# Olalla García

María Olalla García García (Madrid, 22 de febrer de 1973) és una historiadora i escriptora espanyola.

## Biografia

Va néixer a Madrid, però durant la seva infància va viure també a Castelló de la Plana, Alcázar de San Juan, Cartagena i, finalment, a Alcalá de Henares, on resideix actualment. Va estudiar Història a la Universidad de Alcalá de Henares, i va fer estudis de postgrau a Bolonya i a París. S'ha especialitzat en història antiga de Pèrsia, sobre la qual tracta la seva tesi doctoral, que va servir com a base documental per a la seva primera novel·la.
Combina la seva activitat d'escriptora amb la de traductora literària.

## Obra literària

Escriu novel·la històrica que mira d'ambientar al període que més coneix pels seus estudis i investigacions professionals. Ha publicat:
* Ardashir, Rey de Persia (Ed. Suma, 2005; edició de butxaca: Punto de lectura, 2006). La novel·la està centrada en la figura del fundador de l'Imperi Sassànida, Ardashir I, vora la data de la caiguda de la Dinastia Arsàcida, i està narrada des de la perspectiva d'un protagonista secundari al servei del gran rei, introduint-nos al món de la Pèrsia del segle iii.
* Las Puertas de Seda (Ed. Espasa, 2007; edició de butxaca: Booket, 2009). La novel·la torna a tractar la història de Pèrsia en l'època de l'Imperi Sassànida, en aquesta ocasió mostrant les seves relacions amb l'Imperi Romà. La trama gira al voltant de dos germans i l'enfrontament entre els imperis romà i sassànida. Separats per la invasió dels perses d'Antioquia les seves vides es desenvolupen en dos ambients diferents: l'un com a supervivent de la invasió, l'altre com a esclava en un harem. Amb rigorositat històrica, ens presenta la confrontació entre dues civilitzacions amb valors i referents diferents.
* El Jardín de Hipatia (Ed. Espasa, 2009). Ambientada a Alexandria a començaments del s. V d. C, ens explica la història d'Atanasio de Cirene, que desembarca a Alexandria amb l'esperança d'unir-se a l'acadèmia d'Hipàcia. La novel·la ens introdueix a la fascinant ciutat egípica i a les seves terribles lluites pel poder. Aquest llibre el va presentar a Sabadell el 2 de juliol de 2009, convidada per l'Associació Cultural Arraona Romana, a la Biblioteca Vapor Badia.
* Rito de paso (Ed. B Histórica, 2014). En 1607, desembarca a Malta Caravaggio, el primer gran geni de la pintura barroca. De personalitat tenebrosa i violenta, arriba a l'illa fugint d'una condemna a mort per assassinat. La seva presència aviat revolucionarà la tranquil·litat del lloc i posarà en escac als Cavallers de Malta.
* En tierra de Nadie (Ed. Pàmies, 2016). Narrativa contemporània. El món que envolta Adela es desintegra dia a dia, però ningú més sembla adonar-se'n. Un thriller ambientat en el món editorial, que tracta sobre la llibertat per viure la pròpia vida enfront de les expectatives alienes.
* El taller de libros prohibidos (Ed. B, 2018). Any 1572. Una llibretera i un oficial d'impremta busquen l'únic exemplar d'un llibre desaparegut segles enrere. Però, en els temps de Felip II i l'Índex de llibres prohibits de l'Inquisidor General Valdés el contacte amb qualsevol llibre prohibit podia resultar molt perillós.
* Pueblo sin rey (Ed. B, 2020). Any 1520. Mentre Carles I es dirigeix a Alemanya per ser coronat emperador, el poble castellà s'alça en comunitat, reclamant més poder davant el rei i donant començament a la Guerra de les Comunitats de Castella.

## Investigació i assaig

* "Expansión y conquista: el argumento de sanción territorial en tiempos de los primeros sasánidas", Boletín de la Asociación Española de Orientalistas, ISSN 0571-3692, AÑO XXXIV, 1998, pàgs. 297-311
* "El matrimonio consanguíneo en la Persia aqueménida: la perspectiva griega", Polis: Revista de ideas y formas políticas de antigüedad clásica, ISSN 1130-0728, Nº 12, 2000, pàgs. 43-72 (-web-).
* "¿Barbarie o propaganda oficial?: la captura de Valeriano", Actas del X Congreso Español de Estudios Clásicos / coord. per Emilio Crespo, María José Barrios Castro, Vol. 3, 2001, ISBN 84-7882-453-7, pàgs. 83-87 («Enllaç».).
* "Xwedodah: el matrimonio consanguíneo en la Persia Sasánida". Una comparación entre fuentes pahlavíes y greco-latinas", Iberia: Revista de la Antigüedad, ISSN 1575-0221, Nº 4, 2001, pàgs. 181-198 («Enllaç».).
* "Relaciones consanguíneas en la mitología y su reflejo en el orden social". La recepción del mito clásico en la literatura y el pensamiento, Actas de las I y II Jornadas de Tradición Clásica, ed. por Aurelia Ruiz Sola, Begoña Ortega Villaro, 2002, pàgs. 272-283.

## Traduccions

* Stendhal, La abadesa de Castro (Impedimenta, 2007)
* Flaubert, Noviembre (Impedimenta, 2007)
* Dominique de Nobécourt i Jérôme de Nobécourt, La última profecía de Nostradamus (Espasa, 2008)
* Textos de d'Alembert i Vaucanson dintre de El rival de Prometeo (Impedimenta, 2009)
* Rula Jebreal, Miral (Espasa, 2010)

## Referències

* 1 2 Fitxa de l'escriptora a "Lecturalia" (castellà)
* ↑ Biografia d'Olalla García a SumaDeLetras(castellà)
* ↑ Dosier de prensa de Ardashir, Rey de Persia(castellà)
* ↑ Anàlisi de "Las Puertas de Seda"(castellà)
* ↑ Ressenya al diari "ADN" sobre "El jardín de Hipatia" Arxivat 2010-01-15 a Wayback Machine.(castellà)
* ↑ Pueblo sin rey de Olalla García. Libros recomendados.com. Consultado el 17/01/2021.

## Enllaços externs

* Página personal de Olalla García (castellà)
* Pàgina de l'editorial Impedimenta Arxivat 2011-07-20 a Wayback Machine. (castellà)
* Entrevista a Olalla García a Literalia TV (castellà)
* Entrevista a l'autora a HistoriasDeLaHistoria (castellà)