OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Unitat d'anàlisi

La unitat d'anàlisi és l'entitat que emmarca allò que s'està mirant en un estudi, o és l'entitat que s'està estudiant en el seu conjunt. En la investigació en ciències socials, a nivell macro, la unitat d'anàlisi més referenciada, considerada com a societat, és l'estat (polity) (és a dir, país). A nivell meso, les unitats comunes d'observació inclouen grups, organitzacions i institucions, i a nivell micro, persones individuals.

## Unitat d'anàlisi vs nivell d'anàlisi

La unitat d'anàlisi està estretament relacionada amb el terme nivell d'anàlisi, i alguns estudiosos els han utilitzat de manera intercanviable, mentre que d'altres defensen la necessitat de distinció. Ahmet Nuri Yurdusev va escriure que "el nivell d'anàlisi és més una qüestió relacionada amb el marc/context de l'anàlisi i el nivell en què es realitza l'anàlisi, mentre que la qüestió de la unitat d'anàlisi és una qüestió de l'"actor" o l'"entitat" a estudiar". Manasseh Wepundi va assenyalar la diferència entre "la unitat d'anàlisi, és a dir, el fenomen sobre el qual s'han de fer generalitzacions, el que representa cada "cas" del fitxer de dades i el nivell d'anàlisi, és a dir, la manera en què les unitats d'anàlisi es pot ordenar en un continu des dels nivells molt petits (micro) fins a molt grans (macro).

## Unitat d'anàlisi vs unitat d'observació

Tampoc s'ha de confondre la unitat d'anàlisi amb la unitat d'observació. La unitat d'observació és un subconjunt de la unitat d'anàlisi. Un estudi pot tenir una unitat d'observació i una unitat d'anàlisi diferents: per exemple, en la investigació comunitària, el disseny de la investigació pot recollir dades a nivell d'observació individual, però el nivell d'anàlisi pot ser a nivell de barri, dibuixant conclusions sobre les característiques del barri a partir de dades recollides de persones. En conjunt, la unitat d'observació i el nivell d'anàlisi defineixen la població d'una empresa de recerca.

## Els països com a unitats d'anàlisi

La teoria de la dependència i l'anàlisi dels sistemes-món van qüestionar la idea que els països són societats o unitats aïllades que es desenvolupen per etapes des de l’agricultura a la indústria, de l’autoritarisme a la democràcia, del subdesenvolupament al progrés, basant-se en evidències històriques. El desenvolupament d’una divisió internacional del treball (economia mundial) revela factors causals que determinen els canvis interns dels països, mostrant que els països s’integren en una societat o sistema social històric més gran amb patrons sistèmics que expliquen la desigualtat global.

## Referències

* 1 2 Yurdusev, A. Nuri (en anglès) Millennium, 22, 1, 01-03-1993, pàg. 77–88. DOI: 10.1177/03058298930220010601. ISSN: 0305-8298.
* ↑ Manasseh Wepundi. Small Arms & Human Security Research: A Manual for Researchers in the Great Lakes Region, the Horn of Africa and Bordering States. RECSA, 2010, p. 27–28. ISBN 978-9966-7200-5-4.
* ↑ Blalock, Hubert M., Jr.. Social Statistics. New York: McGraw–Hill, 1972. ISBN 0-07-005751-6.

## Enllaços externs

* Unitat d'anàlisi
* Elecció de la unitat d'anàlisi
# Vila (Vielha e Mijaran)

Vila és una entitat de població de Vielha e Mijaran i de l'entitat municipal descentralitzada d'Arròs e Vila, a la Vall d'Aran. És un conjunt que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

El poble de Vila, independent fins al segle xix, formava part de l'antic terme municipal d'Arròs e Vila. Està situat a 1096 m d'altitud, un km a llevant d'Arròs, als vessants de la muntanya de Mariagata i prop del barranc de sant Martí. El petit nucli, 58 habitants el 2019, és presidit per l'església parroquial de Sant Pere. Algunes cases han estat condicionades com a segona residència.

## Referències

* ↑ «Vila (Vielha e Mijaran)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «25592 Vilá». Alteraciones de los municipios en los Censos de Población desde 1842. INE. [Consulta: 10 setembre 2020].
* ↑ «252430 Vielha e Mijaran». Idescat. [Consulta: 10 setembre 2020].
* ↑ «Vila». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 desembre 2016].
Viccionari
# Vassili Davidenko

Vassili Aleksàndrovitx Davidenko (en rus: Василий Александрович Давиденко), (Tbilisi, 3 de juliol de 1970) és un ex-ciclista rus que també competí com a soviètic. A partir de 1999 es nacionalitzà estatunidenc. Fou professional del 1993 fins al 2006. Un cop retirat, passà a la direcció esportiva.

## Palmarès

* 1990
** Vencedor de 4 etapes a la Ruta Mèxic
* 1991
** Vencedor de 2 etapes a la Cursa de la Pau
* 1992
** 1r al Gran Premio della Liberazione
* 1995
** Vencedor d'una etapa al Tour DuPont
* 1996
** Campió de Rússia en ruta
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Polònia
* 1998
** Campió de Rússia en ciclocròs
* 1999
** Vencedor d'una etapa al Cascade Cycling Classic
** Vencedor d'una etapa al Tour de Toona
* 2000
** Vencedor de 3 etapes al Tour de Beauce
* 2001
** Vencedor d'una etapa al Sea Otter Classic
** Vencedor d'una etapa al Giro dels Abruços
** Vencedor de 2 etapes al Tour de Toona
* 2002
** 1r a la Clarendon Cup
* 2003
** Vencedor d'una etapa al Tour de Beauce
* 2005
** Vencedor d'una etapa al Tour de Beauce

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Veľké Ripňany

Veľké Ripňany és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Nitra, al sud-oest del país.
Està situat al nord de la regió, prop del riu Nitra (conca hidrogràfica del Danubi) i de la frontera amb les regions de Trnava i Trenčín.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1156.

## Referències

* ↑ Citypopulation.de Estadístiques del districte de Topoľčany. Consultat el 20 de desembre del 2021.
* ↑ «(eslovac) (anglès) obce.sk». Arxivat de l'original el 2022-12-12. [Consulta: 18 desembre 2021].
# Veľké Straciny

Veľké Straciny és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Banská Bystrica.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1236.
# Veľké Raškovce

Veľké Raškovce és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Košice, a l'est del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1332.
# Veľké Pole

Veľké Pole és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Banská Bystrica.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1332.
# Vilachá (A Pobra do Brollón)

San Mamede de Vilachá, coneguda popularment com a Vilachá de Salvadur, és una parròquia i localitat del municipi gallec d'A Pobra do Brollón, a la província de Lugo. Limita amb les parròquies de Liñares al nord, Quintá de Lor i Augas Mestas a l'est, Torbeo al sud, i Rozavales i Vilamarín a l'oest.
El 2015 tenia 60 habitants agrupats en 4 entitats de població: A Abelaira, A Eirexa, Trasmonte i Vilachá.
Es troba a la zona del Canyó del Sil, en una zona abrupta on hi ha vinyes de la Denominació d'Origen Ribeira Sacra. Entre el seu patrimoni destaquen l'església de San Mamede, del segle xviii, les Bodegues (Adegas) i el mirador d'A Capela, amb vistes del canyó.
Les festes se celebren el 8 d'agost en honor de Sant Mamet (San Mamede). També se celebra la Fira del Vi el primer diumenge del mes de maig.

## Referències

* ↑ Dades de l'Institut Gallec d'Estadística (IGE)
# Vilacolum

Vilacolum és una entitat de població del municipi altempordanès de Torroella de Fluvià. El 2005 tenia 58 habitants, i el 2008, 262 habitants.
Està a 8 metres d'altitud respecte al nivell del mar. Això no obstant, al nord del nucli hi ha el punt geogràfic més baix de Catalunya, l'antic estany de Vilacolum, situat a 1 metre per sota del nivell del mar. És una població turística on hi ha moltes segones residències; tot i que està lluny del turisme de masses. Està situat a uns dos quilòmetres de Torroella de Fluvià i a uns sis quilòmetres en línia recta de la costa.

## Situació

Està situat en una zona tranquil·la, prop de paisatges diversos com platges de sorra fina, maresmes protegides que alberguen una única fauna i flora, (els aiguamolls) i a prop de restes arqueològiques i monuments històrics que certifiquen els 1000 anys d'història d'aquesta part de Catalunya.
Poblacions properes: Vilamacolum, Sant Pere Pescador, Siurana de l'Empordà.
# Vidalhac

* Per a altres significats, vegeu «Vidalhac (Cruesa)».
Vidalhac (occità) o Vidaillac (francès) és un municipi francès, al departament d'Òlt i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 141 | 161 | 169 | 161 | 166 | 160 | 166 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1947-1965 | Arnold Dochain |
| 1965-1977 | Claude Colon |
| 1977-1983 | Jacqueline Roussiés |
| 1983-2001 | Joël Dochain |
| 2001-2002 | André Colon |
| 2002- | Francis Teulier |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana», 2009. Arxivat de l'original el 2012-03-11. [Consulta: 18 octubre 2010].
# Vidalhac (Cruesa)

Vidalhac (en francès Vidaillat) és una localitat i comuna de França, a la regió de la Nova Aquitània, departament de la Cruesa. La seva població al cens de 1999 era de 162 habitants. Està integrada a la Communauté de communes du Pays Cruesa Thaurion Gartempe.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 278 | 305 | 225 | 223 | 183 | 162 | 174 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Martin Laporte | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a lemosin.net.
# Vidalia (Louisiana)

Vidalia és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 4.543 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Vidalia tenia 4.543 habitants. La densitat de població era de 756,1 habitants/km².
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,4% tenia menys de 18 anys, un 8,1% entre 18 i 24, un 26,4% entre 25 i 44, un 23% de 45 a 60 i un 15,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.500 $ i la renda mediana per família de 36.917 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.667 $ mentre que les dones 21.455 $. La renda per capita de la població era de 14.478 $. Entorn del 17,8% de les famílies i el 19,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* ↑ «Geographic Comparison Table- Vidalia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
* ↑ «Fact Sheet- Vidalia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
# Valèria Haliné

Valèria Haliné (Hispània, ss. I-II dC) va ser una lliberta d'origen grec, establerta a l'àrea on se situa Castelldefels.
El seu cognom denota un origen grec, però es desconeix si va néixer a Grècia o un altre indret de parla grega, o si bé els seus pares eren esclaus a Hispània. Segons sembla, havia estat anteriorment a Tàrraco. Posteriorment va ser alliberada i es va casar amb Gai Trocina Synecdémo, un altre llibert, del qual hom ha teoritzat que potser havia estat alliberat per Gai Trocina Onèssim, un llibert ben situat a Bàrcino en època de Trajà.
El seu marit va arribar a ser sevir augustal, una mena de magistratura oficial, de Bàrcino. Pel que sembla, hauria estat amo d'una vil·la romana a l'actual terme municipal de Castelldefels, on es va trobar una làpida funerària donada per Haliné en homenatge a Gai Trocina Synecdémo, on el qualifica de «marito optimo» i que es va trobar el 1989 en un dels envans de l'església del castell de la localitat. Gràcies al seu títol van tenir una posició social i econòmica acomodada a Bàrcino. Hi ha la hipòtesi que es dedicaven al comerç del vi, perquè s'han trobat trossos d'àmfora, trobades a Sant Vicenç dels Horts, amb el segell «SYN», «SYNE» i «HA», que podrien correspondre tant a Synecdémo com Haliné.
Segons Liborio Hernández, el de Valèria va ser un dels múltiples matrimonis documentats entre lliberts, on la dona es casava amb un augustal i augmentava el seu estatuts social, malgrat que l'origen del marit fos esclau, aquesta magistratura transmetia una activitat pública que millorava la posició social en la jerarquia de la ciutat. Per tant, Valèria Haliné va pertànyer probablement a l'estrat mitjà de la societat, raó per la qual va voler deixar constància de la seva situació i dels seus noms. A més, segons, Alfons López, segurament era coneixedora del grec, perquè a la làpida va fer-hi constar els accents del seu cognom i el del seu marit, inexistents en la llengua llatina.
Des de 2017, un institut de Castelldefels porta el seu nom.

## Referències

* 1 2 3 López Borgoñoz, Alfonso. «Un origen romà per al nom de Castelldefels: estat de la qüestió». A: Els moviments migratoris a les terres d'Eramprunyà: actes VIII Trobades de Centres d'Estudis i d'Estudiosos d'Eramprunyà. Begues, 14 de novembre de 2015. Gavà: Centre d'Estudis de Gavà, 2016, p. 23-28.
* ↑ Hernández Guerra, Liborio. Los libertos en la Hispania romana: situación jurídica, promoción social y modos de vida (en castellà). Salamanca: Universidad de Salamanca, 2014, p. 123.
* ↑ «Història». Institut Valèria Haliné. [Consulta: 11 agost 2022].
* ↑ «Institut Valèria Haliné». Àrea Metropolitana de Barcelona. [Consulta: 11 agost 2022].
# Valèria

«Valèria» té aquests significats:
* Valèria (província romana).
* Valèria (esposa de Sul·la), darrera esposa de Luci Corneli Sul·la
* Diòcesi de Valèria, demarcació eclesiàstica d'Hispània
* Galèria Valèria, filla de l'emperador Dioclecià.
* Gens Valèria, gens romana patrícia i més tard plebea.
* Valèria (pel·lícula) (1999) pel·lícula de Silvia Quer.
* Santa Valèria de Milà, màrtir cristiana.
* Santa Valèria de Llemotges, llegendària màrtir cristiana.
# Villers-devant-Dun

Villers-devant-Dun és un municipi francès situat al departament del Mosa i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 71 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Villers-devant-Dun era de 71 persones. Hi havia 32 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (8 dones vivint soles i 8 dones vivint soles), 12 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 44 habitatges, 27 eren l'habitatge principal de la família, 6 eren segones residències i 10 estaven desocupats. Tots els 44 habitatges eren cases. Dels 27 habitatges principals, 22 estaven ocupats pels seus propietaris, 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia tres cambres, 8 en tenien quatre i 18 en tenien cinc o més. 18 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 6 habitatges hi havia un automòbil i a 16 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Villers-devant-Dun el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 8 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 8 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 8 | 40 a 44 | 0 |
| 8 | 35 a 39 | 8 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 4 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 8 |
| 4 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 41 persones, 29 eren actives i 12 eren inactives. De les 29 persones actives 24 estaven ocupades (15 homes i 9 dones) i 5 estaven aturades (1 home i 4 dones). De les 12 persones inactives 6 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa alimentària i 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils.
L'any 2000 a Villers-devant-Dun hi havia 12 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 536 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Villers-devant-Dun a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Villers-devant-Dun a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Vincent and Theo

Vincent and Theo és una pel·lícula britànica de Robert Altman estrenada el 1990.

## Argument

Una evocació de la vida del pintor maleït Vincent van Gogh i de les seves relacions amb el seu germà Théodore, que va fer tot per donar-li suport.

## Repartiment

* Tim Roth: Vincent van Gogh
* Paul Rhys: Théodore van Gogh
* Jip Wijngaarden: Sien Hoornik
* Johanna Ter Steege: Jo Bonger
* Wladimir Yordanoff: Paul Gauguin
* Jean-Pierre Cassel: Dr. Paul Gachet
* Bernadette Rodaud: Margarida Gachet
* Jean-françois Perrier: Léon Boussod
* Jean Castaldi: Pare Tanguy
# Vincent Samways

Vincent Samways és un exfutbolista anglès, nascut a Londres el 27 d'octubre de 1968. Ocupava la posició de migcampista. Va ser internacional anglès en categoria sub-21.

## Trajectòria

Va començar al londinenc equip del Tottenham Hotspur FC, amb qui va guanyar una FA Cup el 1991. Amb el Tottenham també va arribar als quarts de final de la Recopa 91/92. El 1994 marxa a l'Everton FC, amb qui es va imposar al Blackburn Rovers a la Charity Shield, precisament amb un gol de Samways. La temporada 95/96 va ser cedit al Wolverhampton Wanderers FC i Birmingham City FC.
Sense continuïtat a l'Everton, marxa a la competició espanyola per militar a la UD Las Palmas, per aquell temps a la Segona Divisió B. Va ser un jugador destacat al quadre canari, amb qui va disputar 160 partits i va ser-hi el capità. La temporada 02/03 recala al Sevilla FC.
Retornaria al seu país per militar al Walsall. Es retiraria el 2005, després d'haver jugat l'última temporada a l'Algeciras CF, de nou a la Segona Divisió espanyola.
# Vasats

«Vasats» té aquests significats:
* Vasats, un municipi francès, en la comarca del Vasadès, situat al departament de Gironda i a la regió d'Aquitània.
* Vasates, poble d'Aquitània esmentat per Ptolemeu la capital de la qual era Cossium.
# Vignola-Falesina

Vignola-Falesina és un municipi italià, dins de la província de Trento. L'any 2007 tenia 133 habitants. Limita amb els municipis de Frassilongo, Levico Terme i Pergine Valsugana.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Mariagrazia Motter | Llista cívica |
# Volga (Iowa)

Volga és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 247 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Volga tenia 247 habitants, 103 habitatges, i 67 famílies. La densitat de població era de 120,7 habitants/km².
Dels 103 habitatges en un 30,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,3% hi vivien parelles casades, en un 8,7% dones solteres, i en un 34% no eren unitats familiars. En el 33% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,5% tenia menys de 18 anys, un 4,5% entre 18 i 24, un 24,7% entre 25 i 44, un 25,1% de 45 a 60 i un 18,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.375 $ i la renda mediana per família de 29.821 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.813 $ mentre que les dones 21.786 $. La renda per capita de la població era de 13.440 $. Entorn del 13,7% de les famílies i el 18,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Volga». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Volga». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Josep Maria Baget Herms

Josep Maria Baget Herms (Barcelona, 29 de febrer de 1944 - Barcelona, 8 de setembre de 2004) fou un periodista i crític de televisió, va ser un dels pioners d'aquest gènere a Catalunya.
Llicenciat en Filosofia i Lletres i doctor en Ciències de la informació per la Universitat Autònoma de Barcelona, des de 1980 va ser professor titular de teoria i anàlisi de la televisió a la Facultat de Ciències de la Comunicació d'aquesta universitat. Des de 1995 va ser també professor titular d'Història i gèneres de la televisió a la Universitat Pompeu Fabra.
Durant 26 anys, des de novembre de 1978 i fins que va morir, va treballar com a crític televisiu per La Vanguardia, on va crear la secció La guía del espectador inquieto. Anteriorment, havia col·laborat en altres publicacions com Imagen y Sonido, Serra d'Or, Oriflama, Canigó, Gaceta Ilustrada, Diario 16, Teleprograma i El Correo Catalán.
Paral·lelament, va realitzar una destacada tasca com a historiador del mitjà televisiu, amb la publicació d'obres com Televisión, un arte nuevo (1965), 18 años de TVE (1975), Historia de la televisión en España 1956-1975 (1993), Història de la televisió a Catalunya (1994), Quaranta anys de televisió a Catalunya: 1959-1999 (1999) o La Nostra: vint anys de TV3 (2003), entre d'altres.
Va morir amb seixanta anys, el 8 de setembre de 2004, a causa d'una malaltia cardíaca que patia des de la seva infantesa.

## Obres

* Televisión, un arte nuevo (1965). ISBN 84-321-1189-9
* 18 años de TVE (1975) ISBN 84-85205-00-6
* La televisió a la Catalunya autònoma, amb altres autors (1981). ISBN 84-297-1692-0
* L'Europa del telefilm. ERI/RAI, 1987.
* Historia de la televisión en España 1956-1975 (1993). ISBN 84-87799-02-7
* Història de la televisió a Catalunya (1994). ISBN 84-393-3021-9
* Quaranta anys de televisió a Catalunya: 1959-1999 (1999). ISBN 84-7306-580-8
* "La Nostra": vint anys de TV3 (2003). ISBN 84-8437-621-4

## Referències

* ↑ «Mor el professor de la UPF Josep Maria Baget». Arxivat de l'original el 2010-05-28. [Consulta: 30 gener 2010].
* ↑ «Josep Maria Baget Herms (1944-2004) - Any 2004 - Articles». Arxivat de l'original el 2009-01-07. [Consulta: 30 gener 2010].
* ↑ «Josep Maria Baget i Herms». Enciclopèdia.cat. [Consulta: 1r octubre 2022].
* ↑ «Josep María Baget Herms, uno de los mejores críticos de TV en España». elmundo.es, 09-09-2004 [Consulta: 8 setembre 2019].

## Enllaços externs

* Acte d'homenatge a Josep M. Baget Herms a la Facultat de Ciències de la Comunicació