OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Via XIX

La via XIX era una calçada romana creada durant el mandat d'August. Apareix en l'Itinerari d'Antoni i unia les ciutats de Bracara Augusta (Braga) i Asturica Augusta (Astorga), passant per Ponte de Lima, Tude (Tui), Turoqua (Pontevedra), Aquis Celenis (Caldas de Reis), Iria Flavia, Martiae (Marzán) i Lucus Augusti (Lugo)

## Itinerari

Llista d'aturades (mansiones). Els números romans indiquen les milles entre aturades:
* Bracara Augusta (Braga)
* Limia, XVIIII (Ponte de Lima)
* Tude, XXIIII (Tui)
* Burbida, XVI (Borbén? Saxamonde? Pontevedra)
* Turoqua, XVI (Tourón? Saxamonde? Pontevedra)
* Aquis Celenis, XXIIII (Caldas de Reis? Cuntis?)
* Tría/Pria, XII (Iria Flavia?)
* Asseconia, XIII (?)
* Brevis, XXII (?)
* Marcie/Pons Martiae, XX (?)
* Luco Augusti, XIII (Lugo)
* Timalino/Talamine, XXII (Vilartelín)Miliari modern que indica el recorregut de la via romana XIX a Conturiz.
* Ponte Naviae, XII (Pontes de Gatín?)
* Uttaris, XX (Ruitelán, Veiga de Valcarce)
* Bergido, XVI (Pieros, Cacabelos)
* Interamnio Flavio, XX (Bembibre)
* Asturica, XXX (Astorga)

## Referències

* ↑ Gran Enciclopedia Galega Silverio Cañada, Vía Romana, "A XIX, que é da época de Augusto, parte de Braga, atravesa a provincia de Pontevedra pola depresión meridiana, pasa por Santiago de Compostela e Lugo e segue ata Astorga".
* ↑ SAEZ TABOADA, Benito «Aportaciones al trazado de la vía 19 del itinerario de Antonino a su paso por Galicia». SPAL II, 2002, pàg. 390.

## Vegeu també

* Llista de vies romanes

## Bibliografia

* Rodríguez Colmenero, A., Ferrer Sierra, S. i Álvarez Asorey, R. D. (2004): Miliarios e outras inscricións viarias romanas do Noroeste hispánico (conventos bracarense, lucense e asturicense). Santiago de Compostela: Consello da Cultura Galega. ISBN 978-84-95415-87-9 Error en ISBN: suma de verificació no vàlida (pdf Arxivat 2013-07-07 a Wayback Machine.)
* Sáez Taboada, Benito: Aportaciones al trazado de la vía 19 del itinerario de Antonino a su paso por Galicia, 2002 (castellà).
* Villanueva, Raul: Las vías romanas 19 y 20 del Itinerario de Antonino Arxivat 2014-03-13 a Wayback Machine., 2006 (castellà).
* Moralejo, Juan J.: Toponimia de las vías romanas de Galicia, 2009 (castellà).

## Enllaços externs

* Article sobre la via XIX al Correo Gallego Arxivat 2018-08-21 a Wayback Machine.. (castellà)
* Atles de l'Imperi romà Arxivat 2017-08-08 a Wayback Machine.. (anglès)
# Amblyeleotris bleekeri

Amblyeleotris bleekeri és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.
Poden assolir fins a 5,8 cm de longitud. Es troben al nord-est de Taiwan i a les illes Penghu.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Chen, I.S., K.T. Shao & J.P. Chen. 2006. Two new species of shrimp gobiid, Amblyeleotris (Teleostei: Gobiidae), from the West Pacific. Journal of Natural History 40: 2555–]
# Aforament

Aforament és l'acció d'aforar és a dir reconèixer, pesar o mesurar gèneres o mercaderies.
Històricament el terme es refereix a finalitats fiscals per establir el pagament de drets de duana i fixar la tarifa que li és aplicable o l'import de l'exacció aranzelària.
Actualment el significat d'aforar és més ample i s'aplica a la determinació de qualsevol material sense importar amb quina finalitat es fa.
A causa d'interferències gramaticals del castellà sobre el català, sovint s'empra la paraula aforament com a sinònim de la capacitat d'encabir persones en locals públics.
En enginyeria es fan servir els aforaments per calcular quina quantitat de producte hi ha aproximadament. Per això es calcula el volum del producte i se'n determina la densitat per poder conèixer el pes total. Com sovint els productes estan emmagatzemats amb una forma irregular es redueix aquesta forma a volums regulars i s'apliquen les fórmules geomètriques corresponents que acabaran donant el volum total aproximat. Per exemple, en rius i canals s'empra una estació d'aforament.
En alguns casos si hi ha discussió sobre la quantitat de producte aforat es pot recórrer a tornar a pesar-lo.
# Senyoria de Guipúscoa

La senyoria de Guipúscoa fou un estat històric dels bascons que ocupava la moderna província espanyola de Guipúscoa. El territori, poblat per les tribus anomenades vàrduls, va esdevenir de fet independent el 410 sota governs tribals i locals. Posteriorment hi van emigrar els bascons de Navarra i van dominar la regió absorbint a la població local.
Vers el 1025 hi apareix un senyor de nom Garcia Acenariz, dependent del rei de Navarra. Fins al 1076 el territori fou feudatari de Navarra. El 1076 fou senyor Lope Iñiguez el Ros senyor de Biscaia i feudatari de Castella (1076-1093), però seguidament va tornar a estar sota dependència dels reis de Navarra.
El 1135 Ladrón de Guevara apareix com a senyor i vassall del rei navarrès i ho fou fins al 1148; hi va haver algun altre senyor; el 1175 va morir Don Vela, senyor d'Àlaba i Guipúscoa, però del seu successor no se'n sap res. El 1181 Diego López fou reconegut senyor (Diego López II d'Àlaba) i després (també a ambdós territoris), Iñigo de Oriz (1187-1199). En tot aquest temps la senyoria fou feudatària de Navarra.
El 1199 fou reconegut com a senyor el rei Alfons VIII de Castella, i en endavant el títol de senyor va anar lligat sempre a la corona castellana.
# Tractat de Brömsebro (1645)

El Tractat de Brömsebro, també conegut com a Pau de Brömsebro, fou signat el 13 d'agost de 1645, i finalitzà la Guerra de Torstenson, un conflicte local, que començà el 1643 i fou part de la Guerra dels Trenta Anys, entre Suècia i Dinamarca i Noruega. Les negociacions del tractat començaren el febrer del mateix any.

## Ubicació

La frontera est entre la província danesa de Blekinge i la província sueca de Småland discorria per un rierol anomenat Brömsebäck. En aquest rierol hi havia un illot connectat amb les ribes danesa i sueca per ponts. A l'illot hi havia una fita de pedra que marcava el recorregut exacte de la frontera entre els dos països. En aquesta pedra, els delegats es van reunir per intercanviar salutacions i, al final de les negociacions, els documents signats. La delegació danesa s'allotjà a Kristianopel i la sueca a Söderåkra.

## Delegacions

El representant suec de més alt rang fou el Canceller del Regne de Suècia Axel Oxenstierna. Fou acompanyat per, entre d'altres, Johan Skytte, que morí durant les negociacions i fou reemplaçat per Ture Sparre. Corfitz Ulfeldt i el Canceller Christen Sehested foren els negociadors en cap danesos. El diplomàtic francès Gaspard Coignet de la Tuillerie fou el mediador en cap. També participaren en qualitat d'observadors representants de la Lliga Hanseàtica, Portugal, Stralsund i Mecklenburg

## Resultats

La superioritat militar sueca forçà, en última instància, als danesos a cedir davant dels seus adversaris.
* Dinamarca-Noruega cedí les províncies noruegues de Jämtland, Härjedalen i Idre i Särna així com les illes de Gotland i Ösel, al bàltic.
* L'hereu al tron danès, Frederic III Administrador del Bisbat de Verden (1634-1645) i de l'Arquebisbat de (1635-1645), s'hagué de resignar que els dos principats-bisbats continuessin ocupats pels suecs.
* Els suecs quedaren exempts del Peatge del Sound i Hamburg quedà exempt de les Taxes de l'Elba”, cobrades pel Príncep-Arquebisbe de Bremen.
* Suècia rebé la província danesa de Halland, durant un període de 30 anys, com a garantia del compliment del tractat.
Posteriorment, en el Tractat de Roskilde de 1658, Dinamarca-Noruega fou forçada a fer noves concessions.

## Referències

* ↑ Englund, Peter. Ofredsår (en swedish). Stockholm: Atlantis, 2003, p. 368 and 394. ISBN 91-7486-349-5.
* 1 2 3 4 Eriksson, Bo. Lützen 1632 (en swedish). Stockholm: Norstedts Pocket, 2007, p. 32–33. ISBN 978-91-7263-790-0.

## Bibliografia

* History of the Norwegian People by Knut Gjerset, The MacMillan Company, 1915, Volume I.
* Nordens Historie, ved Hiels Bache, Forslagsbureauet i Kjøbenhavn, 1884.
* The Struggle for Supremacy in the Baltic: 1600-1725 by Jill Lisk; Funk & Wagnalls, New York, 1967.
# Sergio Pardilla Bellón

Sergio Pardilla Bellón (Membrilla, Ciudad Real, 16 de gener de 1984) és un ex-ciclista espanyol, professional entre el 2006 i finals del 2019.
Bon escalador, en el seu palmarès destaca la Volta al Japó de 2009 o la Volta a la Comunitat de Madrid de 2010. El 2015 va patir una greu caiguda durant la disputa de la Volta al País Basc que l'obligaren a estar 10 mesos aturat.

## Palmarès

* 2005
** Vencedor d'una etapa del Circuito Montañés
* 2006
** Vencedor d'una etapa del Tour del Porvenir
* 2007
** 1r al Tour dels Pirineus i vencedor d'una etapa
* 2008
** Vencedor d'una etapa de la Volta a La Rioja
* 2009
** 1r a la Volta al Japó i vencedor d'una etapa
** Vencedor d'una etapa del Circuito Montañés
* 2010
** 1r a la Volta a la Comunitat de Madrid i vencedor d'una etapa
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Andalusia
* 2013
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Portugal
* 2016
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Burgos

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2011. 48è de la classificació general
* 2012. 18è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2011. Abandona (17 etapa)
* 2014. 17è de la classificació general
* 2016. 18è de la classificació general
* 2017. 15è de la classificació general
* 2018. 49è de la classificació general
* 2019. 88è de la classificació general

## Referències

* 1 2 «Sergio Pardilla anuncia su retirada». ciclo21, 06-11-2019 [Consulta: 7 novembre 2019].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# Semisíntesi

La semisíntesi o síntesi química parcial (en anglès:Semisynthesis o partial chemical synthesis) és un tipus de síntesi química que utilitza compostos químics aïllats de fonts naturals, per exemple a partir de plantes, de bacteris o de cultius de cèl·lules com materials de partida. Aquestes biomolècules normalment són molècules grans i complexes. Aquest concepte s'oposa al de síntesi total en el qual grans molècules són sintetitzades d'una combinació pas a pas de blocs normalment d'origen petroquímic.
La semisíntesi normalment s'utilitza quan el reactiu (molècula precursora) és massa complex estructuralment, massa car o massa ineficient per a ser produït per síntesi total.
Un exemple és la semisíntesi de LSD a partir de l'ergotamina, la qual és aïllada de cultius del fong Claviceps purpurea. La producció comercial de paclitaxel també es basa en la semisíntesi.
La droga antimalària artemether (un component del Coartem) és un derivat semisintètic de l'artemisinina natural la qual, però, és inestable.
    Semisíntesi d'Artemether a partir de l'artemisinina

## Referències

* ↑ An Improved Manufacturing Process for the Antimalaria Drug Coartem. Part IMatthias Boehm, Peter C. Fuenfschilling, Matthias Krieger, Ernst Kuesters, and Fritz Struber Org. Process Res. Dev.; 2007; 11(3) pp 336 - 340; (Article) doi:10.1021/op0602425
# Al-Faqih Lamin

Al-Faqih Lamin (segle xvii, va florir vers 1650-1656) fou imam dels amazics de Mauritània. Les djemaa (‘assemblees') es van reunir a la mort de l'imam Naser al-Din per escollir nou imam i l'elecció va recaure en al-Faqih Lamin, que tenia totes les qualitat d'un bon marabut, cultivat, bones maneres, pietós, modest i diplomàtic. Era d'origen Oulad Diman i es vinculava a Mohand Amrar per Sidi al-Falli, fill de Baba Ahmed, fill de Yakouben Allah, fill d'Atjfagha Ieddiman, fill d'Yakoub, fill d'Atjfagha Mussa, fill de Mohand Amghar (o Amrar).
Inicialment hi va haver una escaramussa amb alguns ferits; després va reorganitzar les tropes i va avançar contra els hassànides. El desplegament fou tant potent que els àrabs van decidir fer homenatge a l'imam que era de la casa de Sidi al-Falli, net de Diman, a diferència de Naser al-Din que era d'origen pur tachomcha. L'imam va acceptar aquesta submissió purament nominal; durant un temps es van tenir reunions de pau entre les dues parts i en una d'elles, el 1656, els tolba, descontents de la solució, el van declarar deposat i van proclamar a Qadi Othman, destacat a la batalla de Tirtillas de vers 1650.
El 1668, després de la derrota i mort del quart imam, al-Faquih va fugir del campament berber amb la seva família i servidors i es va refugiar amb els merafres. No torna a ser esmentat i no se sap quan va morir.

## Referències

* L'Émirat des Trarzas per Paul Marty, 1882-1938
# Sergio Matabuena Delgado

Sergio Matabuena Delgado (nascut el 12 de febrer de 1979 a Santander) és un exfutbolista professional càntabre que jugava com a migcampista.

## Enllaços externs

* Sergio Matabuena Delgado a BDFutbol
* Sergio Matabuena Delgado, Fitxa a Soccerway
# Tractat de Bucarest

Tractat de Bucarest té aquests significats:
* Tractat de Bucarest (1812), que posà fi a la guerra russo-otomana.
* Tractat de Bucarest (1886), que posà fi a la guerra entre Sèrbia i Bulgària.
* Tractat de Bucarest (1913), que posà fi a la II Guerra Balcànica.
* Tractat de Bucarest (1916), signat entre Romania i la Triple Entente.
* Tractat de Bucarest (1918), signat entre Romania i les Potències Centrals.
# Woodland (Minnesota)

Woodland és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del tenia 480 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Woodland tenia 480 habitants, 173 habitatges, i 144 famílies. La densitat de població era de 325,1 habitants per km².
Dels 173 habitatges en un 38,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 76,3% hi vivien parelles casades, en un 5,8% dones solteres, i en un 16,2% no eren unitats familiars. En el 13,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,77 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,1% tenia menys de 18 anys, un 5% entre 18 i 24, un 18,3% entre 25 i 44, un 36,7% de 45 a 60 i un 11,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 153.881$ i la renda mediana per família de 175.000$. Els homes tenien una renda mediana de 100.000$ mentre que les dones 46.250$. La renda per capita de la població era de 95.495$. Entorn del 3,8% de les famílies i el 4,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Woodland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Woodland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Serra de la Pala

Serra de la Pala és una serra al límit dels termes de la Torre de Cabdella, del Pallars Jussà, i Sarroca de Bellera (antic terme de Benés, de l'Alta Ribagorça) a la comarca del Pallars Jussà.
És a llevant de la vall de la Valiri i la continuació cap al nord-est de la Serra de Castellnou. Delimita pel costat de llevant el cap de vall on es troben els pobles d'Astell, Obeix i Aguiró. Pel de ponent té el cap de vall de la Valiri.
El cim més alt, a l'extrem nord, és el Tossal de la Pala Gran (2.303,7), baixa pel Pilar de la Pala (2.198,1), fins a arribar a la Collada des Pales (pronúncia local de de les Pales), a 2.000 m. alt., que n'és l'extrem meridional.
# Angelo Signorelli

Angelo Signorelli (Colzate, 25 de gener de 1959) és un pilot d'enduro italià, guanyador de dos Campionats d'Europa (en 80 cc el 1981 i en 125 cc el 1988). Com a membre de l'equip italià guanyà el Trofeu als Sis Dies Internacionals d'Enduro de 1986 i 1989, així com el Vas als de 1981.
Angelo Signorelli va començar a competir seguint les passes de son oncle Giuseppe Signorelli, qui el va col·locar a Fantic com a pilot de proves, aconseguint aviat èxits en les petites cilindrades. Fantic es va retirar quan Signorelli tenia l'edat del servei militar, per la qual cosa entrà a formar part de l'equip militar Fiamme Oro. El 1982 va pilotar la Kramer i el 1984 la KTM dins l'equip KTM-Farioli. Signorelli era conegut a la seva època com a il play-boy dell'enduro atesa la seva afecció a la bona companyia. Fins i tot havia protagonitzat alguna campanya publicitària de KTM fotografiat amb una noia espectacular. Això a banda, Signorelli era també famós pels seus grans coneixements mecànics, que el convertien en un mestre de la posada a punt de la motocicleta.
El 1987 començà a córrer raids africans, corrent el Ral·li Faraons amb la Yamaha de l'equip Chesterfield Scout. El 1988 s'estrenà al Ral·li Dakar amb el mateix equip, com a gregari de Cyril Neveu.

## Palmarès
### Campionat d'Europa

* 2 Campionats d'Europa d'enduro:
** 1 en 80 cc (1981, Fantic)
** 1 en 125 cc (1988, KTM)
* 2 Subcampionats d'Europa d'enduro:
** 1979 (50 cc, Fantic)
** 1984 (125 cc, KTM)
* 3 Victòries a la Valli Bergamasche:
** 1980 - 75 cc (Fantic)
** 1982 - 125 cc (Kramer)
** 1988 - 125 cc (KTM)

### ISDE

* Trofeu amb l'equip italià a les edicions de 1986 i 1989
* Vas amb l'equip italià a l'edició de 1981

### Campionat d'Itàlia

* 5 Campionats d'Itàlia d'enduro:
** 1979 (50 cc, Fantic)
** 1980 (75 cc, Fantic)
** 1981 (80 cc, Fantic)
** 1985 (125 cc, KTM)
** 1986 (125 cc, KTM)
* 6 Campionats d'Itàlia d'enduro major:
** 2001 (400 4T, Honda)
** 2002 (expert, Honda)
** 2003 (elite, Honda)
** 2007 (veteran, Gas Gas)
** 2008 (veteran, Yamaha)
** 2009 (veteran, Yamaha)

### Ral·li Incas Perú

* 1986 - 2n absolut (KTM)
* 1989 - Victòria absoluta (Yamaha)

## Referències

* 1 2 3 4 «Angelo Signorelli» (en italià). motowinners.it. Arxivat de l'original el 15 d’agost 2007. [Consulta: 22 juliol 2010].

## Enllaços externs

* Imatge de Signorelli el 2009
# Agnetina curvigladiata

Agnetina curvigladiata és una espècie d'insecte pertanyent a la família dels pèrlids que es troba a la Xina.

## Referències

* ↑ Klapálek, 1907. Evproske druhy rodu Perla Geoffr. Rozpravy Ceské akademie ved a umení. Trída II. (Mathematicko prírodovedecká) (Rozpr. Ceské. Akad.) 16(16):16. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2010-07-10. [Consulta: 19 juliol 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Du & Chou, 1998. Entomotaxonomia 20(2):103.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ insects.tamu.edu (anglès)

## Bibliografia

* Baumann, R.W., 1982. Plecoptera. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill. Nova York: 389-393.
* Grimaldi, D.; Engel, M. S. Evolution of the Insects (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490.
* Sivec, Zhiltzova & Stark, 2005. The eastern Palearctic species of Agnetina (Plecoptera: Perlidae). Scopolia 56:1 21.
* Stark, 1986. The Nearctic species of Agnetina (Plecoptera: Perlidae). Journal of the Kansas Entomological Society (J. Kans. Entomol. Soc.) 59(3):437 445.
* Zhiltzova, 2009. Supplement to the revision of the genus Agnetina Klapálek (Plecoptera, Perlidae) of the eastern Palaearctic. Entomologicheskoe Obozrenie (Entomol. Obozr.) 88(2):376 382.
* Zwick, P. Insecta: Plecoptera: phylogenetisches System und Katalog (en alemany). Walter de Gruyter, 1973. ISBN 9783110045512.
* Zwick, P., 1984. Notes on the genus Agnetina (=Phasganophora) (Plecoptera: Perlidae). Aquatic Insects 6(2):71 79.
* Zwick, P., 2000: Phylogenetic System and Zoogeography of the Plecoptera. Annual Review of Entomology. Vol. 45: 709-746. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2022-10-17. [Consulta: 19 juliol 2012].

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* Encyclopedia of Life (anglès)
* Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
* Perlidae Species Listing (anglès)
* Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
# Schagen

Schagen és un municipi de la província d'Holanda Septentrional, al centre-oest dels Països Baixos. L'1 de gener de 2009 tenia 18.738 habitants repartits per una superfície de 19,35 km² (dels quals 0,51 km² corresponien a aigua). El 2013 es va fusionar amb Zijpe i Harenkarspel. El nou municipi es continua anomenant Schagen; el 2014 tenia 46.160 habitants en una àrea de 187,28 km².

## Centres de població

* Keinse
* Tjallewal
* Tolke

## Ajuntament

El 2013, el consistori estava format per 29 regidors:
* CDA, 9 regidors
* PvdA, 5 regidors
* VVD, 5 regidors
* Jong En Sterker Schagen (JESS), 3 regidors
* Vereniging Senioren Partij Schagen (VSPS), 3 regidors
* D66, 1 regidor
* Duurzaam Natuurlijk Alternatief (DNA), 1 regidor
* SP, 1 regidor
* Wens4U, 1 regidor

## Enllaços externs

* Schagen - Lloc web oficial
# Tom Odell

Thomas Peter Odell (Chichester, Anglaterra, 24 de novembre de 1990), més conegut com a Tom Odell, és un cantautor anglès. Llançà el seu primer EP, Songs from Another Love, el 2012 i guanyà el Brit award de la Crítica a principis de 2013. El seu primer àlbum d'estudi, Long Way Down es publicà el 24 de juny de 2013.

## Discografia
### Àlbums d'estudi

* 2013 – Long Way Down
* 2016 – Wrong Crowd
* 2018 – Jubilee Road
* 2021 – Monsters
* 2022 – Best Day of My Life
* 2024 – Black Friday

### EPs

* 2012: Songs from Another Love
* 2013: The Another Love

### Senzills

* 2013 I Know
* 2013 Grow Old with Me
* 2013: Hold me
* 2013: Another Love

## Referències

* ↑ «Brit awards 2013: Tom Odell revealed as critics' choice». The Guardian. [Consulta: 21 març 2015].
* ↑ «Reviews from Long Way Down by Tom Odell». Metacritic. [Consulta: 21 març 2015].
# Serrat Blanc

El Serrat Blanc és un turó de 555 m alt del terme comunal de Rodès, de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord.
És> en el sector de Ropidera, la meitat septentrional del terme de Rodès, situat a l'esquerra de la Tet, a prop de l'extrem nord-oest del terme. En els seus vessants s'origina el Còrrec de les Cases, que articula la vall principal d'aquest sector de terme.
La seva forma allargassada i el fet d'estar format bàsicament de roques calisses nues li confereix l'aspecte que motiva el seu nom.

## Referències

* ↑ El Serrat Blanc en els ortofotomapes de l'IGN
# Valor substancial

El valor substancial d'una empresa és el valor de reposició actualitzat de tots els béns de l'empresa, descomptant-ne els deutes amb terceres persones. Per a calcular el valor substancial brut s'agafa la totalitat de l'actiu net, mentre que per a calcular el valor substancial net s'agafen els fons propis (capital social i reserves). Es tracta d'un concepte econòmic fonamental per a calcular el fons de comerç.
    Valor substancial = Actiu - Recursos aliens

## Vegeu també

* Apalancament