OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Weslaco

Weslaco és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 26.935 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Weslaco tenia 26.935 habitants, 8.295 habitatges, i 6.602 famílies. La densitat de població era de 819,5 habitants per km².
Dels 8.295 habitatges en un 41,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,2% hi vivien parelles casades, en un 17% dones solteres, i en un 20,4% no eren unitats familiars. En el 18,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,21 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,68.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,8% tenia menys de 18 anys, un 9,9% entre 18 i 24, un 25,9% entre 25 i 44, un 17,2% de 45 a 60 i un 15,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.573 $ i la renda mediana per família de 29.215 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.202 $ mentre que les dones 19.688 $. La renda per capita de la població era d'11.235 $. Aproximadament el 26,5% de les famílies i el 30,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Weslaco». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Weslaco». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Resolució 1433 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1433 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat el 15 d'agost de 2002 després de reafirmar la resolució 696 (1991) i totes les resolucions posteriors sobre Angola, en especial la 1268 (1999) el Consell va autoritzar l'establiment de la Missió de les Nacions Unides a Angola (UNMA) com a missió de seguiment de l'Oficina de les Nacions Unides a Angola (UNOA). La Resolució 1433 es va adoptar el mateix dia que el Consell va ampliar la suspensió de les restriccions de viatge als funcionaris de la UNITA a la Resolució 1432 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides (2002).

## Resolució
### Observacions

El Consell de Seguretat va reafirmar la necessitat de la plena implementació del Protocol de Lusaka i d'altres acords, i va donar suport als ajustaments del mandat de la UNOA. Va considerar que la presència de les Nacions Unides a Angola era necessària per contribuir a la consolidació de la pau a través de la promoció d'objectius polítics, srets humans, humanitaris i econòmics.

### Actes

L'UNMA fou establida per un període inicial de sis mesos fins al 15 de febrer de 2003 i estarà encapçalada pel Representant Especial del Secretari General. El seu mandat inclouria disposicions per ajudar les parts a concloure el Protocol de Lusaka, i per ajudar el govern angolès a:
    (a) la protecció i la promoció dels drets humans, la consolidació de la pau i la millora de l'estat de dret;
    (b) proporcionar assistència a activitats de desminatge;
    (c) coordinar l'assistència als grups vulnerables;
    (d) reintegració de soldats desmobilitzats;
    (e) promoció de la recuperació econòmica;
    (f) mobilitzar recursos de la comunitat internacional;
    (g) proporcionar assistència electoral al govern d'Angola.
També es va aprovar un assessor de protecció infantil. Finalment, es va demanar al secretari general Kofi Annan que presentés un informe provisional en un termini de tres mesos sobre el treball de la UNMA.

## Referències

* ↑ «Security Council authorises establishment of United Nations Mission in Angola». United Nations, 15-08-2002.
* ↑ Tvedten, Inge «Angola 2002/2003. Key Development Issues and Democratic Decentralisation». . Chr. Michelsen Institute, 2003. ISSN: 0805-505X.
* ↑ Meijer, Guus. From military peace to social justice?: the Angolan peace process. Conciliation Resources, 2004, p. 31.
* ↑ Barrow, Greg «UN to increase Angola presence». BBC News, 16-08-2002.
* ↑ Arts, Karin; Popovski, Vesselin. International criminal accountability and the rights of children. Cambridge University Press, 2006, p. 47. ISBN 978-90-6704-227-7.

## Vegeu també

* Guerra Civil angolesa
* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1401 a la 1500 (2002 – 2003)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Silbervogel

Silbervogel, terme alemany per Ocell de Plata, va ser un disseny d'un bombarder motoritzat per coet sub-orbital produït per Eugen Sänger i Irene Bredt al final dels anys 1930. De vegades es refereixen a ell com Amerika Bomber per antonomàsia, però va ser només un dels considerats per a aquesta missió.
L'Ocell de Plata intentava volar grans distàncies per petits rebots a les capes superiors de l'atmosfera. L'aeroplà començaria la seva missió en un rail de 3 km (2 milles) empès per un motor coet.

## Operació Paperclip

Quan Walter Dornberger va voler crear un interès als seus nous caps nord-americans de l'Operació Paperclip, en la postguerra, pel concepte d'avió espacial als Estats Units després de la Segona Guerra Mundial, va escollir el terme diplomàtic de Bombarder antipodal. El disseny era significatiu i com incorporava nova tecnologia de coets i el principi d'aixecament de massa al final es va considerar difícil i car per a la seva producció. El disseny no va arribar a anar més enllà de les proves del túnel de vent.

## Referències

* ↑ Sänger Amerika Bomber Luft '46 entry

### Bibliografia

* James P. Duffy, TARGET: AMERICA: Hitler's Plan to Attack the United States Praeger 2004, ISBN 0-275-96684-4
* David J. Shayler et al., Women in Space - Following Valentina Springer 2005, ISBN 1-85233-744-3
* E. Saenger and J. Bredt, A Rocket Drive For Long Range Bombers Agost 1944.

## Enllaços externs

* Pàgina especialitzada Luft '46
# PC City

PC City és una cadena de botigues d'origen britànic que a més opera a Portugal, Itàlia i Suècia. Està especialitzada en productes informàtics, càmeres fotogràfiques i de vídeo, etc.
Pertany al grup britànic Dixons, amb presència en diversos països d'Europa sota el nom de PC World.

## Sistema de negoci

PC City es caracteritza per no funcionar com a franquícia, ja que totes les tendes depenen d'una central.
Dins de PC City existeix una secció especial dita PC City Empreses està orientada a les pymes.
La cadena compta a més amb dos webs de venda en línia: un per al mercat de consum, i un enfocat en empreses.

## Referències

* ↑ «Article informatiu sobre el sistema de negoci de PC City» (en (castellà)).

## Vegeu també

* Mediamarkt
* FNAC
* Saturn

## Enllaços externs

* Web del grup Dixons Arxivat 2013-09-17 a Wayback Machine. (anglès)
* Blog de PC City Arxivat 2010-06-21 a Wayback Machine. (castellà)
# Wesley

«Wesley» té aquests significats:
* Biografies:
** Wesley Brown (Manchester, 1979), jugador de futbol anglès.
** Wesley Crusher, personatge fictici de la sèrie Star Trek: La nova generació interpretat per Wil Wheaton.
** Wesley Lopes da Silva (Vila Velha, Espírito Santo, 1980), futbolista brasiler.
** Wesley Sneijder (Utrecht, 1984), futbolista neerlandès.
** Wesley Sulzberger (Beaconsfield, Tasmània, 1986), ciclista australià.
** John Wesley Powell (Mount Morris, Nova York, 1834 - Haven, Maine, 1902), soldat, geòleg i explorador estatunidenc.
** David Wesley (1970, San Antonio, Texas), jugador de bàsquet estatunidenc.
* Geografia:
** Wesley (Iowa)
** Wesley (Maine)
** Wesley Hills, població dels Estats Units a l'estat de Nova York.
# Rentador de la Font de la Séquia-el-Camí

El Rentador de la Font de la Séquia-el-Camí és un safareig de Tivissa (Ribera d'Ebre) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Els rentadors públics de Tivissa estan situats a la cantonada del carrer Foig i l'avinguda Catalunya, als afores del nucli. Estan construïts dins un edifici quadrangular d'un sol nivell fet de paredat comú. Consta de cobertes interiors suportades per pilars ceràmics, que fan el desaiguat dins les basses, situades al centre del cos. Les basses són quadrangulars i de notables dimensions, amb pedres inclinades al contorn que s'empraven per rentar la bugada.
S'accedeix a l'edifici a través de dos arcs de mig punt ceràmics amb impostes. Els laterals s'obren amb petites finestres d'arc rebaixat ceràmic, i la part posterior amb dues portes de les mateixes característiques. Des d'aquestes s'accedeix als dos rentadors exteriors, que queden tancats amb un mur perimetral. L'aigua prové de la font de la Séquia.

## Història

La vila de Tivissa tenia dos rentadors públics, el de la Font de la Séquia i el de la Font de la Teula, aquest últim desaparegut per una barrancada. El segon era emprat per rentar la roba dels malalts, mentre que els rentadors exteriors de la Font de la Séquia s'utilitzaven per rentar la roba dels morts.

## Referències

* 1 2 3 «Rentador de la Font de la Séquia-el-Camí». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
# Túnel d'Aragó

El túnel d'Aragó és un túnel urbà de ferrocarril que travessa la ciutat de Barcelona per sota l'avinguda de Roma i el carrer d'Aragó. Aquest túnel fou construït com a perllongació de la línia de Vilafranca al lloc on hi hagué l'enllaç entre l'estació de Sants i l'estació de França però en aquella època construït en forma de trinxera (semisoterrat) al llarg del mateix carrer l'any 1882 i amb la posterior connexió amb la línia de Girona (1970) fins al Clot i la Sagrera.
L'actual túnel connecta l'estació de Sants amb Passeig de Gràcia i Clot-Aragó, on poc després s'acaba el túnel per seguir cap a la Sagrera. Des del 1972 existeix la bifurcació que permet connectar Sants amb Plaça Catalunya i després de Passeig de Gràcia hi ha la bifurcació d'Aragó que permet connectar amb el ramal de Glòries per anar fins a l'estació de França.
Actualment és un dels dos túnels urbans de Rodalies Barcelona Renfe i està pendent l'aprovació de la construcció d'un tercer túnel de Rodalies Renfe.
Túnel d'Aragó :

## Referències

* ↑ Aroca, Jaume; Angulo, Silvia. «¡Que viene el AVE!» (PDF) (en castellà). La Vanguardia, 14-10-2000. [Consulta: 20 agost 2010].
# Sisimiut

Sisimiut (en danès:Holsteinsborg) és una localitat del centre-oest de Groenlàndia, a uns 320 km al nord de la capital, Nuuk. És el centre administratiu del municipi, creat l'any 2009, de Qeqqata i la segona localitat per població de Groenlàndia amb 5.460 habitants (2010). El lloc on es troba ha estat habitat des de fa 4.500 anys els primers habitants eren Inuit de la Cultura Saqqaq, posteriorment de la cultura Dorset, i després els Thule. Actualment la població és una mescla dels danesos i els inuit. Els danesos arribaren a aquesta zona l'any 1720 sota el lideratge del missioner danès Hans Egede.
Actualment, Sisimiut és el major centre de negocis al nord de la capital. La pesca és la principal activitat econòmica però també hi creix la indústria.
La localitat té el port lliure de gel durant tot l'any situat més al nord de Groenlàndia. Té un aeroport servit per Air Greenland, que proporciona vols a altres llocs de groenlàndia i a través de l'aeroport de Kangerlussuaq, a Europa.

## Clima

Sisimiut té un clima polar classificat amb una E en la classificació de Köppen. La temperatura mitjana és de 10 °C o més baixa al llarg de l'any. El mesos més freds són febrer i març amb mitjanes de -10,2 °C i -10,1 °C respectivament. Juliol i agost són els més càlids amb temperatures mitjanes de les màximes de 9,8 °C i9,3 °C respectivament. La precipitació (neu i pluviometria) és força baixa, al voltant de 400 litres l'any, i la major part cau de juliol a desembre essent agost i setembre, amb 52 i 51 litres, els mesos més plujosos. Hi ha molts dies de boira.

## Referències

* 1 2 3 4 «Klimanormaler for Grønland» (en danish). Danish Meteorological Institute. Arxivat de l'original el 30 de juny 2013. [Consulta: 11 juliol 2010].
# Pachycara brachycephalum

Pachycara brachycephalum és una espècie de peix de la família dels zoàrcids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 35 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí i d'aigües profundes que viu entre 200-1.810 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'oceà Antàrtic.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Zugmayer E., 1911. Diagnoses de poissons nouveaux provenant des campagnes du yacht "Princesse-Alice" (1901 à 1910). Bull. Inst. Oceanogr. (Mònaco) Núm. 193. 1-14.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Pappenheim, P., 1912. Die Fische der deutschen Südpolar-Expedition 1901-1903: l. Die Fische der Antarktis und Subantarktis. Deutsche Südpolar-Exped. 1901-1903 v. 13 (Zool. 5): 163-182.
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Anderson, M.E., 1990. Zoarcidae. p. 256-276. A: O. Gon i P.C. Heemstra (eds.) Fishes of the Southern Ocean. J.L.B. Smith Institute of Ichthyology, Grahamstown, Sud-àfrica.
* ↑ Anderson, M.E., 1990.

## Bibliografia

* Anderson, M.E., 1989. Review of the eelpout genus Pachycara (Zugmayer, 1911) (Teleostei: Zoarcidae), with descriptions of six new species. Proc. Cal. Acad Sci. 46(10):221-242.
* Anderson, M.E., 1994. Systematics and osteology of the Zoarcidae (Teleostei: Perciformes). Ichthyol. Bull. J.L.B. Smith Inst. Ichthyol. 60:120 p.
* Anderson, M.E. i V.V. Fedorov, 2004. Family Zoarcidae (Swainson, 1839). Eelpouts. Calif. Acad. Sci. Annotated Checklists of Fishes (34):58.
* Anònim, 2000. Base de dades de la col·lecció de peixos del J.L.B. Smith Institute of Ichthyology, Grahamstown, Sud-àfrica. J.L.B. Smith Institute of Ichthyology, Grahamstown, Sud-àfrica.
* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Photo (revista francesa)

Photo és una revista mensual francesa dedicada a la fotografia publicada per Hachette Filipacchi Media (HFM), actualment propietat de Magweb. Va ser creada el 1967 per Roger Thérond (posteriorment cap de redacció de Paris Match entre 1976 i 1999), juntament amb Jean-Louis Swiners com a director de publicitat (1967-1974).
La revista analitza la fotografia en tots els seus aspectes, la gran història del fotoperiodisme, a través de la moda, la fotografia artística, i la tècnica fotogràfica, tant química com digital. Sovint es mostren en la portada temes de nu.
És llegida i distribuïda en 70 països, i més de la meitat de les seves vendes són a l'estranger. A França, el 2002 es van vendre 42.775 exemplars i el 2005 el nombre es va veure reduït a 29.607; l'any 2008 el tiratge només va arribar a 24.502.
Éric Colmet Daâge és alhora cap de redacció, redactor, editor, director d'art i webmaster de la revista. Des de l'any 2006 la revista la comercialitza Option Régie, grup especialitzat en revistes.
És la versió francesa de la revista estatunidenca Photo, que es publicava des de 1952.

## Vegeu també

* Fotografia de moda
* fotografia artística
* Fotografia de nu

## Referències

* ↑ Roger Thérond passe la main a L'Humanité, 14/5/1999 (francès)
* ↑ Le magazine Photo change de formule Arxivat 2007-10-10 a Wayback Machine. a Stratégies, 1/3/2001 (francès)
* ↑ Hachette propriétaire à 100% de Photo Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a Stratégies, 3/6/2002 (francès)
* ↑ Catàleg USCO (anglès)

## Enllaços externs

* Pàgina web de la revista (francès)
# Wesley (Iowa)

Wesley és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 467 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Wesley tenia 467 habitants, 189 habitatges, i 130 famílies. La densitat de població era de 310,9 habitants/km².
Dels 189 habitatges en un 29,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,6% hi vivien parelles casades, en un 7,9% dones solteres, i en un 31,2% no eren unitats familiars. En el 29,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,8% tenia menys de 18 anys, un 4,9% entre 18 i 24, un 25,7% entre 25 i 44, un 18,8% de 45 a 60 i un 22,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.688 $ i la renda mediana per família de 47.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.568 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 19.225 $. Entorn del 6,3% de les famílies i l'11% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Wesley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Wesley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Rensvik

Rensvik és una localitat de la província de Møre og Romsdal a la regió de Vestlandet, Noruega. Està ubicat a la part noroccidental de la regió, al sud del país. A prop de la costa del Mar de Noruega i la península de Romsdal
A 1 de gener de 2019 tenía una població estimada de 2543 habitants.

## Referències

* ↑ «Møre og Romsdal (Norway): Municipalities & Settlements - Population Statistics, Charts and Map». [Consulta: 23 gener 2020].
# Saint-André-les-Vergers

Saint-André-les-Vergers és una comuna francesa, ubicada al departament de l'Aube, i a la regió del Gran Est.
El 2007 tenia 11.351 habitants.
# Poros

* Aquest article tracta sobre una illa grega. Per altres significats, vegeu Poros d'Hidaspes i Poros (mitologia)
Poros (en grec: Πόρος) és una de les Illes Saròniques, que pertany a la prefectura o nomós de l'Àtica, Grècia. Està situada a la part meridional del golf Sarònic, a 48 km al sud del Pireu i separada del Peloponès per un canal de 200 m d'ample. Té una superfície de 31 km² i una població de 4.117 habitants (2001), la major part dels quals a la vila de Poros (4.102), mentre que els 15 restants pertanyien al poblet d'Hàgios Nektàrios.
A l'antiguitat, Poros eren dues illes separades: Esfèria (grec: Σφαιρία), a la part sud, d'origen volcànic, la més petita i la més poblada; i Calaurea (grec: Καλαυρεία), la part nord, la més grossa. Actualment, les dues parts estan connectades per un pont damunt un estret istme.
El municipi de Poros també inclou una part al continent, Kianí Aktí (231 hab.), al punt més oriental de la península del Peloponnès, entre l'illa de Poros i la d'Hidra, vora els municipis de Trezè i Hermíona. El municipi té una superfície total de 49.582 km² i 4.348 habitants.
És una illa muntanyosa que culmina al Vigla (358 m), amb torrents i rierols estacionals i poblada de rica vegetació. Una gran part del nord, l'est i l'oest és coberta de matoll, mentre que el sud i el centre de l'illa presenten boscos de pins. En ser una illa rocosa, les platges de sorra es concentren al litoral sud i a la badia de Vaionia, a la part nord. Té una bona xarxa de carreteres i una bona infraestructura turística, per la qual cosa és una destinació molt popular per a estades curtes. Tot i no tenir aeroport, és fàcilment accessible per mar des d'Atenes, el port de Galatàs i la resta d'illes Saròniques amb transbordadors de línia regular.
Viccionari
# Túnel d'Escarra

El túnel de Escarra se situa en la carretera autonòmica aragonesa A-136, que cobreix el recorregut Biescas-Pau pel port del Portalet, concretament en el P.K. 13,837 d'aquesta via, uns metres al nord de la localitat de Escarrilla i entre els embassaments hidroelèctrics de Búbal i Lanuza.
El túnel va estar tancat de maig a agost de 2008 per fer-hi obres d'impermeabilització i il·luminació.
Amb 525 metres, és el 14è túnel carreter d'Aragó per longitud i el 2n (Després del Bielsa-Aragnouet) de titularitat autonòmica.

## Referències

* ↑ «El túnel de Escarra se cierra por tres meses» (en castellà), 08-05-2008. [Consulta: 2 març 2016].
# Sisini

«Sisini» té aquests significats:
Sisini és el nom de diversos personatges:
* Sisini I, patriarca de Constantinoble els anys 426 i 427.
* Sisini II, patriarca de Constantinoble de l'any 996 al 996.
* Papa Sisini, papa de Roma durant tres setmanes l'any 708.