoxenidae
* Amphinectidae (parafilètic; actualment formen part dels Desidae)
* Anyphaenidae
* Cithaeronidae
* Clubionidae
* Corinnidae
* Cryptothelidae
* Ctenidae
* Desidae
* Dictynidae
* Gallieniellidae
* Gnaphosidae
* Lamponidae
* Liocranidae
* Lycosidae
* Miturgidae (parafilètic)
* Oxyopidae
* Philodromidae
* Phyxelididae
* Pisauridae
* Prodidomidae
* Psechridae
* Salticidae
* Selenopidae
* Senoculidae
* Sparassidae
* Stiphidiidae
* Tengellidae (actualment dins els Zoropsidae)
* Thomisidae
* Titanoecidae
* Trechaleidae
* Trochanteriidae
* Zodariidae
* Zoridae (actualment una subfamília dins els Miturgidae)
* Zorocratidae (ja no s'accepta; la majoria de gèneres formen part dels Udubidae)
* Zoropsidae

## Referències

* ↑ Coddington, Jonathan A.; Levi, Herbert W. «Systematics and evolution of spiders (Araneae)». Annual Review of Ecology and Systematics, 1991, p. 565–592. DOI: 10.1146/annurev.es.22.110191.003025.
* ↑ «Currently valid spider genera and species». World Spider Catalog. [Consulta: 14 octubre 2015].
* ↑ World Spider Catalog versió 20.0. Accés el 3 de febrer de 2019
* ↑ Hormiga, Gustavo; Griswold, Charles E. «Systematics, Phylogeny, and Evolution of Orb-Weaving Spiders». Annual Review of Entomology, 59, 1, 2014, p. 487–512. DOI: 10.1146/annurev-ento-011613-162046.
* ↑ Coddington, Jonathan A. Spiders of North America: an identification manual. American Arachnological Society, 2005, p. 18–24 [Consulta: 24 setembre 2015]. «Phylogeny and classification of spiders»
# Cladistia

Cladistia és un clade de peixos ossis que actualment consta de poques restes anguiliformes (amb forma d'anguila) d'una diversitat antiga. Les seves principals sinapomorfies són una aleta dorsal amb rajos independents, i un parafenoide posteriorment allargat.
Cladistia és el grup germà dels Actinopteris.

## Taxonomia

Basat en el treball de Lund 2000
* Ordre † Guildayichthyiformes Lund 2000
** Família † Guildayichthyidae Lund 2000
*** Gènere † Guildayichthys Lund 2000
**** Espècie † Guildayichthys carnegiei Lund 2000
*** Gènere † Discoserra Lund 2000
**** Espècie † Discoserra pectinodon Lund 2000
* Clade Pseudosarcopterygii (fals peix de les aletes del lòbul)
* Ordre Polypteriformes Bleeker 1859
** Gènere † Latinopollia Meunier i Gayet 1998
*** Espècie † Latinopollia suarezi (Meunier i Gayet 1996) Meunier i Gayet 1998
** Gènere † Dagetella Gayet i Meunier 1991
*** Espècie † Dagetella sudamericana Gayet i Meunier 1991
** Gènere † Bartschichthys Gayet i Meunier 1996 [ Bartschia Gayet i Meunier 1996 no Rehder 1943 ]
*** Espècie † B. arnoulti (Gayet i Meunier 1996) [ Bartschia arnoulti Gayet i Meunier 1996 ]
*** Espècie † B. napatensis Werner i Gayet 1997
*** Espècie † B. tubularis (Gayet i Meunier 1996) [ Bartschia tubularis Gayet i Meunier 1996 ]
** Gènere † Sudània Werner i Gayet 1997
*** Espècie † S. gracilis Werner i Gayet 1997
*** Espècie † S. oblonga Werner i Gayet 1997
** Gènere † Saharaichthys Werner i Gayet 1997
*** Espècie † S. nigeriensis (Gayet i Meunier 1996) [ Sainthilairia nigeriensis Gayet i Meunier 1996 ]
*** Espècie † S. africanus (Gayet i Meunier 1996) [ Sainthilairia africana Gayet i Meunier 1996 ]
** Gènere † Sainthilaria Gayet i Meunier 1996
*** Espècie † S. beccussiformis Gayet i Meunier 1996
*** Espècie † S. elongata Werner i Gayet 1997
*** Espècie † S. falciformis Gayet i Meunier 1996
*** Espècie † S. grandis Gayet i Meunier 1996
*** Espècie † S. intermedia Werner i Gayet 1997
** Gènere † Inbecetemia Werner i Gayet 1997
*** Espècie † I. torta (Gayet i Meunier 1996) [ Sainthilairia torta Gayet i Meunier 1996 ]
*** Espècie † I. tortissima (Gayet i Meunier 1996) [ Sainthilairia tortissima Gayet i Meunier 1996 ]
** Gènere † Nagaia Werner i Gayet 1997
*** Espècie † Nagaia extrema Werner i Gayet 1997
** Família Polypteridae Lacépède 1803 sensu stricto
*** Gènere † Bawitius Grandstaff et al. 2012
**** Espècie † Bawitius bartheli (Schaal 1984) Grandstaff et al. 2012 [ Polypterus bartheli Schaal 1984 ]
*** Gènere † Serenoichthys Dutheil 1999
**** Espècie † Serenoichthys kemkemensis Dutheil 1999
*** Gènere Calamoichthys Smith 1866)
*** Gènere Polypterus

## Referències

* ↑ G. Lecointre & H. Le Guyader, 2007, The Tree of Life: A Phylogenetic Classification, Harvard University Press Reference Library
* ↑ Mikko Haaramo Mikko's Phylogeny Archive [Consulta: 26 octubre 2013].
# Ciutat (desambiguació)

«Ciutat» té aquests significats:
* Ciutat, població gran amb alta densitat de població
* Ciutat o Palma, municipi i ciutat capital de la comunitat autònoma de les Illes Balears
* Ciutat (Occitània), municipi francès al departament dels Alts Pirineus (regió de Migdia-Pirineus)
* Ciutat: revista mensual, publicada a Terrassa el 1910 i 1911
* CIVTAT Ideari d'Art i Cultura, revista editada a Manresa entre 1926 i 1928
* Ciutat o Castellciutat, entitat de població del municipi de la Seu d'Urgell (Alt Urgell)
* Castell de Ciutat, fortalesa a la població de Castellciutat, al municipi de la Seu d'Urgell
* Ciutat: diari de la tarda, periòdic aparegut a Reus l'any 1928.
Viccionari
# Club Escacs Malgrat

El Club Escacs Malgrat és una entitat esportiva de Malgrat de Mar. Fou fundat el 1940 arran de la fusió del Club Escacs Mirror (1932) i el Club Escacs Capablanca (1934).
Guanyà diversos Campionats de Catalunya en diferents categories i la temporada 1994-95 fou subcampió de segona divisió. Un dels jugadors més destacats és Josep Garriga i Nualart, doble campió de Catalunya juvenil i subcampió d'Espanya en categoria juvenil, que també sobresortí en la pràctica dels escacs per correspondència. Organitza el trofeu internacional Costa Catalana.

## Referències

* ↑ «Entitats de Malgrat de Mar». Arxivat de l'original el 16 de febrer 2016. [Consulta: 12 febrer 2016].
* ↑ «Club d'Escacs Malgrat». enciclopedia.cat. [Consulta: 13 febrer 2016].
# Combustible per a reactors

El combustible per a reactors és un tipus de combustible d'aviació dissenyat per al seu ús en aeronaus propulsades per motors de turbina de gas. És incolor o del mateix color que la palla. Els combustibles més utilitzats en l'aviació comercial són el Jet A i el Jet A-1, que es produeixen seguint normes internacionals. L'únic altre combustible per a reactors amb un cert ús en aeronaus civils propulsades per motors de turbina de gas és el Jet B, que ofereix un millor rendiment en condicions fredes.

## Referències

* ↑ Chevron Products Corporation. «Aviation Fuels Technical Review» (en anglès). Arxivat de l'original el 2015-09-07. [Consulta: 20 desembre 2019].
# Climax (Minnesota)

Climax és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 243 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Climax tenia 243 habitants, 113 habitatges, i 68 famílies. La densitat de població era de 81,6 habitants per km².
Dels 113 habitatges en un 25,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,6% hi vivien parelles casades, en un 7,1% dones solteres, i en un 39,8% no eren unitats familiars. En el 38,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,15 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,82.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,2% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 23% entre 25 i 44, un 21,8% de 45 a 60 i un 25,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.688 $ i la renda mediana per família de 30.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 38.438 $ mentre que les dones 20.000 $. La renda per capita de la població era de 14.320 $. Entorn del 5,1% de les famílies i l'11,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Climax». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Climax». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Codi ATC H02

El codi ATC H02, descrit com Corticosteroides per a ús sistèmic, és una subgrup terapèutic de l'Anatomical, Therapeutic, Chemical Classification System (ATC). La classificació ATC és un sistema de codis alfanumèric desenvolupat per l'Organització Mundial de la Salut (OMS) per als fàrmacs i altres productes sanitaris. El subgrup H02 és part del grup anatòmic H Preparats hormonals sistèmics excepte hormones sexuals i insulines.
Els codis per a ús veterinari (codis ATCvet) poden han estat creats afegint la lletra Q davant dels codis ATC humans: QH02...
Les adaptacions estatals de la classificació ATC poden incloure codis addicionals no presents en aquesta llista, que segueix la versió de l'OMS.

## H02A Corticosteroides per a ús sistèmic, monofàrmacs

    H02A A Mineralocorticoides
    H02A B Glucocorticoides

## H02B Corticosteroides per a ús sistèmic, combinacions

    H02B X Corticosteroides per a ús sistèmic, combinacions

## H02C Preparats contra les hormones adrenals

    H02C A Anticorticosteroides

## Referències

* ↑ «ATC/DDD Index 2016: code H02». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
* ↑ «ATCvet Index 2016: code QH02». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
# Codi ATC J04

El codi ATC J04, descrit com Fàrmacs antimicobactèries, és una subgrup terapèutic de l'Anatomical, Therapeutic, Chemical Classification System (ATC). La classificació ATC és un sistema de codis alfanumèric desenvolupat per l'Organització Mundial de la Salut (OMS) per als fàrmacs i altres productes sanitaris. El subgrup J04 és part del grup anatòmic J Antiinfecciosos en general per a ús sistèmic.
Els codis per a ús veterinari (codis ATCvet) poden han estat creats afegint la lletra Q davant dels codis ATC humans: QJ04...
Les adaptacions estatals de la classificació ATC poden incloure codis addicionals no presents en aquesta llista, que segueix la versió de l'OMS.

## J04A Fàrmacs per al tractament de la tuberculosi

    J04A A Àcid aminosalicílic i derivats
    J04A B Antibiòtics
    J04A C Hidrazides
    J04A D Derivats de la tiocarbamida
    J04A K Altres fàrmacs per al tractament de la tuberculosi
    J04A M Combinacions de fàrmacs per al tractament de la tuberculosi

## J04B Fàrmacs per al tractament de la lepra

    J04B A Fàrmacs per al tractament de la lepra

## Referències

* ↑ «ATC/DDD Index 2016: code J04». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
* ↑ «ATCvet Index 2016: code QJ04». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
# Comtat de Bayeux

El comtat de Bayeux fou una jurisdicció feudal de França a Normandia. Bayeux era seu episcopal i segurament va tenir comtes durant els governs merovingi i carolingi. Les invasions normandes a la meitat del segle ix van portar a la destrucció de la ciutat el 890 i el comtat no es va organitzar fins al segle següent.
La casa comtal va tenir origen en Esperleng de Pîtres, casat amb Esprota que havia estat abans concubina o esposa de Guillem I el comte de Normandia, i de la qual va tenir almenys quatre fills, dels que tres foren femelles i un mascle, conegut com a Raül d'Ivry, que fou el primer comte de Bayeux a l'entorn de l'any 1000. Es va casar amb Aubrea de Caville o Cacheville i fou ella qui va construir el castell d'Ivry; quan va voler expulsar al seu marit del castell aquest la va matar. Van tenir cinc fills:
El duc de Normandia després de l'expropiació va nomenar vescomtes a Bayeux. Aquestos vescomtes tenien origen en Alahue de Møre (fill d'Eystein de Møre) que va deixar dos fills, Ricard de Sant Salvador i Ralf. Aquest segon apareix com a comte de Bayeux i fou el pare de Balsó, casat amb Poppa (esposa de Rol·ló de Normandia amb el que després es va tornar a casar). Balsó fou també comte de Bayeux en data incerta vers a la meitat del segle x. Fou el pare d'Ansquetil (Anschitillus) que apareix el 1030 en una carta en què Robert II de Normandia confirmava drets als monjos de Mont Saint-Michel. Ansquetil va deixar tres fills, dels quals el va succeir el gran Ranulf I (+ en batalla a Val-es-Dunes el 1047) que portava el títol de vescomte de Bessin (Bayeux, en llatí Randulfum Baiocensium vicecomitem"; va donar suport a Guiu de Borgonya en la revolta de 1047 contra Guillem II de Normandia i fou derrotat i mort a la batalla de Val-es-Dunes. Es va casar amb Alix, filla Il·legítima de Ricard III de Normandia. El va succeir el seu fill Ranulf II el Mesquí esmentat en una carta de 24 d'abril de 1089 en la que Robert III de Normandia donava propietats a la catedral de Bayeux; es va casar amb Margarida d'Avranches filla del vescomte Ricard 'Avranches. El va succeir el seu fill Ranulf III (+ gener del 1129) que el 1120 fou nomenat vescomte d'Avranches a la mort del seu cosí Ricard d'Avranches; també va rebre el palatinat de Chester i va esdevenir earl de Chester (entregant la senyoria de Carlisle). A la seva mort el seu germà Guillem (+ després del 1100) el va succeir a Chester on va iniciar la nissaga dels Meschines.

## Llista de comtes

* Ralf segle X
* Balsó segle X
* Raul de'Ivry vers 1000-1030
* Hug d'Ivry ?

## Llista de vescomtes

* Ansquetil vers 1030-1040
* Ranulf I vers 1040-1047
* Ranulf II el Mesquí 1047-vers 1100
* Ranulf III de Meschines vers 1100-1129 (vescomte d'Avranches 1120-1129)

## Referències

* Medieval Lands Arxivat 2008-05-08 a Wayback Machine.
* Genealogies Arxivat 2009-10-06 a Wayback Machine.
# Comtat de Basàs

El comtat de Basàs (Vasats) o Comtat de Basadès o Vasadès (en francès Bazas o Basadois) fou una jurisdicció feudal d'Aquitània a Gascunya, a l'oest del Comtat d'Agen o Agenès i al sud-est del Comtat de Bordeus.
Sanç IV de Gascunya va cedir els pagus d'Agenès (comtat d'Agen) amb el paus del Condomès annex, i el pagus de Basadès (Comtat de Basàs) al seu fill Gombau, esmentat també com a Garcia, que va renunciar en una data no coneguda però propera al 992, per abraçar la vida religiosa i va ser bisbe d'Auch (va deixar dos fills, un dels quals, Hug, fou comte de Condom i també bisbe); el 992 s'esmenta com a comte d'Agen, que devia incloure també el Basadès, a Garcia Donat, fill de Donat i net de Sanç IV, tronc dels senyors de Doazit extints el 1423; sembla que el comtat va tornar a la branca principal representada pel germà de Gombau, Guillem I (duc de Gascunya del 977 al 997), que portava els títols de comte de Basàs i Agen, i que a la seva mort el va transferir al seu fill Bernat I, i aquest al seu fill Guillem II. A la seva mort vers el 1027 sense successió, el ducat gascó amb els comtats annexes d'Agen (Agenès) i Bordeus van passar al seu germà Sanç VI (1027-1032) i el comtat de Basàs ja no s'esmenta més, havent quedat segurament integrat dins l'Agenès.

## Llista de comtes

* Gombau 977-c. 992
* Garcia Donat c. 992-?
* Guillem I de Gascunya ?-997
* Bernat II (I de Gascunya) 997-1010
* Guillem II de Gascunya 1010-1027
* Part de l'Agenès des 1027
# Comunitat de comunes del Pays de l'Ourcq

La Comunitat de comunes del Pays de l'Ourcq (oficialment: Communauté de communes du Pays de l'Ourcq) és una Comunitat de comunes del departament de Sena i Marne, a la regió de l'Illa de França.
Creada al 1973, està formada 22 municipis i la seu es troba a Ocquerre.

## Municipis

* Armentières-en-Brie
* Cocherel
* Congis-sur-Thérouanne
* Coulombs-en-Valois
* Crouy-sur-Ourcq
* Dhuisy
* Douy-la-Ramée
* Étrépilly
* Germigny-sous-Coulombs
* Isles-les-Meldeuses
* Jaignes
* Lizy-sur-Ourcq
* Marcilly
* Mary-sur-Marne
* May-en-Multien
* Ocquerre
* Le Plessis-Placy
* Puisieux
* Tancrou
* Trocy-en-Multien
* Vendrest
* Vincy-Manœuvre

## Referències

* ↑ CC du Pays de l'Ourcq

## Enllaços externs

* Pàgina oficial