# Buwàyhides

La dinastia buwàyhida o búyida, dels Banu Buwayh (àrab: بنو بويه, Banū Buwayh) o dels buwàyhides o búyides (àrab: البويهيون, al-buwayhiyyūn) fou una dinastia xiïta que va governar l'Iraq i Pèrsia. Va tenir branques a l'Iraq, a Fars, a Kirman i al Jibal («la Muntanya», és a dir, l'Iran centro-occidental), aquesta darrera dividida en les d'Esfahan-Hamadan i la de Rayy. Des del 981 les ciutats de Bàssora i Ahwaz, que corresponien a l'Iraq, van gaudir d'autonomia i sovint es van posar sota dependència de Fars. La dinastia fou eliminada pels seljúcides entre el 1055 i el 1056.
El fundador de la dinastia, Buwayh o Búya deu descendir d'un servidor dels sassànides. Els seus fills Alí (Imad-ad-Dawla), Hàssan (Rukn-ad-Dawla) i Ahmed (Muïzz-ad-Dawla) van establir el domini efectiu i Ahmed va entrar a Bagdad el 945 i va nomenar un califa de confiança (Al-Mutí el 946). A partir del 1012 els kurds es van erigir en rivals perillosos que es van apoderar de Pèrsia, mentre els gaznèvides ho van fer amb la zona del nord cap a la mar Càspia. El cop final el van donar els seljúcides en ocupar Bagdad el 1055, i Kirman el 1056.

## Genealogia

* Buwayh o Buya
** Imad-ad-Dawla
** Rukn-ad-Dawla
*** Àdud-ad-Dawla
**** Xàraf-ad-Dawla
**** Samsam-ad-Dawla
**** Bahà-ad-Dawla
***** Sultan-ad-Dawla
***** Muixàrrif-ad-Dawla
****** Abu-Kalijar
******* Al-Màlik ar-Rahim
******* Fúlad Sutun
******* Abu-Sad
***** Qawam-ad-Dawla
***** Jalal-ad-Dawla
****** Al-Màlik al-Aziz
*** Fakhr-ad-Dawla
**** Majd-ad-Dawla
**** Xams-ad-Dawla
***** Samà-ad-Dawla
*** Muàyyid-ad-Dawla
** Muïzz-ad-Dawla
*** Izz-ad-Dawla Bakhtiyar
*** Al-Habaixí
*** Abu-Ishaq Ibrahim
*** Abu-Tàhir
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Buwayh o Buyih o Buya | Buwayh o Buyih o Buya | Buwayh o Buyih o Buya | Buwayh o Buyih o Buya | Buwayh o Buyih o Buya | Buwayh o Buyih o Buya | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | Imad-ad-Dawla 934-949 | Imad-ad-Dawla 934-949 | Imad-ad-Dawla 934-949 | Imad-ad-Dawla 934-949 | Imad-ad-Dawla 934-949 | Imad-ad-Dawla 934-949 | | | | | | | | | Rukn-ad-Dawla 935-976 | Rukn-ad-Dawla 935-976 | Rukn-ad-Dawla 935-976 | Rukn-ad-Dawla 935-976 | Rukn-ad-Dawla 935-976 | Rukn-ad-Dawla 935-976 | | | | | | | | | | | Muïzz-ad-Dawla 945-967 | Muïzz-ad-Dawla 945-967 | Muïzz-ad-Dawla 945-967 | Muïzz-ad-Dawla 945-967 | Muïzz-ad-Dawla 945-967 | Muïzz-ad-Dawla 945-967 |
| | | | | | | | | | | | | | | Fakhr-ad-Dawla 976-980 | Fakhr-ad-Dawla 976-980 | Fakhr-ad-Dawla 976-980 | Fakhr-ad-Dawla 976-980 | Fakhr-ad-Dawla 976-980 | Fakhr-ad-Dawla 976-980 | Àdud-ad-Dawla 949-983 | Àdud-ad-Dawla 949-983 | Àdud-ad-Dawla 949-983 | Àdud-ad-Dawla 949-983 | Àdud-ad-Dawla 949-983 | Àdud-ad-Dawla 949-983 | | | Muàyyid-ad-Dawla 980-983 | Muàyyid-ad-Dawla 980-983 | Muàyyid-ad-Dawla 980-983 | Muàyyid-ad-Dawla 980-983 | Muàyyid-ad-Dawla 980-983 | Muàyyid-ad-Dawla 980-983 | | | Izz-ad-Dawla Bakhtiyar 966-978 | Izz-ad-Dawla Bakhtiyar 966-978 | Izz-ad-Dawla Bakhtiyar 966-978 | Izz-ad-Dawla Bakhtiyar 966-978 | Izz-ad-Dawla Bakhtiyar 966-978 | Izz-ad-Dawla Bakhtiyar 966-978 |
| Xams-ad-Dawla 997-1021 | Xams-ad-Dawla 997-1021 | Xams-ad-Dawla 997-1021 | Xams-ad-Dawla 997-1021 | Xams-ad-Dawla 997-1021 | Xams-ad-Dawla 997-1021 | | | Majd-ad-Dawla 997-1029 | Majd-ad-Dawla 997-1029 | Majd-ad-Dawla 997-1029 | Majd-ad-Dawla 997-1029 | Majd-ad-Dawla 997-1029 | Majd-ad-Dawla 997-1029 | Xàraf-ad-Dawla 983-989 | Xàraf-ad-Dawla 983-989 | Xàraf-ad-Dawla 983-989 | Xàraf-ad-Dawla 983-989 | Xàraf-ad-Dawla 983-989 | Xàraf-ad-Dawla 983-989 | Samsam-ad-Dawla 989-998 | Samsam-ad-Dawla 989-998 | Samsam-ad-Dawla 989-998 | Samsam-ad-Dawla 989-998 | Samsam-ad-Dawla 989-998 | Samsam-ad-Dawla 989-998 | | | Bahà-ad-Dawla 998-1012 | Bahà-ad-Dawla 998-1012 | Bahà-ad-Dawla 998-1012 | Bahà-ad-Dawla 998-1012 | Bahà-ad-Dawla 998-1012 | Bahà-ad-Dawla 998-1012 | | | | | | | | |
| Samà-ad-Dawla 1021-1024 | Samà-ad-Dawla 1021-1024 | Samà-ad-Dawla 1021-1024 | Samà-ad-Dawla 1021-1024 | Samà-ad-Dawla 1021-1024 | Samà-ad-Dawla 1021-1024 | | | | | | | | | | | | | | | Qawam-ad-Dawla 1012-1028 | Qawam-ad-Dawla 1012-1028 | Qawam-ad-Dawla 1012-1028 | Qawam-ad-Dawla 1012-1028 | Qawam-ad-Dawla 1012-1028 | Qawam-ad-Dawla 1012-1028 | | | Sultan-ad-Dawla 1012-1024 | Sultan-ad-Dawla 1012-1024 | Sultan-ad-Dawla 1012-1024 | Sultan-ad-Dawla 1012-1024 | Sultan-ad-Dawla 1012-1024 | Sultan-ad-Dawla 1012-1024 | | | Muixàrrif-ad-Dawla (1021-1025 | Muixàrrif-ad-Dawla (1021-1025 | Muixàrrif-ad-Dawla (1021-1025 | Muixàrrif-ad-Dawla (1021-1025 | Muixàrrif-ad-Dawla (1021-1025 | Muixàrrif-ad-Dawla (1021-1025 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Abu-Kalijar 1024-1048 | Abu-Kalijar 1024-1048 | Abu-Kalijar 1024-1048 | Abu-Kalijar 1024-1048 | Abu-Kalijar 1024-1048 | Abu-Kalijar 1024-1048 | | | Jalal-ad-Dawla 1025-1044 | Jalal-ad-Dawla 1025-1044 | Jalal-ad-Dawla 1025-1044 | Jalal-ad-Dawla 1025-1044 | Jalal-ad-Dawla 1025-1044 | Jalal-ad-Dawla 1025-1044 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Al-Màlik ar-Rahim 1048-1055 | Al-Màlik ar-Rahim 1048-1055 | Al-Màlik ar-Rahim 1048-1055 | Al-Màlik ar-Rahim 1048-1055 | Al-Màlik ar-Rahim 1048-1055 | Al-Màlik ar-Rahim 1048-1055 | | | Fúlad Sutun 1048-1062 | Fúlad Sutun 1048-1062 | Fúlad Sutun 1048-1062 | Fúlad Sutun 1048-1062 | Fúlad Sutun 1048-1062 | Fúlad Sutun 1048-1062 | | |

## Sultans
### Branca d'Iraq

* Muïzz-ad-Dawla 932-967
* Izz-ad-Dawla Bakhtiyar 967-977
* Àdud-ad-Dawla 977-983
* Samsam-ad-Dawla 983-987
* Xàraf-ad-Dawla 987-989
* Bahà-ad-Dawla 989-1012
* Sultan-ad-Dawla 1012-1022
* Muixàrrif-ad-Dawla 1022-1025
* Jalal-ad-Dawla 1025-1044
* Abu-Kalijar 1044-1048
* Al-Màlik ar-Rahim 1048-1055
* captura de Bagdad per Toghril Beg I (seljúcida) 1055 i empresonament d'Al-Màlik ar-Rahim

### Branca de Fars

* Imad-ad-Dawla 934-950
* Àdud-ad-Dawla 950-983
* Xàraf-ad-Dawla 983-989
* Samsam-ad-Dawla 989-998
* Bahà-ad-Dawla (búyida) 998-1012
* Sultan-ad-Dawla 1012-1024
* Abu-Kalijar 1024-1048
* Fúlad-Sutun 1048-1052
* al-Màlik ar-Rahim 1052-1054 (governador el seu germà Abu Sad)
* Fúlad-Sutun 1054-1056, en lluita 1056 a 1062
* Fadlawayh o Fadlúyah 1056, de Shabankara, se sotmet als seljúcides amb Toghril Beg I 1056

### Branca de Kirman

* Muïzz-ad-Dawla 936-950 (conquesta 936, després nominal)
* Àdud-ad-Dawla 950-983 (950-968 nominal)
* Samsam-ad-Dawla 983-998
* Bahà-ad-Dawla 998-1012
* Qawam-ad-Dawla 1012-1028
* Abu-Kalijar 1028-1048
* Fúlad-Sutun 1048
* als seljúcides de Kirman 1048

### Branca del Jibal

* Imad-ad-Dawla 932-946
* Rukn-ad-Dawla 946-976
* Divisió en dues branques: Isfahan-Hamadan i Rayy

### Branca d'Isfahan i Hamadan

* Muàyyid-ad-Dawla 976-984
* Fakhr-ad-Dawla 984-997
* Xams-ad-Dawla 997-1022
* Samà-ad-Dawla 1022-1024
* als kakúyides 1024

### Branca de Rayy

* Fakhr-ad-Dawla 976-980
* Muàyyid-ad-Dawla 980-984
* Fakhr-ad-Dawla 984-997
* Majd-ad-Dawla 997-1029
* als gaznèvides 1029

### Branca de Bàssora

* Diyà-ad-Dawla vers 985
* A Fars

### Branca de Khuzistan

* Taj-ad-Dawla vers 985

## Referències

* ↑ Cahen, Cl. «Buwayhids or Būyids». A: Encyclopaedia of Islam. segona edició. Brill Online, 2016. ISBN 9789004161214.
* ↑ Nagel, Tilman «Buyids» (en anglès). Encyclopaedia Iranica, vol. IV, fasc. 6, 15-12-1990, pàg. 578-586. ISSN: 2320-4804.