OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Karel Burkert

Karel Burkert (Újpest, 1 de desembre de 1909 - Brno, 26 de març de 1991) fou un futbolista búlgar/txec de la dècada de 1930.
Començà la seva carrera al Levski Sofia, arribant a disputar un partit amb la selecció de Bulgària el 1934. A continuació jugà al SK Židenice i a la selecció de Txecoslovàquia, amb la qual disputà el Mundial de 1938.

## Referències

* ↑ Hungarian Civil Registration, Újpest, 1909, No #1571
* ↑ «Players Appearing for Two or More Countries». RSSSF. Arxivat de l'original el 3 d'agost 2008. [Consulta: 10 juliol 2014].
* ↑ «Perfil». LevskiSofia.info. [Consulta: 9 abril 2017].
* ↑ 1938 FIFA World Cup France Arxivat 2011-10-13 a Wayback Machine.
* ↑ Karel Burkert - estadístiques internacionals al lloc web de l'Associació de Futbol de la República Txeca (txec)
* ↑ «Perfil». eu-football.info. [Consulta: 9 abril 2017].
# Joan Vilanova i Roset

Joan Vilanova i Roset (Manresa, 1908 - 1990) fou un dibuixant i il·lustrador català. La intensa i prolongada passió pel dibuix de Joan Vilanova, el va dur a convertir-se en un dels artistes més importants que ha tingut la ciutat de Manresa. Joan Vilanova va ser un dibuixant de vocació, un treballador infatigable que va compaginar, des dels 13 anys fins a la jubilació, la seva feina com a cap de magatzem a la C.A.M.E. (Companyia Anònima Manresana d'Electricitat), amb una segona jornada de treball com a dibuixant i il·lustrador d'encàrrec.
El fruit de tota una vida dedicada al dibuix és l'extensa, variada i complexa obra realitzada per Joan Vilanova, aquest dibuixant, humorista, dramaturg i activista cultural, que va des de col·laboracions en diaris i revistes, fins a cartells, portades de programes, ex-libris, nadales, llibres il·lustrats, etc.
Malgrat tot Joan Vilanova és, encara avui, un dibuixant força desconegut dins la gran tradició de la il·lustració catalana.
Vilanova es va criar a la sagristia de la Basílica de la Seu de Manresa, on va començar a dibuixar i a desenvolupar la seva passió per l'art des de jove. Va ser un il·lustrador reconegut i apreciat a Manresa, destacant per la seva col·laboració en revistes locals i per la seva obra satírica i caricaturesca. Va ser també un activista cultural i un gran defensor de la cultura catalana, deixant com a legat el seu gran treball en la il·lustració i la cultura catalana. Va morir el 21 d'agost de 1990.
A mitjans dels anys 90, la ciutat de Manresa crea el Premi de dibuix i gravat Joan Vilanova.

## Reconeixements

* Medalla d'Argent de la ciutat de Manresa el 1980.
* Medalla d'Or, concedida per l'Orfeó Manresà el 1983.
* Premi Bages de Cultura, atorgat per Òmnium Cultural, l'any 1985.

## Referències

* ↑ «Joan Vilanova i Roset». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 «Textos dels plafons de l'exposició "[Redescobrir Vilanova, 1908-2008 - Centenari del dibuixant Joan Vilanova i Roset", Manresa; El Casino Centre Cultural, 2008.]». Arxivat de l'original el 2016-01-26. [Consulta: 14 gener 2023].

## Bibliografia

* Pere Sobrerroca, Francesc Comas. Joan Vilanova: itinerari vital i artístic, Zenobita 2007.
* Isaac Bosch, Annabel Sardans. (Re)descobrir Vilanova: El valor de la vida i de l'obra de Joan Vilanova i Roset, Ajuntament de Manresa, 2009.
# Portada/article febrer 28
## Venus

Venus és el segon planeta del sistema solar. És un dels denominats planetes interiors o terrestres. És conegut popularment com l'estrela del matí o estrela vespertina, atés que només es pot observar una estona abans de l'alba o en el fosquejar. El seu nom prové de la deessa romana de l'amor, probablement per ser el planeta més brillant conegut pels antics. En estar en una òrbita interior a la terrestre la seua superfície presenta fases marcades que van ser per primera vegada observades per Galileo Galilei.
# Colin Campbell Sanborn

Colin Campbell Sanborn (Evanston, 12 juny del 1897 – 1962) fou un ecòleg i biòleg estatunidenc. Els seus estudis versaven sobre els ocells i els mamífers. Fou conservador adjunt de la secció ornitològica del Museu Field de Chicago i seguidament conservador de la secció de mamífers del mateix museu. Escrigué diverses obres, incloent-hi Land Mammals of Uruguay (1929), Birds of the Chicago Region (1934) i Catalogue of Type Specimens of Mammals in Chicago Natural History Museum (1947).
Li foren dedicades les següents espècies de mamífers:
* Pteropus mahaganus
* Scotorepens sanborni
* Abrothrix sanborni
* Sciurus sanborni
* Micronycteris sanborni

## Referències

* ↑ Beolens, Watkins i Grayson, 2009, «Sanborn».

## Bibliografia

* Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009. ISBN 978-0801893049.
# Arnau Pérez Orobitg

Arnau Pérez Orobitg (1982) és pastor i poeta andorrà. Ha guanyat en dues ocasions el primer premi del Concurs de poesia Miquel Martí i Pol d'Andorra convocat per la Biblioteca Pública del Govern en la categoria de «Recull».

## Obra publicada

* Distàncies (Editorial Andorra, 2016, amb pròleg de Sam Abrams)
* Xant de cabrota (Editorial Andorra, 2024, amb poemes i dibuixos de l'autor i partitures i gravats d'Arnau Obiols).

## Referències

* ↑ «Orobitg: l'últim pastor-poeta», 13-04-2016. [Consulta: 10 gener 2018].
* ↑ Gràcia, Estefania. «Orobitg converteix en poesia les seves experiències com a pastor». El Periòdic, 13-04-2016. [Consulta: 1r octubre 2022].
* ↑ Alberch, Rosa. «Arnau Pérez Orobitg reflexiona al voltant de l'home i la natura a Distàncies». RTVA, 12-04-2016. [Consulta: 1r octubre 2022].
# Martigny (Suïssa)

Martigny és un municipi i ciutat de Suïssa, al cantó del Valais, situat al districte de Martigny.

## Geografia

Està situada a la riba del Roine, en un encreuament de rutes amb el Gran Sant Bernat per un costat i el coll de Simplon. Martigny és la quarta ciutat del cantó després de Sion, Sierre i Monthey.

## Història

Castell celta de la tribu dels Veragres, tenia el nom d'Octodurus. El nom és d'origen celta i se n'ha suggerit la traducció "Vuit portes" (* duron = porta?). El 57 aC, durant la Guerra de les Gàl·lies, Juli Cèsar va enviar contra els nantuats, veragris i seduns a Servi Sulpici Galba, però la Legió XII Fulminata va haver d'abandonar Octodurus on havia de passar l'hivern, per la pressió enemiga fins al territori dels al·lòbroges. Finalment el territori fou incorporat a la República Romana. L'emperador Claudi hi va fundar el 47 una ciutat romana, el Forum Claudii Agusti, que va canviar de nom a Forum Claudii Vallensium per evitar la confusió amb la ciutat d'Aime, que tenia el mateix nom i era la capital dels Alps.
Martigny fou la capital de la regió fins que el bisbat es va desplaçar a la ciutat de Sion al segle vi.

## Política i administració

L'executiu del municipi (consell municipal) és compost de nou membres elegits cada quatre anys. La presidenta (alcaldessa) és Anne-Laure Couchepin Vouilloz (PLR).
El legislatiu (consell general) és compost de 60 membres elegits cada quatre anys.

## Economia

En el sector primari hi ha diferents plantacions d'albercocs i vinyes en els vessants abruptes del riu Dranse, afluent del Roine, al costat oest de la vila. En el sector secundari cal destacar la destil·leria de Williamine un tipus d'aiguardent. Del sector terciari destaquen les activitats turístiques i comercial, l'activitat administrativa és lleu. Martigny també compta amb un centre de recerca informàtica, l'IDIAP (Institut Dalle Molle d'Intelligence Artificielle Perceptive).

## Cultura i patrimoni

A més de les nombroses ruïnes romanes, entre les quals cal destacar l'amfiteatre o les arenes en bon estat de conservació, la ciutat també té un important museu, la Fondation Gianadda de ressò internacional. A més compta amb un castell de Bâtiaz, del segle xiii i el pont cobert de la Bâtiaz (el darrer pont cobert i transitable en fusta del Valais).

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
* ↑ Juli Cèsar, De bello gallico III, 1
# Estació de Thézy-Glimont

L'estació de Thézy-Glimont és una estació ferroviària situada al municipi francès de Thézy-Glimont (al departament del Somme).
És servida pels trens del TER Picardie.
| Provinença | Estació anterior | Línia | Estació següent | Destinació |
| Amiens | Boves | TER Picardie | Moreuil | Compiègne |
# Adolf Verschueren

Adolf Verschueren (Deurne, 10 de juny de 1922 - Deurne, 30 d'abril de 2004) fou un ciclista belga, que va ser professional del 1943 fins al 1963. Es va especialitzar en la pista on destaquen tres medalles d'or als Campionats del món de Mig fons i cinc títols europeus de l'especialitat. En carretera destaca una victòria d'etapa a la Volta a Suïssa de 1949 i la segona posició a la París-Roubaix de 1947.

## Palmarès en ruta

* 1942
** 1r al Tour de Flandes d'independents
* 1947
** 1r Circuit de Houtland
* 1949
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Suïssa

### Resultats al Tour de França

* 1948. Eliminat (7a etapa)

## Palmarès en pista

* 1950
** Campió de Bèlgica de mig fons
* 1951
** Campió de Bèlgica de mig fons
* 1952
** Campió del món de mig fons
** Campió d'Europa de mig fons
** Campió de Bèlgica de mig fons
* 1953
** Campió del món de mig fons
** Campió de Bèlgica de mig fons
* 1954
** Campió del món de mig fons
** Campió d'Europa de mig fons
** Campió de Bèlgica de mig fons
* 1955
** Campió de Bèlgica de mig fons
* 1956
** Campió d'Europa de mig fons
** Campió de Bèlgica de mig fons
* 1958
** Campió d'Europa de mig fons
** Campió de Bèlgica de mig fons
* 1960
** Campió d'Europa de mig fons
** Campió de Bèlgica de mig fons

## Referències

* ↑ «VERSCHUEREN Adolf». [Consulta: 22 desembre 2022].
* ↑ «Palmarès d'Adolf Verschueren (Bel)». [Consulta: 22 desembre 2022].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Adolf VERSCHUEREN» (en italià). [Consulta: 22 desembre 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# John Rädecker

John Rädecker (Amsterdam, 1885 – 1956) fou un pintor i escultor del segle XX del Nord dels Països Baixos, conegut pel seu Monument Nacional d'Amsterdam.

## Biografia

Segons l'RKD fou alumne de Bart van Hove i membre de diverses societats de pintura com l'Hollandse Aquarellisten Kring i "De Groep", així com ser escultor. El Museu Teyler exposa un retrat de la seva filla a la segona galeria de pintures. Dissenyà el Monument Nacional d'Amsterdam i demanà a Adriaan Roland Holst poder escriure el poema a la base. Quan va morir, el monument va ser acabat pels seus fills Han i Jan Willem.

## Referències

* 1 2 3 John Rädecker a l'Rkd
# Portada/article febrer 3
## Declinació del llatí

La declinació del llatí és el conjunt de formes en què es declinen els substantius, adjectius, pronoms i altres categories de paraules en la llengua llatina. En llatí, la declinació d'una paraula serveix per indicar-ne la funció i el nombre gramatical. Hi ha cinc declinacions, que estan numerades i agrupades segons la terminació dels mots i el seu gènere gramatical. Els diferents casos s'expressen mitjançant un sufix (o morfema gramatical) afegit a l'arrel de la paraula. La flexió de les paraules dins una mateixa declinació varia segons el seu gènere gramatical: masculí, femení o neutre.
# Collada de la Mondina

La Collada de la Mondina és un coll situat a 816,3 m alt dels contraforts septentrionals dels Pirineus del terme comunal de Reiners, a la comarca del Vallespir (Catalunya del Nord). És a la zona meridional del terme comunal al qual pertany, al Serrat de la Porrassa; és al sud-est de les ruïnes del Mas de la Mondina i al sud-oest del Mas d'en Barrabam, al nord de la Porrassa.

## Referències

* ↑ La Collada de la Mondina en els ortofotomapes de l'IGN
# Atenció compartida

L'atenció compartida o atenció conjunta es dona quan dos individus posen el focus d'atenció en un mateix objecte. S'aconsegueix quan un individu alerta un altre d'un objecte mitjançant una mirada als ulls, assenyalant o fent altres indicacions no verbals o verbals. Un individu mira a un altre individu, assenyala un objecte i després torna la seva mirada a l'individu. Scaife i Bruner van ser els primers investigadors a presentar una descripció transversal de la capacitat dels nens per seguir la mirada dels ulls l'any 1975. Van trobar que la majoria dels nens d'entre vuit i deu mesos seguien el trajecte de la mirada, i que tots els nens d'11 a 14 mesos podien compartir l'atenció. Aquesta investigació inicial va demostrar que era possible que un adult posés determinats objectes de l'entorn a l'atenció d'un lactant mitjançant la mirada dels ulls.
La investigació posterior demostra que dues habilitats importants en l'atenció compartida són seguir la mirada dels ulls i identificar la intenció. La capacitat de compartir la mirada amb un altre individu és una habilitat important per establir una referència. La capacitat d'identificar la intenció és important en la capacitat d'un nen per aprendre el llenguatge i dirigir l'atenció dels altres. L'atenció compartida és important per a molts aspectes del desenvolupament del llenguatge, incloses la comprensió, la producció i l'aprenentatge de paraules. Els episodis d'atenció compartida proporcionen als nens informació sobre el seu entorn, permetent als individus establir una referència a partir del llenguatge parlat i aprendre paraules. El desenvolupament socioemocional i la capacitat de participar en relacions normals també estan influenciats per les capacitats d'atenció compartida. La capacitat d'establir l'atenció compartida pot veure's afectada negativament per la sordesa, la ceguesa i els trastorns del desenvolupament com l'autisme.
Altres animals com els grans simis, els gossos i els cavalls també mostren alguns elements d'atenció compartida.

## Referències

* ↑ Moore, C.; Dunham, P. Joint Attention: Its Origins and Role in Development. Lawrence Erlbaum Associates, 1995. ISBN 0-8058-1437-X.
# Martiherrero

Martiherrero és un municipi de la província d'Àvila, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 288 | 208 | 194 | 195 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Ávila (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 16 setembre 2021].
# Esfera armil·lar

Una esfera armil·lar és un instrument astronòmic format per cèrcols (anomenats armil·les) que representen els cercles més importants que es poden considerar sobre l'esfera celeste. S'utilitza per a representar de manera aproximada el moviment dels cossos celestes al voltant de la Terra o el Sol i els moments dels equinoccis i els solsticis. L'esfera armil·lar fou inventada presumiblement per Eratòstenes cap al 255 aC. El nom procedeix del llatí armilla ('cèrcol, braçalet'), ja que l'instrument està construït sobre un esquelet de cèrcols graduats que mostren l'equador, l'eclíptica i els meridians i paral·lels astronòmics. A la major part de les esferes armil·lars es pot apreciar la Terra (o també, i en models posteriors, el Sol) representada al centre de l'esfera.

## Història

Les esferes armil·lars foren utilitzades com a instruments d'ensenyament ja al segle iii aC. A l'època de l'astrònom Claudi Ptolemeu se'n van construir models més sofisticats, molt més precisos i capaços de ser utilitzats fins i tot per a predir observacions. Les esferes armil·lars van esdevenir instruments populars al final de l'edat mitjana i l'astrònom danès Tycho Brahe (1546-1601) va construir un bon nombre d'enginys d'aquesta mena. Al Renaixement, molts científics i personatges públics posaven per als seus retrats amb el fons d'una esfera armil·lar com a símbol de saviesa i coneixement. Com que les esferes armil·lars foren alguns dels primers equips mecànics complexos, el seu desenvolupament va possibilitar nombrosos avenços tècnics de la ciència mecànica. A la bandera de Portugal, apareix representada una esfera armil·lar utilitzada com a símbol nacional des del regnat de Manuel I.

## L'equivalent xinès

A la Xina, els astrònoms desenvoluparen l'equivalent autòcton de l'esfera armil·lar, els anomenats globus celestes, per tal d'ajudar-los a planificar les seves observacions de les estrelles. El globus celeste més antic data de l'any 52 aC, a l'època de la dinastia Han occidental, i fou construït pels astrònoms Geng Shou-chang (耿壽昌) i Luoxia Hong (落下閎). Alguns d'aquests instruments es podien moure per simular el moviment dels astres, impulsats per corrents d'aigua.
Molt de temps després, Li Chun-feng (李淳風), de la dinastia Tang, en va crear, l'any 633, un model més avançat amb tres capes esfèriques que li permetien de calibrar diferents aspectes de les observacions astronòmiques. L'any 723, també durant la dinastia Tang, el monjo budista Yi-xing (一行) i l'oficial de govern Liang Ling-zan (梁令瓚) van combinar el globus celeste de Zhang Heng mogut per aigua amb un dispositiu capaç de permetre la sortida del líquid. El resultat fou possiblement el primer rellotge mecànic mogut totalment per aigua de la història.
A més de ser una mera curiositat en heràldica, en defensa del sistema geocèntric, raons simbòliques o d'altre tipus, l'esfera armil·lar es va utilitzar com una eina per als càlculs, en la resolució de triangles esfèrics i un convertidor de graus en unitats mètriques.

## Vegeu també

* Astrolabi.
# Monuments de la Cerdanya

«Monuments de la Cerdanya» té aquests significats:
* Llista de monuments de l'Alta Cerdanya fa referència a la comarca nord-catalana de l'Alta Cerdanya. Vegeu Alta Cerdanya#Monuments històrics
* Llista de monuments de la Baixa Cerdanya fa referència a la comarca sud-catalana de la Baixa Cerdanya.
# La Basseta

«La Basseta» té aquests significats:
* La Basseta (la Torre de Cabdella), indret del municipi de la Torre de Cabdella (Pallars Jussà)
* La Basseta (Soriguera)
* La Basseta (Hortoneda de la Conca), llac a cavall dels municipis de Baix Pallars (Pallars Sobirà) i Conca de Dalt (Pallars Jussà)
* La Basseta, estany d'origen glacial en el curs del Torrent de Carançà, en el terme comunal de Fontpedrosa, a la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord.
# Joaquim Costa

«Joaquim Costa» té aquests significats:
* Joaquim Costa i Alsina, polític català.
* Joaquim Costa i Puig, més conegut com a Quimet Costa, jugador de bàsquet català.
* Joaquín Costa Martínez, polític aragonès.
* Joaquim Costa Prat, entrenador de bàsquet català i dirigent esportiu.
# Polissena de Mendoza

Polissena del Piombino (morta el 1642) fou princesa de Piombino i títols inherents del 1624 al 1626 quan el principat fou usurpat per Horaci del Piombino que el 1628 fou reconegut per Espanya. El seu marit Nicolau I Ludovisi, amb el que es va casar el 1632, va acabar comprant el principat el 1634.

## Referències

* ↑ «Polissena de Mendoza». [Consulta: 29 abril 2021].
# Petronius (cràter)

Petronius és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 36 km de diàmetre. Porta el nom de l'escriptor de l'antiga Roma Gaius Petronius Arbiter (c. 27-66), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 2012.

## Referències

* ↑ «Petronius». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 06-08-2012. [Consulta: 16 juny 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Martijn

Martijn fou una associació neerlandesa, fundada a Hoogeveen el 1982, que treballava per l'acceptació social de les relacions sexuals consentides entre adults i menors. Va formar part de l'Associació Internacional de Gais i Lesbianes fins al 1994. Martijn fou molt criticada per la seva opinió positiva quant a la pedofília. Els partits polítics CDA i CU proposaran una llei per il·legalitzar associacions com Martijn. Una majoria de la Tweede Kamer, la cambra baixa dels Països Baixos, ja estava a favor d'una tal llei.
Ad van den Berg va presidir l'associació entre el 2006 i el 2011. El 2006, a més, va ser un dels fundadors del Partit de la Caritat, la Llibertat i la Diversitat. El març del 2011 va ser detingut sota càrrecs de possessió de pornografia infantil pels que el 4 d'octubre va ser condemnat a quatre anys de presó, dels quals vuit mesos amb pròrroga i cinc anys en període de prova. Hauria tingut 150.000 fotos i 7.500 vídeos de pornografia infantil, dels quals 12.000 fotos amb ell mateix. El fiscal va qualificar les fotos com a «molt xocants».
El 27 de juny de 2012 el tribunal d'Assen va il·legalitzar l'associació Martijn, adduint que el contacte sexual entre adults i nens anava en contra les normes i els valors generals de la societat neerlandesa. L'associació va ser dissolta i el seu lloc web ja no existeix.

## Referències

* ↑ Documentos sobre pornografía infantil en internet, Instituto Interamericano del Niño, la Niña y Adolescentes.
* ↑ CDA, CU: wettelijk verbod pedovereniging
* ↑ «Paedophiles are being pressured into committing crimes says Ad van den Berg, chair of the paedophiles' association Martijn in an interview with free newspaper Sp!ts.» (en anglès). Radio Netherlands Worlwide, 19-07-2011. Arxivat de l'original el 2013-10-04. [Consulta: 2 abril 2012].
* ↑ «Politieke partij voor pedofielen» (en neerlandès). Eindhovens Dagblad, 30-05-2006. [Consulta: 22 novembre 2011].
* ↑ Spitsnieuws.nl:Voorzitter pedoclub hoort 4 jaar eisen (neerlandès). Sp!ts (4-10-2011).
* ↑ Rechter verbiedt pedoclub Martijn
# Estrets danesos

* Per a l'estret entre Islàndia i Groenlàndia vegeu Estret de Dinamarca
Els estrets danesos són el conjunt d'estret que permeten connectar la mar Bàltica amb el mar del Nord. En danès reben el nom de sund o de bælt. Aquest conjunt d'estrets ha estat utilitzat a partir del segle xx per a construir estructures destinades a la circulació rodada, ponts i túnels. Entre els ponts es pot destacar el pont de l'Oresund (Øresundsforbindelsen) que uneix Sjælland amb la regió sueca d'Escània, el pont del Gran Belt (Storebæltsforbindelsen) que connecta Sjælland amb Fiònia i el pont del Petit Belt que connecta Fiònia amb la península de Jutlàndia.
Els tres principals són:
* Øresund (Öresund en suec): entre l'illa de Sjælland a Dinamarca i Suècia
* Gran Belt (en danès Storebælt): Entre les illes daneses de Sjælland i de Fiònia
* Petit Belt (en danès Lillebælt): entre l'illa de Fiònia i la península de Jutlàndia
Els tres donen accés des del Bàltic als estrets del Kattegat i del Skagerrak.
Llista dels estrets classificats per illes:
* Als
** Als Sund: entre l'illa d'Als i la península de Jutlàndia, comunica el Fiord d'Als amb el de Flensborg
* Fehmarn (illa d'Alemanya)
** Estret de Fehmarn: entre l'illa i el continent
** Estret de Femern (en danès Femern Bælt): entre l'illa de Fehmarn i la danesa de Lolland
* Fiònia
** Petit Belt (el Middelfart Sund en seria una part)
** Gran Belt
* Langeland
** Langelands Bælt: entre les illes de Langeland i Lolland
** Siø Sund: pren el nom de la petita illa de Siø, separa l'illa de Langeland de la de Tåsinge.
** Svendborg Sund: entre les illes de Fiònia i de Tåsinge
* Lolland
** Guldborgsund: entre les illes de Lolland i Falster
** Fehmarnbelt
** Langelandsbælt
* Sjælland
** Øresund
** Gran Belt

## Referències

* ↑ «Estrets danesos». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.