OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Regio

En astrogeologia, regio (plural regiones, abr. RE) és una paraula llatina que significa «regió» que la Unió Astronòmica Internacional (UAI) utilitza per indicar un tret superficial planetari que designa una àrea gran marcada per la reflectivitat o les distincions de color de les zones adjacents o d'una àmplia regió geogràfica.
El nom regio s’ha assignat a les formacions geològiques presents a Venus, Ceres, Plutó, el satèl·lit de Mart Fobos, els satèl·lits de Júpites Io, Europa i Ganímedes, els satèl·lits de Saturn Tità, Jàpet i Febe, el satèl·lit d'Urà Miranda, el satèl·lit d'Urà Tritó, i els asteroides (21) Lutetia, (243) Ida, (433) Eros, (951) Gaspra, (2867) Šteins, (25143) Itokawa i (101955) Bennu.
Abans de la normalització introduïda per la Unió Astronòmica Internacional en l’ús de noms per a les característiques superficials dels cossos celestes, s’havia utilitzat el terme regio per a les característiques d'albedo que Percival Lowell havia identificat en les seves observacions el 1896 per definir la cartografia de Mercuri. Cap de les 29 regions identificades per ell no va ser reconeguda ni confirmada per estudis posteriors:
* Alae regio
* Anguis regio
* Argi regio
* Caducei regio
* Chelydoreae regio
* Cyllenes regio
* Fili regio
* Hyphates regio
* Larae regio
* Lichani regio
* Lyrae regio
* Maiae regio
* Mercatorum regio
* Netes regio
* Oneiraton regio
* Oneiropompi regio
* Parameses regio
* Paranetes regio
* Parhypates regio
* Petasi regio
* Pleetri regio
* Psychopompi regio
* Pteri regio
* Sarameias regio
* Serpentis regio
* Somuii regio
* Talarium regio
* Testudinis regio
* Trites regio
El terme regio també s’ha utilitzat per a algunes característiques de l’albedo de Mart, però en aquest cas la UAI ha confirmat el seu ús, tot i que no les reconeix com a estructures geològiques:
* Deucalionis Regio
* Neith Regio
* Ogygis Regio
* Phrixi Regio
* Protei Regio
* Pyrrhae Regio
* Yaonis Regio

## Referències

* ↑ (anglès) Descriptor Terms (Feature Types) - Gazetteer of Planetary Nomenclature - International Astronomical Union (IAU) Working Group for Planetary System Nomenclature (WGPSN)
# Reichshoffen

Reichshoffen (en alsacià Risshoffe) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 1999 tenia 5.183 habitants.
Forma part del cantó de Reichshoffen, del districte de Haguenau-Wissembourg i de la Comunitat de comunes del Pays de Niederbronn-les-Bains.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 4.364 | 4.612 | 5.035 | 5.034 | 5.092 | 5.183 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1963-1971 | Pierre de Leusse |
| 1971-1989 | François Grussenmeyer |
| 1989-2001 | Charles Antoine Zimmer |
| 2001- | Hubert Walter |
# Luci Publili Cels

Luci Publili Cels (en llatí: Lucius Publilius Celsus) va ser un magistrat romà del segle ii.
Va ser nomenat cònsol romà sota Trajà, l'any 113, segons diuen els fastos. Era molt apreciat per l'emperador, que fins i tot li va fer erigir una estàtua. En canvi, era enemic personal de l'emperador Hadrià abans de pujar al tron. Quan Hadrià va ser proclamat emperador l'any 117, el va fer matar quan era a Baies.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0001.001/678?page=root;rgn=full+text;size=100;view=image;q1=CelsusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 663. ]
# Nadó abandonat baixista

Un Nadó abandonat baixista (en anglès: Bearish Abandoned Baby) és una variant del patró d'espelmes japoneses anomenat Estel vespertí doji baixista, i al seu torn és la confirmació de l'Estrella doji baixista. Igualment que aquesta està format per tres espelmes indicant un possible canvi de tendència alcista, la segona de les quals és un doji, però amb la variant que hi ha un fort gap alcista entre la primera i la segona, i un nou gap baixista, entre la segona i la tercera. Els gaps inclouen les ombres superiors. És un fort senyal de canvi de tendència alcista que es forma molt rarament.

## Criteri de reconeixement

* Els mateixos que l'Estel vespertí doji baixista però amb la variant dels dos gaps a banda i banda del doji
* El high de l'espelma negra ha d'estar per sota del low del doji

## Explicació

La mateixa que l'Estel vespertí doji baixista

## Factors importants

Els mateixos que l'Estel vespertí doji baixista

## Bibliografia

* «Bearish Abandoned Baby». Candlesticker. [Consulta: 8 maig 2011].
# Tegenaria scopifera

Tegenaria scopifera és una espècie d'aranya araneomorfa de la família dels agelènids (Agelenidae). Aquesta espècie és endèmica de les illes Balears (Espanya).

## Descripció

El mascle de l'holotip fa 8,72 mm i les femelles, entre 6,56 a 10,97 mm.

## Referències

* 1 2 Barrientos, Ribera & Pons, 2002 : Nuevos datos sobre los agelénidos de las islas Baleares (Araneae: Agelenidae). Revista Ibérica de Aracnología, vol.6, p.85-90 (text íntegre).

## Enllaços externs

* (anglès) World Spider Catalog: Tegenaria scopifera Barrientos, Ribera & Pons, 2002 en la família Agelenidae +base de dades
# Religions índies

Les religions índies com a percentatge de la població mundial
Les religions índies, de vegades anomenades com les religions dharmiques, són les religions que es van originar al subcontinent indi; religions tals com l'hinduisme, el jainisme, el budisme i el sikhisme. Aquestes religions també són etiquetades com a religions orientals. Tot i que les religions índies estan connectades a través de la història de l'Índia, i constitueixen una àmplia gamma de comunitats religioses que no es limiten al subcontinent indi.
Les evidències demostrant religions prehistòriques al subcontinent indi deriven de pintures rupestres mesolítiques espargides pel territori. El poble harappa de la Civilització de la Vall d'Indus, que va durar del 3300 al 1300 aC (període madur entre 2600 i 1900 aC), tenia una cultura urbanitzada primerenca, anterior a la religió vèdica.

## Vegeu també

* Dharma

## Referències

* ↑ Vir Sanghvi «Rude Travel: Down The Sages». Hindustan Times [Consulta: 10 novembre 2019]. Arxivat 2015-08-25 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2015-08-25. [Consulta: 10 novembre 2019].
* 1 2 Adams, C. J., Classification of religions: Geographical, Encyclopædia Britannica, 2007. Consultat: 15 de juliol de 2010
* ↑ Adams: "Les religions índies, incloses el budisme primerenc, l'hinduisme, el jainisme i el sikhisme, i de vegades també el budisme de Theravāda i les religions d'inspiració hindú i budista del sud i del sud-est asiàtic".
# Gaietà Vilella Puig

Gaietà Vilella Puig (Reus, Baix Camp, 1898 − Barcelona, 1966) fou un polític i financer català, diputat a les Corts Espanyoles durant la Segona República.

## Biografia

Fundador, amb el seu germà Joan, de la Banca Vilella de Reus, després integrada en el Banco de Vizcaya (1969). Atret per l'art i l'arqueologia, ajudà diversos museus de Barcelona, especialment el Museu Marés, i en fundà un de privat a Camprodon, on hi tenia una col·lecció de càntirs.
Militant de la Lliga Catalana, fou elegit diputat per la província de Tarragona a les eleccions generals espanyoles de 1933 i candidat del Front d'Ordre, també per la Lliga, a les eleccions del febrer de 1936.
El 1926 va agafar el relleu a l'empresa familiar "Juan Vilella, S. en C." que havia fundat el seu avi i remuntat el seu pare, i amb el seu germà fundà "Juan y Cayetano Vilella, S. en C.". La nova direcció de l'empresa va entrar al negoci d'importació i refinat del petroli amb el nom de "La Pennsylvania". Van fundar també la "Compañía Reusense de Automóviles La Hispania". Una secció de l'empresa es dedicava a temes bancaris.
El 1949, "Juan y Cayetano Vilella" canvia el seu nom i passa a denominar-se Banca Vilella coincidint amb el moment en què l'empresa familiar separa el negoci bancari de la resta d'activitats empresarials de la família. L'entitat es consolida fent de la defensa de l'economia agrícola i industrial de l'àrea d'influència de Reus, el punt més important de l'activitat de la Banca Vilella.
Més enllà del negoci financer, Gaietà Vilella va tenir vocació cultural. El 1943 fou soci fundador de l'Associació de Bibliòfils de Barcelona amb Joan Prats i Tomàs, Joan Sedó i Peris-Mencheta, Alfons Macaya i Josep Porter, que va fer edicions de bibliòfil de clàssics catalans. El 1951 fou fundador i primer president de l'Associació d'Estudis Reusencs (AER). Era soci d'honor del Centre de Lectura de Reus i tenia la Encomienda de Alfonso X el Sabio.
Posteriorment a la seva mort, el 31 d'octubre de 1969 se signava l'absorció la xarxa d'oficines de la Banca Vilella a Catalunya per part del Banco de Vizcaya, d'aquesta manera el banc basc va aconseguir ampliar de manera considerable la seva implantació a Catalunya. En l'actualitat el Banco de Vizcaya forma part del grup BBVA

## Referències

* ↑ Villa García, Roberto. La República en las urnas. Madrid: Marcial Pons, 2011, p. 572. ISBN 9788492820511.
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1992, p. 683.
* ↑ Cruzado, Miguel A. «El Archivo Histórico BBVA: un centro para el conocimiento de la banca, la economía y la empresa (ponència)». Curs d'Estiu, juliol 2011: Archivos de empresa al rescate (entre la gestión de la calidad y la memoria). Universitat Jaume I [Castelló], 2011, pàg. 1-30.

## Bibliografia complementària

* Albert Manent Del Noucentisme A L'Exili: Sobre La Cultura Catalana Del Nou-Cents Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1997 ISBN 8478268022
# Serra de la Torre del Milà

La Serra de la Torre del Milà és una serra situada al municipi del Montmell (Baix Penedès), amb una elevació màxima de 775,2 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Symphurus rhytisma

Symphurus rhytisma és un peix teleosti de la família dels cinoglòssids i de l'ordre dels pleuronectiformes que viu a l'Atlàntic occidental.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
# Symphurus regani

Symphurus regani és un peix teleosti de la família dels cinoglòssids i de l'ordre dels pleuronectiformes que viu a Indonèsia i Filipines.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
# Symphurus stigmosus

Symphurus stigmosus és un peix teleosti de la família dels cinoglòssids i de l'ordre dels pleuronectiformes que viu a l'Atlàntic occidental (Florida i Carib).

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
# Tellin

Tellin (en való Telin) és un municipi belga de la província de Luxemburg a la regió valona. Limita amb Wellin, Libin, Nassogne, Saint-Hubert i Rochefort. Comprèn les localitats de Bure, Grupont i Resteigne.
# Telluride

Telluride és una població dels Estats Units a l'estat de Colorado. Segons el cens del 2000 tenia 2.221 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Telluride tenia 2.221 habitants, 1.013 habitatges, i 357 famílies. La densitat de població era de 1.207,8 habitants per km².
Dels 1.013 habitatges en un 19,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 25,2% hi vivien parelles casades, en un 6,1% dones solteres, i en un 64,7% no eren unitats familiars. En el 31,9% dels habitatges hi vivien persones soles l'1,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,19 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,79.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 14,3% tenia menys de 18 anys, un 12,2% entre 18 i 24, un 50,9% entre 25 i 44, un 20,8% de 45 a 60 i un 1,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 127,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 51.938 $ i la renda mediana per família de 66.136 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.329 $ mentre que les dones 30.096 $. La renda per capita de la població era de 38.832 $. Entorn del 8,5% de les famílies i l'11,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Telluride». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 1r agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Telluride». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 1r agost 2010].
# Tellico Plains

Tellico Plains és una població dels Estats Units a l'estat de Tennessee. Segons el cens del 2000 tenia 859 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Tellico Plains tenia 859 habitants, 393 habitatges, i 227 famílies. La densitat de població era de 212,6 habitants/km².
Dels 393 habitatges en un 27,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,5% hi vivien parelles casades, en un 12,7% dones solteres, i en un 42,2% no eren unitats familiars. En el 39,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,19 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,9% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 26,7% entre 25 i 44, un 26,9% de 45 a 60 i un 15% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 18.750 $ i la renda mediana per família de 31.087 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.045 $ mentre que les dones 18.333 $. La renda per capita de la població era de 13.234 $. Entorn del 19,2% de les famílies i el 24,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Tellico Plains». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Tellico Plains». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Telliskivi Loomelinnak

El Telliskivi Loomelinnak (en català: Centre Creatiu Telliskivi) és un centre creatiu situat al carrer Telliskivi a la part nord de la ciutat de Tallinn, Estònia. El centre serveix com a plataforma per a la comunitat creativa d'Estònia i està situat a l'antic emplaçament de la fàbrica del Ferrocarril del Bàltic.
El centre va ser fundada per Jaanus Juss el 2007. El 2009, el primer inquilíw, la seu del Festival de Cinema de Tallinn Black Nights, s'hi va instal·lar. I posteriorment el mercat de puces i un Parc de patinatge anomenat Haigla.
Actualment, Centre Creatiu Telliskivi consta de 10 edificis amb una superfície total de més de 25.000 m². Alberga unes 250 empreses, el 90% de les quals són empreses creatives, així com prop de 30 botigues i una dotzena de restaurants, dos teatres, set galeries i diverses sales de conferències. El centre també acull anualment esdeveniments culturals, com ara el festival d'art "Ma ei saa aru", Jazzkaar, Tallinn Music Week i d'altres.
Des del 2019, es va obrir el Centre Internacional d'Art Fotogràfic Fotografiska Tallinn, que presenta les millors obres dels millors fotògrafs amb exposicions que canvien sovint. El Fotografiska Tallinn també té una cafeteria i un restaurant que es pot visitar sense entrada al museu. El restaurant està gestionat pel xef Peeter Pihel, conegut pel seu lideratge apassionat en la preparació d'aliments sostenibles. El 2022, el Fotografiska Restaurant va rebre una estrella verda Michelin.
El Centre també compta amb nombrosos espais expositius, com ara la Vaal Galerii, el Centre de Fotografia Documental Juhan Kuusi i les galeries a l'aire lliure de Loomelinnaku Väligalerii i Kolme Puu galerii, l'última de les quals se centra en temes socialment significatius. Al voltant de les zones exteriors del centre hi ha nombroses peces d'art urbà.

## Referències

* ↑ «The story of Telliskivi Creative City» (en anglès). Telliskivi Creative City. [Consulta: 3 juliol 2023].
* ↑ «STRONG TENANT COMMUNITY» (en anglès). Telliskivi Creative City. [Consulta: 3 juliol 2023].
* ↑ «Kunstifestival “Ma ei saa aru”» (en estonià). Telliskivi Loomelinnak. [Consulta: 3 juliol 2023].
* ↑ «Jazzkaar» (en anglès). MTÜ Jazzkaare. [Consulta: 3 juliol 2023].
* ↑ «FESTIVAL FOR TOMORROW’S MUSIC, ARTS AND IDEAS» (en anglès). TALLINN MUSIC WEEK. [Consulta: 3 juliol 2023].
* ↑ «Peeter Pihel» (en anglès). The Best Chef. [Consulta: 3 juliol 2023].
* ↑ Lees, Merike «Eesti sai esimesed Michelini tärniga tunnustatud restoranid» (en estonià). Majandus, 25-05-2022 [Consulta: 3 juliol 2023].
* ↑ «Fotografiska» (en anglès). Michelin Guide. [Consulta: 3 juliol 2023].
* ↑ «Vaal» (en estonià). VAAL GALERII. [Consulta: 3 juliol 2023].
* ↑ «Dokfoto» (en anglès). Juhan Kuus Documentary Photography Centre. [Consulta: 3 juliol 2023].
* ↑ «Loomelinnaku Väligalerii» (en estonià). Telliskivi Lomelinnak. [Consulta: 3 juliol 2023].
* ↑ «Kolme puu galerii» (en estonià). Telliski Loomelinnak. [Consulta: 3 juliol 2023].
# Tenda

«Tenda» té aquests significats:
* Tenda de campanya, estructura provisional i desplaçable sovint feta principalment de tela
* Tenda de queviures, establiment on es ven al detall sobretot aliments
* Tenda (Alps Marítims), municipi al departament dels Alps Marítims (regió de Provença – Alps – Costa Blava, França)
* La Tenda, muntanya de la Serra del Montsià entre els municipis d'Alcanar i d'Ulldecona, a la comarca del Montsià
* La Tenda (Sant Quirze Safaja), petit grup de cases modernes del terme municipal de Sant Quirze Safaja, a la comarca del Moianès
* Cantó de Tenda, divisió administrativa francesa del departament dels Alps Marítims
* Casa Tenda, habitatge a la Vall de Boí (Alta Ribagorça)
* Llengües tenda, grup de la branca senegambiana de les llengües atlàntiques dins de la macrofamília nigerocongolesa
* San-Gavino-di-Tenda, municipi a la regió de Còrsega, al departament d'Alta Còrsega
* Santo-Pietro-di-Tenda, municipi a la regió de Còrsega, al departament d'Alta Còrsega
# Televisió Municipal de València

La Televisió Municipal de València va ser un canal de televisió amb seu a la Ciutat de València fundada el juny de 2007 com a ens públic amb gestió privatitzada. La pràctica totalitat de la seua programació estava feta en castellà. La seua seu estava a l'Avinguda del Cid, número 2.

## Programació

* Telenotícies: espai de notícies.
* Emprende: espai dedicat al món empresarial.
* Barrio a Barrio: programa setmanal que pretén acostar la ciutat de València als seus visitants.
* Vents de festa: programa sobre el món faller.
* Samaruc: espai dedicat al públic infantil.
* València opina: polítics, analistes i economistes en un programa d'opinió i anàlisi polític i social.
* Plaza Redonda: magazine que presentava les darreres novetats en literatura, música, gastronomia, salut, etc., fetes a la ciutat.
* València vida: espai adreçat a la ciutadania sobre salut i hàbits de vida.
* Telemayores: programa de la Regidoria d'Integració i Benestar Social.
* València natura: programa quinzenal sobre la conservació del medi ambient.
* De estreno: espai que versa sobre les darreres estrenes cinematogràfiques.
* Nuestros museos: programa cultural sobre els museus de la ciutat.
* La ruta verde: recorregut pels parcs i jardins del cap i casal.
* Urbanitas: programa on es parlava de la història de la ciutat de València de la mà dels seus ciutadans.

## Tancament

El 13 de gener de 2012 el Consell Municipal de València es reuní per aprovar el cesament d'activitats de la televisió perquè, segons les declaracions, no podien dedicar més recursos al mitjà. L'aleshores alcaldessa, na Rita Barberà i Nolla, indicà que les despeses indicades per aquell any estava prevista en uns 180.000 euros, afegint que en aquell moment el projecte no era viable. La decisió només obtingué el suport del Partit Popular al ple municipal i el portaveu d'Esquerra Unida anuncià que demanaria respostes al govern municipal sobre la subvenció de 50.000 euros que estaven destinats a compensar les pèrdues de la televisió, així com el pressupost d'aquell any, que arribava als 192.000 euros.
La Junta General de l'ens passà a ser una Junta Extraordinària la qual el 31 de desembre de 2012 va liquidar oficialment l'ens front a la decisió del consistori de no pagar els 180.000 euros per mantindre-la oberta. La liquidació deixà pèrdues de 167.000 euros en els seus dos anys anteriors (2011-2012). El patrimoni restà valorat en 42.300 euros, provinent del material operatiu de la televisió, podent l'ajuntament recuperar 42.000 euros. Després del tancament, s'aplicà un ERO a la vintena de treballadors de l'ens, reduint la despesa en treballadors. Tant EUPV com el PSPV i Compromís havien criticat la "manca de pluralitat i servici públic" de la televisió.

## Referències

* ↑ http://www.valencia.es/ayuntamiento/infociudad_accesible.nsf/0/4381BC820E50D815C12573530023C4FE?OpenDocument&bdOrigen=&idapoyo=&nivel=14&lang=1
* ↑ https://elpais.com/elpais/2012/01/13/actualidad/1326446223_850215.html
* ↑ https://www.levante-emv.com/valencia/2013/06/29/television-municipal-valencia-liquida-167000/1011693.html
# Théodore Parès

Théodore Parès (Ribesaltes, 19 d'abril del 1796 - Bordeus, 11 de novembre del 1880) fou un advocat i polític nord-català, diputat a la Cambra de Diputats durant la Monarquia de Juliol.

## Biografia

Advocat a Ribesaltes i partidari aferrissat dels borbons, en 1815 va disparar públicament trets de fusell contra un bust de Napoleó Bonaparte. Tot i haver donat suport a la restauració francesa, el 1830 va donar suport a la Monarquia de Juliol i fou nomenat advocat general a Montpeller el 1830 i procurador general a Colmar el 1838. A les eleccions de 1837 fou elegit diputat a la Cambra de Diputats per Prada, derrotant el candidat Joseph de Lacroix. El 1835 fou nomenat cavaller de la Legió d'Honor, i el 1845 oficial. Després de la revolució de 1848 es retirà de la política.

## Referències

* ↑ Fitxa de l'Assemblea Nacional Francesa

## Bibliografia

* Capeille, Jean. Dictionnaire de biographies roussillonnaises, 1914.
* Adolphe Robert. Dictionnaire des parlementaires français... : depuis le 1$^{er}$ mai 1789 jusqu'au 1$^{er}$ mai 1889... / publ. sous la dir. de MM. Adolphe Robert, Edgar Bourloton et Gaston Cougny (en francès). 5 vol.. Edgar Bourloton, 1889-1891.
# Théodore Nouwens

Théodore Nouwens (17 de febrer de 1908 - 21 de desembre de 1974) fou un futbolista belga.

## Selecció de Bèlgica

Va formar part de l'equip belga a la Copa del Món de 1930.

## Referències

* ↑ Théodore Nouwens Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Théodore Nouwens a FootballDatabase.eu
* ↑ «Sélections du joueur sur le site de l'URBSFA». Arxivat de l'original el 2011-05-25. [Consulta: 12 gener 2018].
# Relació entre ciència i religió

La relació entre ciència i religió ha estat sovint conflictiva, ja que ambdues s'enfronten amb problemes cabdals per a l'ésser humà. Hi ha quatre escenaris bàsics per il·lustrar aquesta relació:
* Conflicte: cadascuna es considera la via més apropiada per arribar al coneixement i critiquen les troballes de l'altre camp (la ciència no accepta la fe sense proves i la religió afirma que el cientifisme nega el més fonamental)
* Independència: els dos camps són independents perquè usen diferent metodologia i manera de plantejar les qüestions d'estudi, les possibles pugnes venen d'un error de demarcació
* Diàleg: les dues disciplines han de col·laborar, ja que comparteixen part dels objectius i poden aportar-se idees
* Integració: s'ha d'intentar integrar totes dues en un discurs més ampli i explicatiu
En un altre àmbit es poden situar els estudis científics sobre el fenomen religiós, que seria una forma de relació particular en què una disciplina esdevé part del focus de la segona.

## Referències

* ↑ John Polkinghorne, Science and Theology SPCK/Fortress Press, 1998. ISBN 0-8006-3153-6 pp20-22, following Ian Barbour