OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Castilblanco de los Arroyos

Castilbalnco de los Arroyos és una localitat de la província de Sevilla, Andalusia, Espanya. L'any 2006 tenia 4.870 habitants. La seva extensió superficial és de 325 km² i té una densitat de 14,7 hab/km². Les seves coordenades geogràfiques són 37° 40′ N, 5° 59′ O. Està situada a una altitud de 313 metres i a 34 kilòmetres de la capital de la província, Sevilla.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 4.394 | 4.403 | 4.458 | 4.501 | 4.575 | 4.660 | 4.682 | 4.773 | 4.870 | 4.986 |

## Política

Llista d'alcaldes :
| Legislatura | Nom | Grup |
| 1979-1983 | Manuel Ruiz Lucas | PCE |
| 1983-1987 | Manuel Ruiz Lucas | PCE |
| 1987-1991 | Manuel Ruiz Lucas | IU-CA |
| 1991-1995 | Manuel Ruiz Lucas | IU-CA |
| 1995-1999 | Manuel Ruiz Lucas | IU-CA | 1999-2003 | Manuel Ruiz Lucas | PDNI |
| 2003-2007 | Manuel Ruiz Lucas | NIVA |
| 2007-2011 | Segundo Benítez Fernández | PSOE - PP |

## Enllaços externs

* Pàgina web de l'Ajuntament de Castilblanco de los Arroyos
# Campana (vent)

La campana d'un instrument de vent és l'obertura rodona i acampanada situada en sentit oposat a l'embocadura. Es troba en trompes, trompetes i molts altres tipus d'instruments. En instruments de metall, la unió acústica des de la perforació fins a l'aire exterior ocorre en la campana per totes les notes, i la forma de la campana optimitza aquest acoblament. En instruments de vent de fusta, la majoria de les notes es produeixen en obrir els forats superiors; només en notes més greus és necessària la campana parcialment o total, i la seva funció en aquest cas és la de millorar la consistència del to entre aquestes notes i les altres.

## Referències

* ↑ «Brass Instruments». [Consulta: 9 desembre 2023].
* ↑ «Bell | wind instrument part | Britannica» (en anglès). [Consulta: 9 desembre 2023].
Viccionari
# Bleida

Bleida (en àrab ابليدة, Iblayda; en amazic ⴱⵍⵉⴷⴰ) és una comuna rural de la província de Zagora, a la regió de Drâa-Tafilalet, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 4.629 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Dihidrocalcona

La dihidrocalcona (DHC) és un compost químic relacionat amb la calcona.
Les dihidrocalcones (3′,5′-dihidroxi-2′,4′,6′-trimetoxidihidrocalcona, (metil linderona) i 2′-hidroxi-3′,4′,5′,6′-tetrametoxidihidrocalcona (dihidrokanakugiol) poden ser trobades en branquillons i brots de fusta de Lindera lucida.

## Dihidrocalcones conegudes

* Aspalatina, un glucòsid enllaçat a la dihidroxicalcona de carboni a carboni, trobat en l'arbust rooibos, del qual s'extreuen fulles per fer infusió.
* Naringina-dihidroxicalcona, un edulcorant artificial derivat de la naringina.
* Neohesperidina, un edulcorant artificial derivat de la naringina-dihidroxicalcona, un edulcorant artificial derivat dels cítrics.
* Notofagina, un glucòsid enllaçat a la floretina de carboni a carboni trobat en la planta de rooibos i en una espècie de faig originari de Nova Zelanda.
* Floretina

## Referències

* ↑ A dihydrochalcone from Lindera lucida. Yuan-Wah Leong, Leslie J. Harrison,, Graham J. Bennett, Azizol A. Kadir and Joseph D. Connolly, Phytochemistry, Volume 47, Issue 5, March 1998, Pp. 891-894, doi:10.1016/S0031-9422(97)00947-3
# Garra poecilura

Garra poecilura és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Myanmar.

## Referències

* ↑ Hamilton F. [Buchanan] 1822. An account of the fishes found in the river Ganges and its branches. Edimburg i Londres. Fishes Ganges . i-vii + 1-405.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kullander, S. i F. Fang, 2004. Seven new species of Garra (Cyprinidae: Cyprininae) from the Rakhine Yoma, southern Myanmar. Ichthyol. Explor. Freshwat. 15(3):257-278.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Barri del Xúquer

El Xúquer és un grup d'habitatges i una zona industrial que conforma un dels barris de Terrassa, situat al districte 3 o del Sud, al marge dret de la riera de les Arenes. Té una superfície de 0,076 km² i una població de 1.158 habitants el 2021.
Està limitat al nord per la carretera de Montcada, al sud per l'avinguda de Santa Eulàlia, a l'est per l'avinguda del Vallès i a l'oest pel carrer del Xúquer.
Depèn de la parròquia de Sant Josep, a Can Palet. La festa major és l'últim diumenge de setembre.

## Història

El barri del Xúquer és un conglomerat de naus industrials i de blocs de pisos que pren aquest nom del carrer entorn del qual estan situats, dedicat al riu Xúquer, en una àrea de la ciutat en què els carrers tenen noms de rius de la península Ibèrica (Duero, Ebre, Guadalquivir, Guadiana, Ter, Túria, etc.)
Els blocs es van construir en dues fases, durant la dècada del 1970, amb un total de 260 habitatges.Abans que foren aixecats, aquella banda de la ciutat es coneixia com la barriada de Can Tàsies (o de Can Tasis), per una casa de pagès de construcció recent.

## Referències

* ↑ «Xúquer». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 18 juny 2023].
* ↑ «Ajuntament de Terrassa – Anuari estadístic 2021». [Consulta: 14 gener 2022].
* ↑ Districte D3. Ajuntament de Terrassa.
* ↑ Verdaguer, Joaquim. «Coneixeu els barris de Terrassa Palofrets i Las Latas?». naciodigital.cat, 20-03-2016. [Consulta: 18 juny 2023].

## Enllaços externs

* Associació de Veïns del Xúquer Arxivat 2016-11-02 a Wayback Machine.
# Campana (Còrsega)

Campana (en cors Campana) és un municipi francès, situat a la regió de Còrsega, al departament d'Alta Còrsega. L'any 1999 tenia 24 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 27 | 50 | 33 | 20 | 36 | 24 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit | Qualitat |
| 1965-1996 | François Xavier Colombani | | |
| 1997- | Marie Josée Grimaldi | | |

## Referències

Viccionari
# Casimir Mallorquí i Tutusaus

Casimir Mallorquí i Tutusaus (Valls, 11 d'octubre de 1894 - Barcelona, 21 de juny de 1966) fou un futbolista català de les dècades de 1910 i 1920, i posteriorment àrbitre de futbol.

## Trajectòria

Un dels futbolistes més destacats de les dècades de 1910 i 1920. Va jugar a França als clubs C.U. Sportive Marais i Credit Lyonnais (1911-12). Continuà la seva carrera al FC Espanya, club on guanyà el Campionat de Catalunya de l'any 1913. Des de meitat de la temporada 1913-14 jugà al FC Barcelona, essent el primer futbolista de les comarques tarragonines que jugà al club. El 1916 fixà pel RCD Espanyol, club on passà més temps, en tres etapes diferents. La següent temporada jugà a l'Atlètic de Sabadell, i a les acaballes de la mateixa retornà a l'Espanyol. Dues noves temporades al Barcelona (1921-23) i novament a l'Espanyol, on acabà la seva carrera l'any 1926. Guanyà tres Campionats de Catalunya (1913, 1916, 1922) i una Copa d'Espanya (1922). També fou diverses vegades internacional amb la selecció catalana. El 10 de juliol de 1927 es jugà un RCD Espanyol-Catalunya en homenatge a Josep Maria Canals i Casimir Mallorquí al camp de Sarrià. Els blanc-i-blaus van guanyar per 4 a 1.
Després de retirar-se, es dedicà a l'arbitratge, tasca que es perllongà fins als anys 1940.

## Palmarès
### FC Espanya

* Campionat de Catalunya de futbol:
** 1913

### FC Barcelona

* Campionat de Catalunya de futbol:
** 1916, 1922
* Copa espanyola:
** 1922

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «Casimir Mallorquí Tutusaus». Gran Enciclopèdia Catalana, 23-03-2016. [Consulta: 7 maig 2016].
* ↑ «Perfil a periquito.cat». periquito.cat. [Consulta: 9 abril 2019].
* ↑ «Ayer en el campo del Español». Mundo Deportivo, 11-07-1927 [Consulta: 1r abril 2015].
* ↑ «Los árbitros para los partidos...». La Vanguardia, 28-08-1931. [Consulta: 7 maig 2016].
* ↑ «Pitos de copa». Mundo Deportivo, 25-05-1940. [Consulta: 7 maig 2016].
# Belvaux

* Per a altres significats, vegeu «estació de trens de Belvaux-Soleuvre».
Belvaux (francès) - també Bieles (luxemburguès) o Beles (alemany) - és una vila al comú de Sanem del districte de Luxemburg al cantó d'Esch-sur-Alzette. Està a uns 18 km de distància de la Ciutat de Luxemburg. Belvaux limita al sud amb la frontera francesa que separa el poble francès del sud-oest de Rédange. Hi ha estacions de tren a estació de trens de Belvaux-Soleuvre de Belval - Rédange i Belval-Liceu.

## Referències

* ↑ «Belvaux». [Consulta: 22 setembre 2015].
# Exposició Universal de 1893

La Fira Mundial de Chicago va ser una exposició universal feta a Chicago el 1893 per a celebrar els 400 anys de l'arribada de Cristòfor Colom al Nou Món, en 1492. La principal atracció de la fira fou una piscina enorme, que representava el llarg viatge de Colom al Nou Món. Chicago va guanyar a les ciutats de Nova York, Washington i Saint Louis per ser l'amfitriona de la fira.
Va ser un esdeveniment amb influència social i cultural i va tenir efectes profunds en la arquitectura dels Estats Units, sanejament, arts, en la imatge de Chicago i en l'optimisme industrial americà. Va ser projectada per Daniel Burnham i Frederick Law Olmsted seguint els principis de disseny de les Belles Arts, coneguts com a arquitectura neoclàssica, basats en la simetria, balanceig i esplendor.
L'Exposició va ocupar una àrea de més de 600 acres, amb prop de 200 construccions temporals d'arquitectura, principalment neoclássica, canals i llacunes, amb persones i cultures de 46 països diferents. Més de 27 milions de persones van visitar l'exposició, que va durar sis mesos. La seva escala i grandiositat va superar a l'altres fires mundials, i es va fer símbol del Excepcionalisme Americà emergent, molt semblant amb el que va ser la Gran Exposició per l'època victoriana al Regne Unit.
L'Exposició també va mostrar al món la capacitat de recuperació de la ciutat de Chicago, després del gran incendi, que va destruir la ciutat el 1871. La data del 9 d'octubre va ser designada com a ‘’Chicago Day’’ i la fira va obtenir un rècord de visitants de 751.026 persones aquell dia. A causa de gran la audiència, la fira va obtenir assoliments significatius. Chicago va commemorar la fira amb una estrella en la seva bandera.

## Imatges

* Vista aèria de l'exposició
* Edifici de l'Agricultura
* White City
* White City agafant foc
* Répliques de la Pinta, Santa María, i Niña
* Presentació de Nikola Tesla en la fira
* Roda de Ferris original
* Pavelló de la Dona

## Referències

* ↑ World Digital Library. Bird's-Eye View of the World's Columbian Exposition, Chicago, 1893. World Digital Library, 1893.
* ↑ Lawson, Erik. The Devil in the White City: Murder, Magic, and Madness at the Fair that Changed America, 2003, p. 318-320. ISBN 0-609-60844-4.
* ↑ «Municipal Flag of Chicago». Chicago Public Library, 2009 [Consulta: 4 març 2009].

## Enllaços externs

* The Columbian Exposition in American culture Arxivat 2007-08-08 a Wayback Machine..
* Fotos de la Expo de 1893 Arxivat 2007-08-13 a Wayback Machine.
* Mapa interativo Arxivat 2005-04-04 a Wayback Machine..
* Photographs and interactive map from the 1893 Columbian Exposition from the University of Chicago
* Video simulations from the 1893 Columbian Exposition from UCLA's Urban Simulation Team Arxivat 2015-08-12 a Wayback Machine.
# François Clouet

François Clouet (Tours, 1510? - París, 22 de desembre de 1572) va ser un pintor francès del Renaixement. Tot i que no es coneix massa de la seua vida i de la seua obra, se sap que va succeir a son pare, Jean Clouet, com a pintor oficial de la Cort. Els seus treballs per a Francesc I no estan documentats abans dels funerals d'aquest, que van estar organitzats pel mateix Clouet. Només va signar dos quadres: el retrat de Pierre Quthe (1562, Louvre, París) i Dama al bany (c. 1570, Cook Collection, Richmond). Tanmateix, va realitzar els retrats oficials de la cort, com els d'Enric II o Carles IX. Se li atribueixen una cinquantena dibuixos, però cal considerar que, en general, els treballs artístics d'aquella època eren sobretot el resultat d'un treball en equip. En el cas de Clouet, el seu taller estava particularment dedicat a la producció de sèries de retrats. Aquests objectes, molt a la moda, estaven destinats a una aristocràcia a la recerca d'objectes artístics més accessibles que la pintura històrica.

## Galeria

* Francesc II, 1560, grafit i sanguina sobre paper, 33,5 × 23,4 cm, Biblioteca Nacional de França, París
* Isabel d'Àustria, 1571, oli sobre taula, 36 × 26 cm Museu del Louvre, París
* Diana de Poitiers de François Clouet (1571) a la National Gallery of Art, Washington DC
# Centeotl (cràter)

Centeotl és un cràter sobre la superfície del planeta nan Ceres, situat amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 19.23 ° de latitud nord i 141.6 ° de longitud est. Fa un diàmetre de 6 km. El nom va ser fet oficial per la UAI el 16 de setembre del 2016 i fa referència a Centeotl, divinitat dels cultius de la mitologia asteca.

## Referències

* ↑ "Centeotl (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Leach, Marjorie. ABC-CLIO. Guide to the Gods, 1992.
# Brychdyn

Brychdyn és el nom dels següents llocs:
* Brychdyn (Bro Morgannwg)
* Brychdyn (Sir y Fflint)
* Brychdyn (Wrecsam)
# Casa taller de Luis Barragán

La Casa-Taller de Luis Barragán està localitzada a Tacubaya, colònia a ponent de la Ciutat de Mèxic, al carrer General Francisco Ramírez 12. Va ser la residència de l'arquitecte Luis Barragán Morfín els anys següents a la Segona Guerra Mundial. És un edifici inscrit a la llista del Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO des del 2004, que destaca pel seu elevat grau d'integració amb el lloc on s'aixeca i el seu entorn.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Luis Barragán House and Studio» (en anglès). [Consulta: 1r juny 2018].
* ↑ Introducció a l'arquitectura : conceptes fonamentals. Barcelona: Edicions de la Universitat Politècnica de Catalunya, 2000, p. 66. ISBN 8483014416.
# Belval-Université

Belval-Universiteit (luxemburguès), també Belval-Université (francès) o Belval-Universität (alemany), és una estació ferroviària al barri de Beval a l'oest d'Esch-sur-Alzette al sud de Luxemburg. La companyia estatal propietària és Chemins de Fer Luxembourgeois. L'estació és de la línia 60 CFL, que connecta la Ciutat de Luxemburg amb les Terres Roges del sud del país. Antigament era coneguda com a «Belval Usines».

## Servei

Belval-Universiteit rep els serveis ferroviaris pels trens de Transport express régional (TER) en relació amb la línia 80 CFL Thionville - Longwy. I pels trens de Regional-Express (RE) i Regionalbahn (RB) amb relació a la línia 60 CFL de Ciutat de Luxemburg a Rodange o Athus (Bèlgica).

## Referències

* ↑ «Inauguration officielle de la gare de Belval». Gouvernement.lu, 27-09-2010. [Consulta: 20 novembre 2015].
* ↑ «Gare Belval-Usines». [Consulta: 20 novembre 2015].
* ↑ «Horaris Línia 60» (PDF). cfl.lu/. Arxivat de l'original el 2015-09-23. [Consulta: 20 novembre 2015].

## Vegeu també

* Llista d'estacions de trens de Luxemburg

## Enllaços externs

* Belval-Université Arxivat 2014-12-20 a Wayback Machine.
| Direcció precedent | Parada precedent | Trens | Parada següent | Direcció següent |
| Luxemburg | Esch-sur-Alzette | RE Chemins de Fer Luxembourgeois Línia 60 CFL | Belval-Liceu o Differdange | Rodange |
| Luxemburg | Esch-sur-Alzette | RB Chemins de Fer Luxembourgeois Línia 60 CFL | Belval-Liceu | Rodange |
| Luxemburg | Esch-sur-Alzette | RB Chemins de Fer Luxembourgeois Línia 60 CFL | Belval-Liceu | Athus |
| Thionville | Esch-sur-Alzette | TER Chemins de Fer Luxembourgeois Línia 80 CFL | Differdange | Longwy |
# Dynasty

«Dynasty» té aquests significats:
# FK Rabotnički Skopje

El FK Rabotnički Skopje (en macedònic ФК Работнички) és un club de futbol macedoni de la ciutat de Skopje.

## Història

Evolució del nom:
* 1937: Fundació amb el nom de Volga 1937 Skopje
* 1945: Fusió amb el Radnički 1938 Skopje i l'Sloboda 1940 Skopje esdevenint FK Rabotnički Skopje
* 2001: El club és adquirit per l'empresa Kometal i sovint és anomenat FK Rabotnički Kometal Skopje

## Palmarès

* Lliga macedònia de futbol: 3
** 2005, 2006, 2008
* Copa macedònia de futbol: 2
** 2008, 2009

## Enllaços externs

* Web oficial (anglès)
* Web de seguidors
# Funció de pèrdua

En l'optimització matemàtica i la teoria de la decisió, una funció de pèrdua o funció de cost (de vegades també anomenada funció d'error) és una funció que mapeja un esdeveniment o valors d'una o més variables en un nombre real que representa intuïtivament algun "cost" associat amb l'esdeveniment. Un problema d'optimització pretén minimitzar una funció de pèrdua. Una funció objectiu és o bé una funció de pèrdua o la seva oposada (en dominis específics, anomenades de diverses maneres una funció de recompensa, una funció de benefici, una funció d'utilitat, una funció de fitness, etc.), en aquest cas s'ha de maximitzar. La funció de pèrdua podria incloure termes de diversos nivells de la jerarquia.
En estadístiques, normalment s'utilitza una funció de pèrdua per a l'estimació de paràmetres, i l'esdeveniment en qüestió és una funció de la diferència entre els valors estimats i reals per a una instància de dades. El concepte, tan antic com Laplace, va ser reintroduït a les estadístiques per Abraham Wald a mitjans del segle xx. En el context de l'economia, per exemple, això sol ser un cost econòmic o una pena. En classificació, és la penalització per una classificació incorrecta d'un exemple. En ciència actuarial, s'utilitza en un context d'assegurança per modelar les prestacions pagades sobre les primes, especialment des dels treballs de Harald Cramér als anys 20. En un control òptim, la pèrdua és la penalització per no aconseguir un valor desitjat. En la gestió del risc financer, la funció està assignada a una pèrdua monetària.
Per a la majoria dels algorismes d'optimització, és desitjable tenir una funció de pèrdua que sigui globalment contínua i diferenciable.
Dues funcions de pèrdua molt utilitzades són la pèrdua al quadrat, $L(a)=a^{2}$, i la pèrdua absoluta, $L(a)=|a|$. Tanmateix, la pèrdua absoluta té l'inconvenient que no és diferenciable $a=0$. La pèrdua al quadrat té l'inconvenient que té la tendència a estar dominada per valors atípics, quan es suma sobre un conjunt de $a$'s (com en ∑$_{i=1}$$^n$L(a$_i$){\textstyle \sum _{i=1}^{n}L(a_{i})}), la suma final acostuma a ser el resultat d'uns quants valors a particularment grans, en lloc d'una expressió del valor a-mitjà.

## Referències

* ↑ Raschka, Sebastian. Python machine learning : machine learning and deep learning with python, scikit-learn, and tensorflow 2 (en anglès). Packt Publishing, Limited, 2019, p. 37 - 38. ISBN 1-78995-829-6. OCLC 1135663723.
* ↑ Kordonsky, Tomer. «Loss Functions» (en anglès). https://medium.com,+22-08-2021.+[Consulta: 31 octubre 2022].
* ↑ «Loss Function» (en anglès). https://deepai.org,+17-05-2019.+[Consulta: 31 octubre 2022].
* ↑ Wald, A. Statistical Decision Functions. Wiley, 1950.
* ↑ Cramér, H. On the mathematical theory of risk, 1930.
# Bassanago bulbiceps

Bassanago bulbiceps és una espècie de peix pertanyent a la família dels còngrids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 50 cm de llargària màxima.

## Depredadors

A Nova Zelanda és depredat per Genypterus blacodes i a Austràlia per Cyttus traversi i Helicolenus percoides.

## Hàbitat

És un peix marí i batidemersal que viu entre 270 i 1.100 m de fondària al talús continental.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic sud-occidental: Austràlia i Nova Zelanda.

## Costums

És bentònic.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ May, J.L. i J.G.H. Maxwell, 1986. Trawl fish from temperate waters of Australia. CSIRO Division of Fisheries Research, Tasmània. 492 p.
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Paxton, J.R., D.F. Hoese, G.R. Allen i J.E. Hanley, 1989. Pisces. Petromyzontidae to Carangidae. Zoological Catalogue of Australia, Vol. 7. Australian Government Publishing Service, Canberra, 665 p.
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Beentjes, P., B. Bull, R.J. Hurst i N.W. Bagley, 2002. Demersal fish assemblages along the continental shelf and upper slope of the east coast of the South Island, New Zealand. N.Z. J. Mar. Freshwat. Res. 36:197-223.
* ↑ Blaber, S.J.M. i C.M. Bulman, 1987. Diets of fishes of the upper continental slope of eastern Tasmania: content, calorific values, dietary overlap and trophic relationships. Mar. Biol. 95:345-356.
* ↑ Clark, M.R., 1985. The food and feeding of seven fish species from the Campbell Plateau, New Zealand. N. Z. J. Mar. Freshwat. Res. 19(3):339-363.
* ↑ Paulin, C., A. Stewart, C. Roberts i P. McMillan, 1989. New Zealand fish: a complete guide. National Museum of New Zealand Miscellaneous Series Núm. 19. xiv+279 p.
* ↑ Roberts, C.D., 1991. Fishes of the Chatham Islands, New Zealand: a trawl survey and summary of the ichthyofauna. N.Z. J. Mar. Freshwat. Res. 25(1):1-19.
* ↑ Whitley, G.P., 1948. New sharks and fishes from Western Australia. Part 4. Aust. Zool. 11(pt 3):259-276.
* ↑ Hoese, D.F., D.J. Bray, J.R. Paxton i G.R. Allen, 2006. Fishes. A Beasley, O.L. i A. Wells (eds.) Zoological Catalogue of Australia. Volum 35. ABRS & CSIRO Publishing: Australia Part 1, pp. xxiv 1-670; Part 2, pp. xxi 671-1472; Part 3, pp. xxi 1473-2178.

## Bibliografia

* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB