OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cleburne

Cleburne és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 29.050 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cleburne tenia 26.005 habitants, 9.335 habitatges, i 6.767 famílies. La densitat de població era de 361,3 habitants/km².
Dels 9.335 habitatges en un 35,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,2% hi vivien parelles casades, en un 11,9% dones solteres, i en un 27,5% no eren unitats familiars. En el 24% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,71 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,2.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,9% tenia menys de 18 anys, un 9,7% entre 18 i 24, un 28,5% entre 25 i 44, un 20% de 45 a 60 i un 13,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.481 $ i la renda mediana per família de 41.975 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.131 $ mentre que les dones 21.778 $. La renda per capita de la població era de 16.762 $. Aproximadament el 10% de les famílies i el 13,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cleburne». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cleburne». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Anacroneuria canelo

Anacroneuria canelo és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: l'Equador.

## Referències

* ↑ Klapálek, 1909. Wien. ent. Ztg. 28(7/8):228.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Stark, 2001. Scopolia 46:9.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Encyclopedia of South American Aquatic Insects: Illustrated Keys to Known Families, Genera, and Species in South America. Plecoptera (anglès)

## Bibliografia

* Baumann, R.W., 1982. Plecoptera. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill. Nova York: 389-393.
* Froehlich, 2010. Illiesia 6(12):150.
* Grimaldi, D.; Engel, M. S. Evolution of the Insects (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490.
* Zwick, P. Insecta: Plecoptera: phylogenetisches System und Katalog (en alemany). Walter de Gruyter, 1973. ISBN 9783110045512.
* Zwick, P., 2000: Phylogenetic System and Zoogeography of the Plecoptera. Annual Review of Entomology. Vol. 45: 709-746. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2022-10-17. [Consulta: 14 novembre 2011].

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
# Francesc d'Aranda

Francesc d'Aranda (Terol, 1346 - cartoixa de Portaceli, 1438) fou un cavaller aragonès i després cartoixà.

## Biografia

Va ser conseller del rei Joan I el Descurat i procurador general de la seva esposa Violant de Bar. En aquest temps va ser acusat falsament pel comte de Prades d'emmetzinar el fill dels reis, l'infant Ferran, perquè el germà del rei, Martí, fos el successor. El 1392 va anar en l'expedició de Martí a Sicília, i va ser l'administrador dels béns de l'esposa d'aquest, Maria de Luna.
El 1398 va ingressar a la cartoixa valenciana de Portaceli.
Quan pujà al tron Martí l'Humà després de la mort del seu germà va tornar a ser conseller del monarca. El 1402 el rei el va enviar a la cort del papa d'Avinyó Benet XIII, l'aragonès Pedro de Luna. Hi va esdevenir l'home de confiança del papa cismàtic fins al seu destronament el 1417.

### L'interregne de 1410 - 1412

Des de bon principi fou partidari de legitimar l'infant Frederic de Luna per succeir el seu pare Martí el Jove i el seu avi Martí l'Humà a la Corona d'Aragó, però la mort d'ambdós reis sense que s'arribés a completar el procés de legitimació, l'inici de l'interregne, i els interessos de Benet XIII van fer que abandonés la seva candidatura i adoptés la de Ferran d'Antequera.
El papa Luna el va enviar al parlament d'Alcanyís, on hi havia reunida una junta de catalans i aragonesos que havien d'establir com s'havia d'escollir el nou rei. El 30 de gener del 1412 hi va llegir la proposta de Benet XIII de solucionar el conflicte per la via del compromís de nou persones que es reunirien per triar el nou monarca, proposta que la Junta va acceptar en la Concòrdia d'Alcanyís del 15 de febrer, després de pressionar les Corts catalanes. Poc després era designat membre del Compromís de Casp, on va votar per la candidatura de Ferran d'Antequera.
Un cop més, va ser de nou conseller reial amb el monarca castellà. I després ho va tornar a ser amb la reina lloctinent Maria, esposa d'Alfons el Magnànim el qual es passava mitja vida al Regne de Nàpols.

## Vegeu també

* Compromís de Casp
* Benet XIII d'Avinyó

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Diccionari d'Història de Catalunya; ed. 62; Barcelona; 1998; ISBN 84-297-3521-6; p. 55
# Sant Marc Vell

Sant Marc és una església del municipi de Castellfollit del Boix (Bages). Actualment l'ermita de Sant Marc es troba a la finca Mas Palomes.
La capella de Sant Marc es troba actualment en estat ruïnós. Era un edifici d'una sola nau rectangular construït sobre una llosa de pedra amb la porta orientada a l'oest. Dels seus elements estructurals encara manté el mur d'entrada amb el campanar d'espadanya i un dels murs laterals, on s'hi veuen els forats que suportaven les bigues de fusta.
Aquesta capella rural era un dels llocs de culte de la família Grevalosa. Apareix documentada a finals del s. XIII i s'hi venerava la imatge de Sant Marc.

## Referències

* ↑ «Mas Palomas». Solsona, pàg. 28.
* ↑ «Grevalosa». Enciclopèdia.cat. [Consulta: 1r maig 2021].
# Clot de la Comella

El Clot de la Comella, o de Setcomelles, com apareix en els mapes, és un indret del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà, en territori dels pobles de Serradell i Erinyà.
Està situat al vessant sud-oriental del serrat de Camporan, al sud de la Capcera, al capdamunt de la vall del barranc de la Torre.
És un topònim que apareix en el Nomenclàtor oficial, però no en els mapes.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Gai Musoni Rufus

Gai Musoni Rufus (llatí: Gaius Musonius Rufus) va ser un filòsof estoic romà del segle i dC. Era fill d'un cavaller anomenat Capitó. Va néixer a Volsinii (Etrúria) al final del regnat d'August o començament del de Tiberi, aproximadament l'any 14. No va deixar obres escrites, i es coneixen les seves idees a partir dels reculls i citacions que en fan Estobeu, Plutarc, Aulus Gel·li i sobretot el seu deixeble Epictet de Hieràpolis.
Sota Neró ensenyava a Roma filosofia estoica, i va resultar sospitós per alguna raó i desterrat a l'illa de Giaros. L'any 66 va ser acusat de participar en la conspiració de Pisó. L'enciclopèdia Suides diu erròniament que va ser mort per Neró. Va tornar de l'exili sota Galba i quan Antoni Prim, el general de Vespasià, marxava contra Roma, es va unir als ambaixadors enviats per Vitel·li al general victoriós, i va instar als soldats a la pau avisant-los dels perills de la guerra, però fou obligat a callar.
Encara sota Vitel·li, va acusar Publi Cèler, un filòsof estoic que havia testificat en el judici i condemna de Barea Sorà. Després sembla que va ser apreciat per Vespasià que li va permetre romandre a Roma mentre altres filòsofs eren expulsats de la ciutat. Va morir abans de l'inici del regnat de Trajà. Probablement el poeta Rufus Fest Aviè era descendent seu.
Suides parla de les seves obres filosòfiques sota el nom de Λόγοι διάφοροι φιλοσοφίας ἐχόμενοι ('Idees diferents en les filosofies properes') i Apol·loni de Tral·les esmenta l'obra Ἀπομνημονεύματα Μουσωνίου τοῦ φιλοσόφου ('Records de Musoni el filòsof'), on també donava la seva opinió sobre temes filosòfics.

## Referències

* 1 2 3 Corneli Tàcit, Publi. Annals. vol. V. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1970, p. 68.
* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0003.001/684?rgn=full+text;view=image;q1=Rufus%2C+C.+Muso+niusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Volum III.++Boston:+Little,+Brown+&+Comp.,+1867,+p. 676. ]
# Clearwater (Carolina del Sud)

Clearwater és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 4.199 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Clearwater tenia 4.199 habitants, 1.717 habitatges i 1.174 famílies. La densitat de població era de 379,7 habitants/km².
Dels 1.717 habitatges en un 29,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,7% hi vivien parelles casades, en un 15,6% dones solteres, i en un 31,6% no eren unitats familiars. En el 26,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,44 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,8% tenia menys de 18 anys, un 8,8% entre 18 i 24, un 29,8% entre 25 i 44, un 23,2% de 45 a 60 i un 13,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.693 $ i la renda mediana per família de 36.528 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.135 $ mentre que les dones 21.020 $. La renda per capita de la població era de 14.902 $. Entorn del 13,8% de les famílies i el 20,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Clearwater». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Clearwater». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Angustias Lara Sánchez

Angustias Lara Sánchez, més coneguda com a Maruja Lara (Granada, 11 de setembre de 1917 - València, 2003), fou una llibertària, feminista i sindicalista.

## Biografia

Quan tenia sis anys va emigrar amb la seva família al Brasil i després a l'Argentina. Proclamada la Segona República, van retornar a Espanya. Amb 14 anys es va afiliar a les Joventuts Llibertàries de Granada i a la CNT i posteriorment va passar a ser secretària del Sindicat de la Neteja de la CNT.
Al setembre de 1936 va poder fugir de Granada i durant un temps va lluitar com a miliciana en la Columna Maroto. Va arribar a la ciutat de València el 1937, on s'instal·là i ingressà en el Sindicat d'Infermeres, per treballar a l'hospital número 1, situat a prop de les Torres de Quart. Va ocupar el càrrec de tresorera i secretària de treball en el Comitè Regional de Dones Lliures, situat al carrer de la Pau. Entre les seves companyes i amigues es trobaven militants com Amelia Torres, Lucía Sánchez Saornil, Suceso Portales, Carmen Pons, però especialment va fer amistat amb Isabel Mesa. Quan va acabar la guerra, al març de 1939, Maruja Lara i Isabel Mesa van pujar a un camió per a anar a Almeria i embarcar cap a Algèria, però acabaren en el port d'Alacant i van ser traslladades al camp de concentració d'Albatera. Va poder escapar del camp de concentració i fugí cap a Granada, on no va trobar on quedar-se i va haver de tornar a València. Des de València va partir cap a Mallorca, Barcelona i de nou tornà a València.
Amb la seva amiga Isabel Mesa van muntar en aquesta darrera ciutat un quiosc en el qual tenien amagada premsa clandestina, com Solidaridad Obrera i Fragua Social. El 1942 les dues amigues al costat d'altres companyes llibertàries van crear el col·lectiu Unió de Dones Demòcrates (UMD), organització clandestina per a ajudar les persones preses i solidaritzar-se amb les seves famílies, entre altres fins. Durant la transició democràtica va participar en diversos col·lectius llibertaris com Libre Estudio, la Federació de Pensionistes de la CNT, Ràdio Klara i l'Ateneu Llibertari Al Marge.
El 1996 la CNT valenciana va retre un homenatge a Maruja Lara i Isabel Mesa.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Diccionari biogràfic de dones. «Angustias Lara Sánchez». Xarxa Vives d'Universitats (CC-BY-SA via OTRS). Arxivat de l'original el 2015-10-05. [Consulta: 5 octubre 2015].
# Francesc d'Amat i de Grevalosa

Francesc d'Amat i de Grevalosa (?, ? - 15 de setembre de 1644, ?) baró de Castellar i ambaixador de Catalunya a França durant la Guerra dels Segadors.
Fill de Francesc d'Amat, baró de Castellbell i d'Isabel de Grevalosa de Cordelles i Desfar, senyora de Vacarisses, descendent per part del seu avi dels Grevalosa de Castellar. El seu germà Joan d'Amat i Desfar era senyor de Castellbell. El 1631 Francesc rep una sentència favorable que li reconeix la jurisdicció civil sobre el terme de Castellar. Va viure a Barcelona com la major part de la noblesa de l'època i va prendre part en la política catalana del moment. Malgrat això tenia força relació amb Castellar.
Pau Clarís, president de la Generalitat, envia a Francesc junt amb nou representants diplomàtics a França, i el 3 de gener de 1641 es van entrevistar amb el Cardenal Richelieu qui els va prometre ajut per una República catalana independent si proclamaven Lluís XIII comte de Barcelona.
Francesc d'Amat i de Grevalosa va morir el dia 15 de setembre de 1644 segurament sense fills. En el seu testament demana ser enterrat en una nova capella de Sant Isidro a l'església de Castellar. Seria el darrer Senyor enterrat a Castellar. Fa hereu seu, al segon fill del seu germà anomenat Josep d'Amat i Desbosch, a qui deixa la baronia de Castellar amb el prec que usi el cognom Grevalosa. Però aquest mor jove i sense descendència i la baronia passar al seu germà Joan d'Amat i Despalau que ja era senyor de Castellbell.

## Referències

* ↑ Mil Anys d'història, Castell de Castellar- Roser Parcerises i Colomer ISBN 978-84-9375217-0
# Arcanum

Arcanum és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 2.076 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Arcanum tenia 2.076 habitants, 853 habitatges, i 603 famílies. La densitat de població era de 691 habitants/km².
Dels 853 habitatges en un 34% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,9% hi vivien parelles casades, en un 9,3% dones solteres, i en un 29,3% no eren unitats familiars. En el 25,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,4% tenia menys de 18 anys, un 8,2% entre 18 i 24, un 28,1% entre 25 i 44, un 19,8% de 45 a 60 i un 17,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.649 $ i la renda mediana per família de 51.429 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.850 $ mentre que les dones 21.597 $. La renda per capita de la població era de 19.597 $. Aproximadament el 2,5% de les famílies i el 3,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Arcanum». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Arcanum». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Los Enemigos

Los Enemigos va ser un grup de rock espanyol, creat el 1985 a Madrid i dissolt el 2002, després d'una gira acústica per a presentar el seu darrer treball, Obras Escondidas. L'ànima del grup i figura més carismàtica, Josele Santiago, continua exercint la professió. Al 2012 tornaren novament als escenaris.
Han realitzat múltiples col·laboracions, en discs homenatge a Joan Manuel Serrat, Rosendo Mercado, Burning o Federico García Lorca; en la recopilació en defensa de la oficialitat de l'asturià, L'asturianu muévese, o per bandes sonores de pel·lícules, com Tengo una casa de Mónica Laguna o Se buscan fullmontis d'Álex Calvo-Sotelo.

## Components

Aquesta és la darrera formació del grup, tot i que quasi estable des de la gravació del disc La vida mata, l'any 1991:
* Josele Santiago, fundador del grup: lletres, guitarres i veu
* Fino Oyonarte: baix i cors
* Chema "Animal" Pérez: bateria, percussió i cors
* Manolo Benítez: guitarres i cors

## Discografia
### Àlbums

* Ferpectamente (1986)
* Un tío cabal (1988)
* La vida mata (1990)
* La cuenta atrás (1991)
* Sursum corda (1994)
* Tras el último no va nadie (1994)
* Alguna copla de los enemigos (1995) (Recopilatori)
* Gas (1996)
* Tengo una casa (1996) (Banda sonora)
* Nada (1999)
* Se buscan fulmontis (1999) (Banda sonora)
* Obras escocidas (1985-2000) (2001) (Doble CD en directe)
* Obras escondidas (2002) (En directo)
* Hasta el lunes (2012) (CD + DVD en directo)
* Desde el jergón (2012) (Capsa formada per 5 CD i 1 DVD, inclou Hasta el lunes)
* Vida inteligente (2014)

### EP

* Por la sombra/hermana amnesia (1995)
* Gira Gas (1996)
* Igual caen dos (1997)
* Na de na (1999)

## Referències

* ↑ Biografia del grup a audiokat.com
* ↑ Fernando Navarro. «Una llave inglesa y el rock imperecedero de Los Enemigos», El País, 14 de novembre de 2014.
* ↑ L'asturianu muévese a itunes
* ↑ Discografia a discogs

## Enllaços externs

* Pàgina web del grup (castellà)
* La sangre aún me hierve, El Mundo
* Página oficial de Josele Santiago Arxivat 2017-07-01 a Wayback Machine.
* Página oficial de Chema "Animal" Pérez
* Notícies sobre Los Enemigos a El País
# Clot de la Basseta

El Clot de la Basseta és un clot del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, al Pallars Jussà, en territori que havia estat de la caseria dels Masos de la Coma.
Es troba a l'extrem oriental de la Coma d'Orient, a llevant dels Masos de la Coma. És la part superior, al nord, de la Canal de la Basseta. Just al seu nord hi ha la Basseta, ja en terme de Cabó, a l'Alt Urgell.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Gerlac de Valkenberg

Gerlac de Valkenberg (Valkenburg aan de Geul, província de Limburg, Països Baixos, ca. 1100- Houthem, ca. 1170) fou un eremita neerlandès. És venerat com a sant per diverses confessions cristianes.

## Biografia

En coneixem la vida per la Vita Beati Gerlaci Eremytae, escrita cap al 1227, amb tocs llegendaris. Gerlac era un soldat llicenciós i dissolut, lladre i delinqüent. Quan la seva esposa morí, va tenir una crisi espiritual i marxà a pelegrinar a Roma i Jerusalem, canviant de vida. A Roma, passà set anys atenent malalts als hospitals i fent penitència pels seus pecats passats.
En tornar als Països Baixos, va donar tot el que tenia als pobres i anà a viure al tronc buit d'un roure proper a Houthem. Menjava pa amb cendra i caminava cada dia fins a Maastricht, per pregar a la basílica de Sant Servaci. Tot i viure en l'austeritat més extrema, va tenir una disputa amb uns monjos d'un monestir proper. La gent deia que era un sant, però els monjos l'acusaren davant del bisbe de Maastricht de tenir una gran fortuna amagada al roure: el bisbe ordenà tallar l'arbre.
No obstant això, Gerlac tenia amics poderosos, com l'abadessa Hildegarda de Bingen, que el protegiren. L'arbre, finalment, fou tallat, però el bisbe no hi trobà cap tresor; per desfer l'error, va fer tallar el tronc de l'arbre en fustes i fer amb elles una petita cabana perquè hi visqués.
Segons la llegenda, quan Gerlac havia fet prou penitència, l'aigua del seu pou es convertí en vi tres cops, per indicar que els seus pecats ja havien estat perdonats. Morí poc després, a cinquanta anys, i segons la llegenda, el mateix Sant Servaci l'assistí.
* Gravat del s. XIX amb el sant
* Església de Sint Gerlach (Houthem)
* Reliquiari del sant, a Houthem

## Bibliografia

* Saints of January 5: Gerlac Arxivat 2008-01-20 a Wayback Machine.
* Houthem-St. Gerlach (L): St. Gerlachus
* Bosworth-Toller Anglo-Saxon Dictionary : lác
* Sint-Gerlachus church
# Cleber Americo do Conceiçao

Cleber Americo do Conceiçao (Belo Horizonte, 26 de juliol de 1969) és un exfutbolista brasiler, que jugava de defensa.

## Trajectòria

El 1989 debuta amb l'Atlético Mineiro, on juga dos anys per donar el salt a Europa i jugar amb el CD Logroñés, tot convertint-se en un dels jugadors més característics de l'equip riojà. El 1993 torna al seu país, a les files del Palmeiras, on militarà sis anys. El 2000 fitxa pel Cruzeiro i a l'any següent pel Santos.
La seua segona experiència europea és a Suïssa, a les files del Yverdon Sports, on milita la 02/03. Després, apareix al Figueirense fins al 2006 que s'hi incorpora al AD São Caetano, per a penjar les botes eixe mateix any.

## Selecció

Cleber va ser 11 vegades internacional amb Brasil entre 1990 i 2000. Va formar part del combinat brasiler que hi va disputar la Copa Amèrica 1991.

## Títols

* Palmeiras
** Serie A Brasilera: 1993, 1994
** Torneig Rio-São Paulo: 1993
** Campionat de São Paulo: 1993, 1994, 1996
** Copa brasilera: 1998
** Copa Mercosur: 1998
** Copa Libertadores: 1999
* Cruzeiro
** Copa brasilera: 2000
** Copa de Minas do Sul: 2001
* Figueirense
** Campionat de Santa Catarina: 2004
# Fresno (ciutat de Califòrnia)

Fresno és una ciutat a l'estat de Califòrnia, a la Gran Vall de Califòrnia on és el primer centre urbà. És seu del comtat de Fresno, i d'un aeroport anomenat Terminal Aèria de Fresno o Aeroport Internacional Yosemite de Fresno. La ciutat que està situada a la vall de San Joaquin de Califòrnia, va ser fundada el 1872 i tenia 464.727 habitants el 2005 i 471.479 el 2006. El motor Fresno Scraper va ser dissenyat a Fresno.

## Personatges il·lustres

* William Saroyan (1908-1981), escriptor.
* Nick de Firmian (n. 1957), Gran Mestre d'escacs.
* Leland Stanford Barton (1884-1977), músic.

## Vegeu també

* Cas Fresno

## Referències

* ↑ «Fresno | enciclopèdia.cat». GEC. [Consulta: 20 desembre 2020].
# Arcas (Conca)

Arcas (anteriorment denominat Arcas del Villar) és un municipi de la província de Conca a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Administració

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | | | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | | | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | | | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | | | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | | | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | | | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | Pedro Antonio Ruiz Abarca | PP | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | Joaquín González Mena | PSOE | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | n/d | n/d | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | n/d | n/d | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | n/d | n/d | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |
Compta amb una església romànica, la de Nuestra Señora de la Natividad, datada al segle xiii. Té una nau amb absis i una espadanya, i és un dels exemples de romànic més meridionals de la península Ibèrica. L'església és un dels escenaris habituals dels concerts de la Semana de Música Religiosa de Cuenca.
Les festes s'hi celebren el 15 de maig, Sant Isidre, i el 14 de setembre, el Sant Rostre, que n'és el patró.