OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Eta de l'Altar

Eta de l'Altar (η Arae) és una estrella binària de la constel·lació de l'Altar. La component primària, η Arae A, és una estrella taronja tipus K gegant amb una magnitud aparent de +3,77. Té una companya de catorzena magnitud, η Arae B, a 25,7 segons d'arc.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Catalogue of two dimentional spectral types for the HD stars, Vol. 1. Indicat a la font segons: SIMBAD. Autor: Nancy Houk. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 1975.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, 01-03-2000, pàg. L27-L30.
* 1 2 3 4 Pablo Mauas «Stellar parameters and chemical abundances of 223 evolved stars with and without planets» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 26-01-2015. DOI: 10.1051/0004-6361/201424474.
* ↑ Pablo Mauas «Stellar parameters and chemical abundances of 223 evolved stars with and without planets» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 26-01-2015. DOI: 10.1051/0004-6361/201424474.
# Excel Esports

Excel Esports (anteriorment exceL Esports) és una organització britànica d'esports electrònics amb equips actius a League of Legends, Fortnite Battle Royale i Valorant. El seu equip principal de League of Legends és un dels deu equips que competeixen al League of Legends European Championship (LEC), el màxim nivell professional de League of Legends a Europa. També tenen un equip de més baixa categoria, JD|XL, competint a la Northern League of Legends Championship (NLC).

## Equip de League of Legends

Plantilla actual de League of Legends :
| Jugador | Nom real | Posició |
| Odoamne | Andrei Pascu | Toplaner |
| Xerxe | Andrei Dragomir | Jungla |
| Vetheo | Vincent Berrié | Midlaner |
| Patrik | Patrik Jírů | AD Carry |
| Targamas | Raphaël Crabbé | Suport |
| Youngbuck | Joey Steltenpool | Entrenador |
# Excelsior !

Excelsior ! és un curtmetratge francès dirigit per Georges Méliès, estrenat el 1901, a l'inici del cinema mut. Apareix com els números 357–358 als catàlegs de Star Film Company.

## Sinopsi

Un prestidigitador treu un mocador de la boca al seu ajudant. Del mocador, treu un gran aquari, utilitza el braç del seu ajudant com a bomba per omplir-lo i després s'extreu el peix de la boca. L'aigua i els peixos desapareixen per deixar pas a una llagosta que deixa la seva a una noia bonica vestida de pallasso. Aleshores divideix la noia, transforma els dos personatges en banderes, s'hi vesteix i se'n va.

## Referències

* ↑ Gomery, Douglas. Movie History: A Survey. 2nd. Routledge, 2011, p. 22. ISBN 978-0-415-77544-1.

## Enllaços externs

* Excelsior ! a Internet Movie Database (anglès)
# Fanals Gaudí

«Fanals Gaudí» té aquests significats:
* Fanals del Pla de Palau
* Fanals de la Plaça Reial
* Fanals de Vic
# Fantasia Baetica

La Fantasia Bætica (en català Fantasia Bètica) és una obra per a piano de Manuel de Falla, composta l'any 1919. Va ser composta per comanda del pianista polonès Arthur Rubinstein, a qui està dedicada. Rubinsteini la va estrenar a Nova York el 20 de febrer de 1920. No obstant això, posteriorment el panista no la va incloure en el seu repertori, estimant-se més interpretar a la seua manera la transcripció per a piano de l'efectiva i popular Danza ritual del fuego de El amor brujo. Ha estat considerada, després de la Iberia d'Isaac Albéniz com la més important obra per a piano eixida de la mà d'un compositor andalus. Amb un rerefons romàntic, la Fantasia baetica gaudeix d'una construcció moderníssima en la qual, en paraules de Joaquín Rodrigo «la guitarra, l'arpa i el piano sospiren per una impossible unitat».
El terme «Baetica» designa la província romana que aproximadament coincideix amb l'actual Andalusia. Es tracta de la darrera obra «andalusa» de Falla, però ací el compositor fa una mirada a una Andalusia ancestral, on es barreja l'element àrab i romà. Obra de gran noblesa, profunditat i perfecció, però de difícil assimilació, va patir durant anys el buit dels intèrprets.

## Referències

* ↑ Federico Sopeña. Historia de la Música Española Contemporánea. Ediciones Rialp, 1976. ISBN 84-321-1873-7
* ↑ Citat a F. Sopeña, op. cit.
* ↑ Tomás Marco. Historia de la música española. Siglo XX. Alianza Editorial. Madrid, 1983. ISBN 84-206-8506-2
# Felicity Morris

Felicity Morris és una guionista, productora i directora de cinema britànica, coneguda per produccions com Don't F**k With Cats: Hunting an Internet Killer o The Tinder Swindler, per la qual va rebre el premi BAFTA Director: Factual el 2023 i va ser nominada a un premi Emmy l'any 2022. El 2024 s'espera la publicació de la seva nova docusèrie American Nightmare, creada per ella mateixa conjuntament amb Benadette Higgins.
Tot i la viralitat amb què s'han difós les seves obres cinematogràfiques, Felicity Morris s'ha mostrat crítica amb basar-se només a cercar la història impactant del moment, i defensa que és més important trobar històries que despertin la creativitat i el risc. Tanmateix, també ha reconegut que el gran públic sempre buscarà grans espectacles a veure. Considera la BBC i Channel 4 cadenes que tenen «grans ambicions de fer els projectes que apleguen grans audiències així com peces d'observació més silencioses», alhora que ha elogiat l'impacte de Sky en el gènere documental.
| « | (anglès) I hope creativity will prevail and there might be a bit more risk taking in the stories that get commissioned, but there will of course still be a plethora of shows for people to watch. | (català) Espero que la creativitat prevalgui i que hi hagi una mica més de risc en les històries que s'encarreguen, però, per descomptat, encara hi haurà una gran quantitat de grans espectacles que la gent voldrà veure. | » |
| — Felicity Morris ||||

## Filmografia
### Com a productora

* Don't F**k with Cats: Hunting an Internet Killer (2019)
* Waco: Madman or Messiah (2018)
* Women in Prison (2015)
* Race for the White House (2016)
* Hidden Histories: Britain's Oldest Family Businesses (2014)
* Shackleton: Death or Glory (2013)

### Com a investigadora junior

* The Wright Stuff (2000)

### Com a directora

* American Nightmare (2024)
* The Tinder Swindler (2022)

## Referències

* ↑ SensaCine. «Felicity Morris» (en castellà). [Consulta: 5 gener 2024].
* ↑ Sourtech. «La historia de Simon Leviev, el estafador de Tinder que usaba el esquema Ponzi, revoluciona Netflix» (en castellà). [Consulta: 5 gener 2024].
* ↑ «BAFTA Television 2023: The Winners & Nominations» (en anglès), 16-03-2023. [Consulta: 5 gener 2024].
* ↑ «BAFTA Television Craft Awards 2023: Winners Announced» (en anglès), 23-04-2023. [Consulta: 5 gener 2024].
* ↑ «Felicity Morris» (en anglès). [Consulta: 5 gener 2024].
* ↑ «Documentary or nonfiction special nominee Bernadette Higgins and writing nominee Felicity Morris» (en anglès). [Consulta: 5 gener 2024].
* ↑ «Trailer doblado en español de la docuserie “Pesadilla de un secuestro en California”» (en castellà). abandomoviez.net, 04-01-2024. [Consulta: 5 gener 2024].
* ↑ Balaga, Marta. «‘Tinder Swindler’ Director Felicity Morris Talks New Project ‘All American Nightmare’» (en anglès americà), 16-10-2022. [Consulta: 5 gener 2024].
* 1 2 Goldbart, Max. «‘The Tinder Swindler’ Director Felicity Morris Says Doc Market Is “Contracting” & Warns Against Chasing Viral Storytelling – Berlinale Series Market» (en anglès americà), 21-02-2023. [Consulta: 5 gener 2024].
# Fauna del País Valencià

La fauna del País Valencià és el resultat de la diversitat d'hàbitats. Entre els peixos d'aigua dolça destaquen algunes espècies com el fartet i el samaruc, per ser dues espècies de peixos endèmiques del País Valencià, encara que també hi ha poblacions d'anguila, llissa, llobarro, etc.
Pel que fa als amfibis, en territori valencià habiten diverses espècies, com el gripau comú, el gripau corredor, la granota comuna, així com també la gandària, entre d'altres. Els rèptils que es troben al País Valencià estan representats per diverses espècies com per exemple el fardatxo ocel·lat, la sargantana cuallarga, la colobra d'escala, la colobra bastarda, l'escurçó ibèric o la tortuga d'estany.
Les espècies més interessants de l'avifauna són sens dubte les rapinyaires i les aus aquàtiques. Al País Valencià existeixen 22 espècies de rapinyaires diürnes i 7 de nocturnes, de les quals destaquen per la seua vulnerabilitat el xoriguer petit, l'àguila cuabarrada i la peixatera, l'arpella comuna i la cendrosa, l'aufrany, el milà negre, el falcó pelegrí i el d'Eleonor. Pel que fa a les aus aquàtiques, al País Valencià existeix una gran varietat dels anàtids, com el xibec cap-roig, el cullerot comú o l'ànec collverd. També són destacables les colònies de garses, de les quals es poden ressenyar l'esplugabous, el martinet ros o l'agró blau, així com també és destacable la presència d'espècies com el xatrac comú, el xatrac becllarg, l'himantopus, el xarxet marbrenc o diverses espècies de gavina. Altres aus i ocells típics del País Valencià són el gaig, el pica-soques blau, el pit-roig, el colltort, el pinsà, etc.
Els mamífers estan representats, fonamentalment, per espècies de rosegadors, com la rata, la rata d'aigua, el ratolí de bosc o el ratolí morú, així com també per espècies de major grandària com el senglar, la rabosa, la fagina, la geneta i el teixó. A més d'això, cal esmentar que al País Valencià hi ha una gran varietat d'espècies de rates penades, algunes d'elles de gran importància i en greu perill d'extinció, com la rata penada de cova, la rata penada cuallarga, etc.

## Referències

* ↑ «Ictiofauna de la Albufera». Arxivat de l'original el 24 de juliol de 2009. [Consulta: 7 setembre 2009].
* ↑ «guianfib». [Consulta: 1r maig 2020].
* ↑ «guiarept». [Consulta: 1r maig 2020].
* ↑ Grupo para el Estudio y Conservación de los Espacios Naturales. «LAS AVES RAPACES DE LA COMUNIDAD VALENCIANA, UN TESORO A CONSERVAR». www.gecen.net. GECEN, 08-12-2013. Arxivat de l'original el 14 de desembre de 2013. [Consulta: 20 desembre 2013].
* ↑ «Guía de aves de la Comunitat Valenciana» (en castellà). [Consulta: 1r maig 2020].
* ↑ «Fauna - Generalitat Valenciana». [Consulta: 1r maig 2020].
# Fauna limícola

La fauna limícola és el conjunt d'animals que habiten en el fons fangós de les aigües dolces, colgats totalment o parcialment en el llim.

## Referències

* ↑ «Fauna limícola». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Vegeu també

* Limnologia
# Fitxa (jocs)

* Per a altres significats, vegeu «fitxa».
Hom denomina fitxa aquella peça usada en els jocs per representar un jugador, com a instrument per realitzar jugades; també s'anomenen així les monedes (prepagades) en cases d'apostes o en un casino.
Normalment, les fitxes solen ser possessió d'algun dels jugadors. Poden ser de diverses mides, essent les més comunes de mida rodona i de plàstic, encara que hi ha excepcions com les fitxes rectangulars del dòmino i les peces dels escacs.
S'utilitzen en jocs de taula (parxís, joc de l'oca…); en jocs d'estratègia (escacs), en jocs d'enginy o matemàtics (mahjong, dòmino ...); o com a representació de diners en les apostes de jocs de cartes o d'atzar com ara el pòquer, en què després d'obtenir o perdre peces, les restants són canviades per diners. Cal destacar que també s'usen fitxes en certs tipus de màquines escurabutxaques.

## Vegeu també

* Fitxa de casino
Viccionari
# Filiberto Crespo Samper

Filiberto Crespo Samper (València, 6 de setembre de 1931 - 7 d'agost de 2004) fou un arquitecte i polític valencià, diputat a les Corts Valencianes per Unió Valenciana (UV) des de 1987 fins al 1999.

## Biografia

Fill de Filiberto Crespo i la primera Miss Espanya Pepita Samper. Filiberto Crespo fill fou degà del Col·legi d'Arquitectes de València i Múrcia en dues etapes, 1977-1979 i 1981-1985. També fou president de l'Ateneu Mercantil de València i candidat a la presidència de la Generalitat Valenciana per UV a les eleccions de 1987, aconseguint 183.541 vots i 6 diputats.
Amb Unió Valenciana fou elegit diputat a les eleccions a les Corts Valencianes de 1987, 1991 i 1995. Fou vicepresident de la Comissió de Sanitat i Consum, de la Comissió Especial d'estudi sobre la situació de la Sequera a la Comunitat Valenciana, de la Comissió Permanent no legislativa de Seguretat Nuclear i de la Comissió d'Obres Públiques i Transports i de la Comissió no permanent especial per a l'estudi dels riscs, prevenció i situacions d'emergència i les seues conseqüències a la Comunitat Valenciana, president de la Comissió de Medi Ambient i secretari de la Comissió d'investigació per a investigar les responsabilitats en els casos d'hepatitis C i la propagació d'aquesta malaltia de les Corts Valencianes.

## Referències

* ↑ Necrològica a Las Provincias
* ↑ Javier Paniagua Fuentes i J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.172. ISBN 9788495484802.
* ↑ Fitxa de les Corts Valencianes Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine., IV Legislatura
# Fausto Dotti

Fausto Dotti (Brescia, Llombardia, 7 de juny de 1968) és un ciclista italià, que fou professional entre 1993 i 2002. Dels seus resultats destaca la victòria al Giro d'Oro i la victòria d'etapa a la Setmana Catalana.

## Palmarès

* 1992
** 1r al Giro d'Oro
* 1995
** Vencedor d'una etapa a la Setmana Catalana

### Resultats al Tour de França

* 1995. Abandona (6à etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1994. 90è de la classificació general
* 1996. 32è de la classificació general
* 1997. 54è de la classificació general
* 1999. 53è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1994. 98è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a cyclebase.nl
# Federació Internacional de Societats de la Creu Roja i de la Mitja Lluna Roja

La Federació Internacional de la Creu Roja i la Mitja Lluna Roja (FICR) és una organització d'ajuda humanitària mundial que arriba a 160 milions de persones cada any a través de les seves Societats Nacionals de 192 membres. Actua abans, durant i després de desastres i emergències sanitàries per atendre les necessitats i millorar la vida de les persones vulnerables. Ho fa amb imparcialitat pel que fa a la nacionalitat, raça, gènere, creences religioses, classe i opinions polítiques.
La FICR forma part del Moviment Internacional de la Creu Roja i de la Mitja Lluna Roja juntament amb el Comitè Internacional de la Creu Roja (CICR) i 192 Societats Nacionals de la Creu Roja i la Mitja Lluna Roja. La força de la FICR rau en la seva xarxa de voluntaris, l'experiència comunitària i la independència i neutralitat. Treballa per millorar els estàndards humanitaris, com a socis en el desenvolupament i en resposta a desastres. Persuadeix els qui prenen decisions perquè actuïn en interès de les persones vulnerables. Treballa per permetre comunitats sanes i segures, reduir les vulnerabilitats, reforçar la resiliència i fomentar una cultura de pau a tot el món.

## Referències

* ↑ «Climate change a priority for newest Red Cross societies». Arxivat de l'original el 2019-12-05. [Consulta: 12 desembre 2021].
* ↑ «The International Red Cross Red Crescent Movement on the Internet». Who we are. International Federation of Red Cross and Red Crescent Societies. Arxivat de l'original el 17 de novembre 2017.
* ↑ «IFRC: Everyone Counts Report 2018». Arxivat de l'original el 2020-08-09. [Consulta: 12 desembre 2021].
# Feliu

«Feliu» té aquests significats:
* Biografies:
** Prenom:
*** Feliu de Girona (diaca), sant venerat a l'Església catòlica diaca del bisbe de Girona Sant Narcís
*** Feliu de Girona (màrtir), màrtir gironí mort durant l'última persecució cristiana de Dioclecià
*** Joan d'Atarés, Voto i Feliu de la Penya
*** Feliu de Sevilla (Híspalis, sIII - c304), diaca de Sevilla, mort com a màrtir
*** Feliu Elies i Bracons (Barcelona, 1878 - 1948), il·lustrador, caricaturista, pintor i crític d'art
*** Feliu Ferrer i Galzeran (Móra d'Ebre, 1843 - 1912), escultor català
*** Feliu Formosa i Torres (Sabadell, 1934), poeta, traductor i home de teatre català
*** Feliu de Marimon i de Tort (Barcelona, 1636 - Madrid, 1721), marquès de Cerdanyola i del castell de Sant Marçal
*** Feliu Matamala i Teixidor (Amer, 1912 - Girona, 2009), llibreter i activista cultural català
*** Feliu Monné i Batallé (Olesa de Montserrat, 1864 - Esparreguera, 1935), músic i compositor
*** Feliu Noguera i Casabosch (Gràcia, 1863 - Barcelona, 1933) metge que, dins el moviment
*** Feliu Ventura (Xàtiva, 1976), cantautor valencià i professor de llengua catalana
** Primer cognom:
*** Antoni Feliu i Codina (Barcelona, 1846 - 1917), periodista i polític català
*** Antonieta Feliu i Miró política manresana activa a la capital del Bages durant la república i la guerra civil
*** Carme Feliu Álvarez de Sotomayor (1968), política mallorquina
*** Domènec Feliu de Móra i d'Areny (Barcelona, 1731 - 1791), regidor perpetu de la ciutat de Barcelona
*** Francesc de Paula Roqué i Feliu, advocat i polític català del segle XIX
*** Jacint Feliu Domènech i Sastre (Barcelona, 1802 – 1863), polític, financer i advocat
*** Joan Feliu, compositor, guitarra elèctrica i acústica, membre del grup Vacabou
*** Jordi Feliu, diversos personatges
*** Josep Feliu i Codina (Barcelona, 1854-97), dramaturg i llibretista de sarsueles
*** Juan Feliu Rodríguez de la Encina (Benissa, 1833 - València, 1908), polític valencià
*** Manuel Feliu de Lemus (Barcelona, 1865 - París, 1922), dibuixant i pintor català emmarcat dins del realisme anecdòtic
*** Maria Àngels Feliu Bassols (Olot, 1958), farmacèutica coneguda per haver estat segrestada durant 492 dies
*** Nadal Feliu (Alcúdia, 1623 - Palma, 1681), prevere i escriptor mallorquí
*** Narcís Feliu de la Penya (Barcelona, ? - 1710), cronista, advocat, economista, publicista i membre de l'orde de Santiago
*** Núria Feliu i Mestres (Barcelona, 1941), cantant i actriu catalana
*** Pere Feliu Perelló (Palma ? — Palma, 1861), poeta i polític mallorquí
*** Vicente Feliú (L'Havana, 1947), cantant, guitarrista i cantautor cubà
* Topònims:
** Can Feliu (Bigues), masia del poble de Bigues (Bigues i Riells, Vallès Oriental)
** Can Feliu de Merolà, Pineda de Mar (Maresme, Catalunya)
** Can Feliu (Navès), masia de Navès (Solsonès)
** Collet dels Pins del Feliu, collada de Monistrol de Calders (Moianès)
** Llau de Sant Feliu, llau de la Torre de Cabdella
** Pic Marcos Feliu, muntanya entre Aragó i França
** Pins del Feliu, de Monistrol de Calders (Moianès)
** Serrat del Feliu serra de Monistrol de Calders
** Torrent de Can Feliu, diversos topònims
# Font de Montvall

La Font de Montvall és una font del terme municipal de Tremp, del Pallars Jussà, a l'antic terme ribagorçà de Sapeira, en territori del poble del Pont d'Orrit.
Està situada a 671 m d'altitud, al nord del Pont d'Orrit, al vessant nord-occidental del mateix turó on es dreçava el poble vell d'Orrit. La font és a prop, a llevant, de la pista rural que des del Pont d'Orrit ressegueix la riba esquerra de la Noguera Ribagorçana. És a l'est-sud-est de la Cabana del Canvit.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Font de Moreu

La Font de Moreu és una font del terme d'Abella de la Conca, al Pallars Jussà, a prop de l'antiga caseria de la Torre d'Eroles.
Està situada a 1.151,5 m d'altitud, a llevant de la Torre d'Eroles, a l'esquerra del riu d'Abella, també a llevant de Casa Manel, al sector nord-oest del Bosc d'Abella. És al costat d'un revolt tancat cap a migdia de la pista del Bosc d'Abella.

## Etimologia

Com diu Joan Coromines, Moreu procedeix de l'occità moureu, bru fosc, possiblement apel·latiu amb què es coneixia el propietari del lloc o un dels assidus d'aquesta font.

## Referències

* ↑ Coromines, 1996.

## Bibliografia

* COROMINES, Joan. "Moreu". Dins Onomasticon Cataloniae. Els noms de lloc i noms de persona de totes les terres de parla catalana. V L-N. Barcelona: Curial Edicions Catalanaes i Caixa d'Estalvis i de Pensions de Barcelona "La Caixa", 1996. ISBN 84-7256-844-X.

## Enllaços externs

* La Font de Moreu en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Ferrocarril Calcuta-Delhi

El ferrocarril Calcuta-Delhi fou la primera gran via fèrria de l'Índia Britànica construïda a proposta del governador general Lord Hardinge. La seva finalitat en el fons era permetre el transport ràpid de tropes en cas de revolta, però quan va esclatar la rebel·lió dels sipais estava encara en construcció. Posteriorment fou acabada el 1864 i moltes de les seves estacions tenien una construcció de tipus militar, quasi fortaleses. El 1865 fou allargada fins a Multan. El 1869 una branca va creuar els Ghats Occidentals al darrere de Bombai per unir-se als grans ports. A partir de la dècada del 1870, després de les grans fams, es van fer línies per portar els subministraments excedents d'una regió de manera ràpida cap a les regions afectades per la gana. Els ferrocarrils eren molt utilitzats també pels pelegrins.

## Referències

* ↑ Enciclopèdia de l'Islam, IX, 624
# Forn encantat de Vacarisses

El Forn encantat de Vacarisses (Vallès Occidental) és una teuleria propera al que va ser el mas del Coll de Bram, amb una possible datació de la baixa edat mitjana.

## Història

Del mas sabem que existiren algunes enemistats i deutes, entre els que van ser uns dels seus propietaris i els nous atorgadors. I que aquests nous atorgadors, l'any 1261, van haver de marxar de la casa, en ser desallotjats per Sr. Batlle de Vacarisses. Van anar a viure al terme parroquial de Sant Pere de Rellinars.

## Retrobat

Un any després dels incendis de 1994, van ser redescoberts, mas i forn, pels membres del Centre Muntanyenc i de Recerques Olesà.

## Llegenda

En un calorós migdia d'estiu pujava pel camí que va del Mimó al pla del Fiduer una velleta. Cansada, s'assegué a reposar, i en veure els forners que molt a prop preparaven la cuita es dirigí a ells i els demanà aigua per apagar la seva set. Els forners en comptes de donar-li aigua, la van contestar de mala manera, escridassant-la i empaitant-la. En allunyar-se, la vella els va maleir l'obra amb l'amenaça que el forn mai més no tornaria a fer cap cuita. I realment, per més provatures que feren per encendre'l, mai hi aconseguiren, trobant-se avui carregat com el dexaren. Des de llavors se l'anomenà el forn Encantant, forn Maleït o forn Embruixat.

## Referències

* ↑ Documentació Notarial de l'Arxiu de Terrassa, Manual notarial 1248
* ↑ (Solà 1929, 1200; Boix 1998) (Re.Històries i llegendes de Sant Llorenç del Munt i l'Obac 2000, 48)
# Fichtwald

Fichtwald és un municipi alemany que pertany a l'estat de Brandenburg. Forma part de l'Amt Schlieben. Fou creat el 2001 de la unió de les comunitats de Hillmersdorf, Naundorf i Stechau.