# Q'anjob'al

El q'anjob'al (també conegut com a kanjobal) és una de les llengües maies parlat per la població q'anjob'al, que en la seva majoria viu en l'altiplà occidental de Guatemala i en l'extrem de Chiapas.
La comunitat lingüística q'anjob'al tenia uns 77.800 parlants segons estimacions de SIL el 1998, concentrats en tres municipis del departament de Huehuetenango: Santa Eulalia (Jolom Konob), San Juan Ixcoy (Yich K’ox), San Pedro Soloma (Tz’uluma’) i Santa Cruz Barillas (Yal Motx).
El q'anjob'al forma part de la branca q'anjob'al de les llengües maies. La família de llengües maies inclou 31 idiomes, dels quals 2 són extints. La branca q'anjob'al inclou també els idiomes chuj, akatek, jakaltek i tojolabal. Els idiomes q'anjob'alan són considerats com els més conservadors de les llengües maies, encara que tenen també innovacions interessants.

## Fonologia

El q'anjob'al consta de 26 sons consonàntics i 5 sons vocàlics. Les lletres de l'alfabet són les següents:
a, b', ch, ch', d, e, h, i, j, k, k', l, m, n, o, p, q, q', r, s, t, t', tx, tx', tz, tz', u, w, x, xh, y' (glotal).
La ' en ch', k', q', t', tx', i tz' representa una ejectiva o egressiva glotal, és a dir, la consonant s'acompanya d'una glopada d'aire de la glotis. La lletra r en q'anjob'al té una distribució limitada. S'utilitza sobretot en els préstecs, principalment en paraules prestades de l'espanyol com roxax, 'rosa', de l'espanyol rosa. També s'utilitza en paraules afectives i posicionals com k'arari 'soroll d'un motor vell o similar', jeran 'estar en una posició/forma trencada'. Les lletres tx i x representen consonants retroflexes pronunciades amb la llengua tancada enrere de la boca. Es creu que aquesta retroflexió en q'anjob'al és una influència del mam.
Vocals :
| | Anterior | Central | Posterior |
| Tancada | i | | u |
| Mitjana | e | | o |
| Oberta | | a | |
Consonants :
| | Bilabial | Bilabial | Alveolar | Alveolar | Postalveolar | Postalveolar | Retroflexa | Retroflexa | Velar | Velar | Uvular | Uvular | Glotal |
| | plana | implosiva | plana | ejectiva | plain | ejectiva | plana | ejectiva | plana | ejectiva | plana | implosiva | Glotal |
| Nasal | m /m/ | | n /n/ | | | | | | n /ŋ/ | | | | |
| Oclusiva | p /pʰ/ | b' /ɓ/ | t /tʰ/ | t' /tʼ/ | | | | | k /kʰ/ | k' /kʼ/ | q /qʰ/ | q' /ʠ/ | ' /ʔ/ |
| Africada | | | tz /tsʰ/ | tz' /tsʼ/ | ch /tʃʰ/ | ch' /tʃʼ/ | tx /tʂʰ/ | tx' /tʂʼ/ | | | | | |
| Fricativa | | | s /sʰ/ | | xh /ʃʰ/ | | x /ʂ/ | | j /χ/ | | | | |
| Aproximant | w /v/ | | l /l/ | | y /j/ | | | | w /w/ | | | | |
| Bategant | | | r /ɾ/ | | | | | | | | | | |

## Referències

* ↑ Guatemala Arxivat 2014-01-07 a Wayback Machine. al web del Sistema de Información de los Pueblos Indígenas de América (UNAM)
* ↑ Atlas de los pueblos indígenas
* ↑ Congreso de la República de Guatemala. «Decreto Número 19-2003. Ley de Idiomas Nacionales». ALMG. Arxivat de l'original el 2009-04-29. [Consulta: 6 gener 2014].
* ↑ Altres variants del nom inclouen Kanjobal de Santa Eulalia, Kanhobal, Qanjobal, Conob, i Kanjobal oriental.
* ↑ «Comunidad Lingüística Q'anjob'al». Academia de Lenguas Mayas de Guatemala.
* ↑ La majoria dels parlants radiquen al municipio de Santa Eulalia. Arran d'emigracions recents també hi ha comunitats de parlants de q'ankob'al a Mèxic i els EUA. Vegeu Gordon (2005).
* ↑ Robertson (1992), p.154.
* ↑ Robertson (1992), p.58.

## Bibliografia

* Comunidad Lingüística Q'anjob'al. Gramática descriptiva q’anjob’al = Yaq’b’anil stxolilal ti’ q’anjob’al. Guatemala City: Academia de Lenguas Mayas de Guatemala (ALMG), Comunidad Lingüística Q'anjob'al, 2005. OCLC 70631325. (castellà)
* Oxlajuuj Keej Maya’ Ajtz’iib’ [OKMA]. Variación dialectal en q'anjob'al = Sk'exkixhtaqil yallay koq'anej. Guatemala City: Cholsamaj, 2000. ISBN 99922-53-08-8. OCLC 49332799. (castellà)
* Robertson, John S.. The History of Tense/Aspect/Mood/Voice in the Mayan Verbal Complex. Austin: University of Texas Press, 1992. ISBN 0-292-72075-0. OCLC 26160695.
* Mateo Pedro, Pedro (2010). The acquisition of verb inflection in Q'anjob'al Maya: a longitudinal study. Ph.D. dissertation, University of Kansas.

## Enllaços externs

* Comunidad Lingüística Q'anjob'al, Comunidad Lungüistica Q'anjob'al de l'Academia de Lenguas Mayas de Guatemala [ALMG].