OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ernest William Goodpasture

Dr. Ernest William Goodpasture (17 d'octubre de 1886 – 20 de setembre de 1960)va ser un patòleg estatunidenc i un metge. Goodpasture va avançar la comprensió científica de la patogènia de les malalties infeccioses, el parasitisme i una varietat de rickettsia i virus. Juntament amb col·legues de la Universitat de Vanderbilt, va inventar mètodes per al creixement de virus i rickettsias en embrions i pollastre fertilitzat. Això va permetre el desenvolupament de vacunes contra la grip, varicel·la, verola, febre groga, tifus i altres malalties. També va descriure la síndrome de Goodpasture .

## Referències

* ↑ Obituary (AP): Dr. Ernest Goodpasture Dead; Developed Vaccine for Mumps: Pathologist's Chicken Embryo Virus Led to Immunization Against Many Diseases. New York Times (1923-Current file); Sep 22, 1960; ProQuest Historical Newspapers: The New York Times (1851-2010) pg. 27.
* ↑ Valentini, Rudolph P. Pediatric Anti-GBM Disease (Goodpasture Syndrome). Accessed 8-28-2009.
* Summerville, J.; Ernest William Goodpasture American National Biography Online, febrer 2000.
* Collins, Robert D. Ernest William Goodpasture: Scientist, Scholar, Gentleman. Franklin, Tenn.: Hillsboro Press, 1 abril 2002. ISBN 1-57736-251-9.
* Salama, A D; Levy J B; Lightstone L; Pusey C D «Goodpasture's disease». Lancet, 358, 9285, 01-09-2001, pàg. 917–20. DOI: 10.1016/S0140-6736(01)06077-9. PMID: 11567730.
* Goodpasture, E W «Herpetic infection, with especial reference to involvement of the nervous system. 1929». Medicine (Baltimore), 72, 2, 01-03-1993, pàg. 125–32; discussion 133–5. PMID: 8479325.
* Merrill, J M «Goodpasture's dilemma». JAMA, 254, 7, 01-08-1985, pàg. 911–2. DOI: 10.1001/jama.254.7.911. PMID: 3894704.
* Goodpasture, Ernest W. «Eponym: Goodpasture's syndrome». South. Med. J., 68, 5, 01-05-1975, pàg. 635. DOI: 10.1097/00007611-197505000-00026. PMID: 1093260.
* Long, E R «Ernest William Goodpasture, October 17, 1886-September 20, 1960». Biographical memoirs. National Academy of Sciences (U.S.), 38, 1965, pàg. 111–44. PMID: 11615448.
* DAWSON, J R «Ernest W. GOODPASTURE, M.D., 1886-1960». Archives of pathology, 72, 01-07-1961, pàg. 126–8. PMID: 13720323.
* DAWSON, J R «Ernest William Goodpasture: (1886-1960)». Am. J. Pathol., 38, 2, 01-02-1961, pàg. 125–6. PMC: 1945009. PMID: 13720324.
* YOUMANS, J B «Ernest William GOODPASTURE, 1886-1960». Trans. Assoc. Am. Physicians, 74, 1961, pàg. 21–4. PMID: 14038107.
* «Ernest William GOODPASTURE». JAMA, 174, 01-12-1960, pàg. 1875. DOI: 10.1001/jama.1960.03030140095027. PMID: 14447767.
* ANDREWES, C H «Prof. E. W. GOODPASTURE». Nature, 188, 4751, 01-11-1960, pàg. 623–4. DOI: 10.1038/188623b0. PMID: 14448345.

## Enllaços externs

* Biography
* Tennessee Encyclopedia: Ernest William Goodpasture
* Ernest William Goodpasture: Scientist, Scholar, Gentleman
# Ginostem

El ginostem (també anomenat columna) designa els òrgans sexuals fusionats de les orquídies és a dir l'androceu fusionat amb el gineceu. Més concretament, es tracta d’una columna vertical o allargada situada al centre de la flor on conflueixen els estams i els seus pol·línia que formen l’òrgan masculí i l'estil i l'estigma que conformen l’òrgan femení, disposats estratègicament de manera que l’insecte és obligat a complir el seu paper de pol·linitzador.
Etimològicament, aquesta paraula es compon de gino-, procedent del grec antic γυνή (gunê) «dona» i -stem, del grec antic στεμμα (stemma) «corna» qui va donar «estam».
En concret el ginostem es compon de diverses parts anomenades anteres, aurícules, estaminodis, clinandre, pol·linis, claudicle, viscidi, bursicle, rostellum i estigma.

## Referències

* ↑ Bournérias, Marcel. Les orchidées de France, Belgique et Luxembourg. Biotope, 2005, p. 504 (Parthénope). ISBN 978-2-914817-11-0.
* ↑ «Définition de « gynostème »». CNRTL (Centre National de Ressource Tectuelle et Lexicale). [Consulta: 16 gener 2021].
* ↑ Claessens, Jean.. Orchidées d'Europe : fleur et pollinisation. Biotope éditions, 2016, p. 448. ISBN 978-2-36662-177-8.
# Estructura GOP

En codificació de vídeo, un grup d'imatges o estructura GOP, especifica l'ordre en què les imatges tipus intra i inter són ordenades. El GOP és la unitat d'accés aleatori, que s'utilitza per a declarar si les primeres imatges tipus B després d'una de tipus I poden ser descodificades correctament en cas d'un accés aleatori. És un grup d'imatges successives dins d'un "stream" de vídeo codificat. Cada "stream" de vídeo codificat consisteix en successius GOPs, i és des de les imatges que contenen aquests GOPs des d'on es generen les imatges visibles. Un GOP pot contenir aquests diferents tipus d'imatges:
* Imatge tipus I (codificació intra) - És una imatge de referència que representa una imatge fixa que és independent dels altres tipus d'imatges. Cada GOP comença per una imatge d'aquest tipus.
* Imatge tipus P (codificació mitjançant predicció) - Conté informació de la compensació de moviment de la imatge precedent, ja sigui de tipus P o I.
* Imatge tipus B (codificació mitjançant predicció bidireccional) - Conté diferent informació de la imatge precedent i la següent, ja siguin tipus I o P, dins del mateix GOP.
* En MPEG 1, hi ha un quart tipus, les imatges DC, que contenen informació de baixa freqüència. Aquests van ser creats amb la finalitat de ser usats per a modes ràpids de cerca.
Un GOP sempre comença amb una imatge tipus I. A continuació, venen diverses imatges tipus P, en cada cas, separades per algunes imatges variades. Finalment, el buits restants són ocupats per les imatges de tipus B.
Les imatges tipus I contenen la imatge sencera, i no requereixen cap informació addicional per reconstruir-la. Per tant, els errors que hi pugui haver dins d'una estructura GOP seran corregits per la següent imatge tipus I. Les imatges tipus B només propaguen error en l'estàndard H2.64, en què les imatges tipus B poden ser referenciades per altres imatges amb l'objectiu d'aconseguir una major eficiència de compressió.
Quantes més imatges tipus I tingui un stream de vídeo, més fàcil serà la seva edició, però en contraposició aquest stream ocuparà més espai. Per estalviar amplada de banda i espai en el disc, els vídeos preparats per a la seva difusió a Internet, només tenen una imatge tipus I per cada GOP.
L'estructura GOP sol estar referenciada per dos nombres, per exemple, m = 3, n = 12. El primer d'ells ens diu la distància que hi ha entre dues imatges tipus I o P. El segon indica la distància que hi ha entre dues imatges senceres, és a dir, entre dues imatges tipus I: en realitat és la ' longitud del GOP. Seguint amb l'exemple, l'estructura que li correspondria seria: IBBPBBPBBPBB. En lloc del paràmetre n també es pot donar el nombre d'imatges tipus B que hi ha entre dues imatges tipus I o P.
# Fulton (Kansas)

Fulton és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 184 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fulton tenia 184 habitants, 71 habitatges, i 47 famílies. La densitat de població era de 373,9 habitants/km².
Dels 71 habitatges en un 32,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,1% hi vivien parelles casades, en un 8,5% dones solteres, i en un 32,4% no eren unitats familiars. En el 28,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,59 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,8% tenia menys de 18 anys, un 8,2% entre 18 i 24, un 27,7% entre 25 i 44, un 22,8% de 45 a 60 i un 12,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.094 $ i la renda mediana per família de 41.071 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.375 $ mentre que les dones 25.000 $. La renda per capita de la població era de 15.070 $. Entorn del 14,6% de les famílies i l'11,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fulton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fulton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cornelia sumptuaria

Cornelia sumptuaria va ser una llei romana establerta pel dictador Luci Corneli Sul·la l'any 673 de la fundació de Roma (80 aC) que permetia gastar trenta sestercis en els sopars de les Calendas, nones, idus, dies de jocs i de festes solemnes, però la resta dels dies només se'n podien gastar tres. Alguns autors pensen que la llei va reduir els preus dels comestibles i no la magnificència de les festes.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 44 [Consulta: 12 abril 2022].
# Ginseng americà

El Ginseng americà (Panax quinquefolium) és una espècies de ginseng natiu de l'est de Nord-amèrica. És una planta perenne dicotiledònia de la família Araliaceae. Va ser descobert al Canadà al segle xviii pel jesuïta Joseph-François Lafitau.
# Gomorra (pel·lícula)

Gomorra és una pel·lícula italiana estrenada l'any 2008 i dirigida per Matteo Garrone. Va rebre el gran premi del jurat al Festival Internacional de Cinema de Canes. Fou el film més nominat als Premis del Cinema Europeu i fou triat com a representant d'Itàlia als Oscars. Es basa en el llibre homònim sobre el crim organitzat de Nàpols, pel qual Roberto Saviano està amenaçat de mort. La pel·lícula es va doblar al català.

## Anàlisi

A partir de cinc recorreguts, fortament referenciats en el cinema clàssic de gàngsters, el film de Matteo Garrone parla de les extorsions financeres, del tràfic de residus tòxics, de les connexions brutes amb el món de les empreses tèxtils.

## Repartiment

* Salvatore Abruzzese: Totò
* Salvatore Ruocco: Boxer
* Gianfelice Imparato: Don Ciro
* Maria Nazionale: Maria
* Toni Servillo: Franco
* Carmine Paternoster: Roberto
* Italo Celoro: Contadino
* Salvatore Cantalupo: Pasquale
* Marco Macor: Marco
* Ciro Petrone: Ciro
* Bernardino Terracciano: Zio Bernardino

## Referències

* ↑ «Cannes winner misses out on Oscar» (en anglès). BBC.co.uk, 14-01-2009. [Consulta: 10 juliol 2014]. «Cannes Film Festival winner Gomorrah has failed to progress in the race for best foreign language film prize at the Oscars next month.»
* ↑ «Gomorra (pel·lícula)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Redacció «L'alegria de Saviano». El Punt, pàg. 30 [Consulta: 10 juliol 2014]. «L'escriptor Roberto Saviano, que va basar el llibre-denúncia Gomorra en el clan dels Casalesi, viu sota escorta després d'haver desafiat Iovine i Zagaria en un acte a Casal di Principe el 2006.»
* ↑ «Gomorra». Ésadir.cat. [Consulta: 21 setembre 2022].
# Gomphostemma

Gomphostemma és un gènere, amb 62 espècies, d'angiospermes que pertany a la família de les lamiàcies.

## Taxonomia

| Gomphostemma aborensis Gomphostemma acaule Gomphostemma arbusculum Gomphostemma bartlettii Gomphostemma callicarpoides Gomphostemma chinense Gomphostemma cinerea Gomphostemma crinitum Gomphostemma curtisii Gomphostemma deltodon Gomphostemma dentatum Gomphostemma dichotomum Gomphostemma dolichobotrys Gomphostemma eriocarpum Gomphostemma flavescens Gomphostemma formosana Gomphostemma furfuraceum Gomphostemma grandiflorum Gomphostemma hainanense Gomphostemma hemsleyanum Gomphostemma heyneanum Gomphostemma inopinatum Gomphostemma insuave Gomphostemma intermedium Gomphostemma javanicum Gomphostemma keralensis Gomphostemma lacei Gomphostemma lacteum Gomphostemma latifolium Gomphostemma leptodon Gomphostemma lucidum | Gomphostemma luzonense Gomphostemma macrophyllum Gomphostemma mastersii Gomphostemma melissaefolium Gomphostemma membranifolium Gomphostemma microcalyx Gomphostemma microdon Gomphostemma multiflorum Gomphostemma nayarii Gomphostemma niveum Gomphostemma nutans Gomphostemma oblongum Gomphostemma ovatum Gomphostemma parviflorum Gomphostemma parvum Gomphostemma pedunculatum Gomphostemma petiolare Gomphostemma philippinarum Gomphostemma phlomoides Gomphostemma pseudo Gomphostemma racemosum Gomphostemma rugosum Gomphostemma scortechinii Gomphostemma stellato Gomphostemma strobilinum Gomphostemma sulcatum Gomphostemma sumatrense Gomphostemma thomsoni Gomphostemma velutinum Gomphostemma viride Gomphostemma wallichii |
# Gomortega keule

Gomortegàcia (Gomortegaceae) és una família de plantes amb flors amb un sol gènere Gomortega i una sola espècie Gomortega keule (sinònim G. nitida; noms indígenes keule, queule i hualhual) és un arbre originari de Xile. Creix en una franja molt estreta del Xile central i costaner. Està amenaçada d'extinció. Gomortega keule produeix un fruit groc comestible de 3,4-4,5 cm de diàmetre i se'n fa una mena de melmelada.

## Enllaços externs

* Gomortega keule in Encyclopedia of the Chilean Flora
* Information on Gomortega keule Arxivat 2007-09-28 a Wayback Machine. (castellà)
* González (1998). Gomortega keule. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el (en anglès). Listed as Endangered (EN A1cd v2.3)
* Pictures and habitat map of Gomortega keule (castellà)
* Project developed in Chile on Gomortega keule Arxivat 2007-02-12 a Wayback Machine. (castellà)
# Gonds

Els gonds o gondis són un poble dravídic de l'Índia, format per més de quatre milions de persones actualment, que viuen als estats de Maharashtra, Madhya Pradesh, Andhra Pradesh, Jharkhand, i Chhattisgarh. La majoria viu de l'agricultura; alguns són funcionaris.

## Particularitats

La seva estructura interna és complexa: a Chanda i Bastar hi ha alguns pobles (màries, parjes, koyes) emparentats als gonds com a pobles dràvides però ètnies separades. En general són endogàmics. Les seves principals divisions són els raj gonds (l'aristocràcia) i els dhur o dust gonds (el poble); aquestos darrers són anomenats pels hindús com ravanvansis o descendents del domini Ravana, que fou destruït per Rama. La major part dels antics zamindars i altres caps gonds eren del grup dels raj gonds, havent estat admesos a l'hinduisme i que justificaven la seva posició per haver enllaçat amb els rajputs, cosa que sense deixar de ser certa en casos individuals, no ho és en general; també un grup anomenat khatulha gonds, que viuen el nord, tenen un estatus més alts que els gonds ordinaris i s'haurien originat a l'estat de Khatola a Bundelkhand.
Les cerimònies, com el matrimoni, imitant les cerimònies hindús amb menors diferències. Pel casament un cap de família gond dona preferència a casar als seus fills amb els fills de la seva germana. El matrimoni es fa en edat adulta i el divorci i el segon matrimoni de les vídues està permès lliurement. Les cerimònies funeràries tenen característiques pròpies: el cos és posat amb els peus al sud; les classes altes cremen els seus morts encara que antigament s'acostumava a enterrar el cos prop de la casa on vivia. Les animes són homenatjades durant cinc dies i la seva veneració segueix per generacions.
La seva religió és animista; els seus deus són els ancestres i el lloc de culte és la cuina de la casa; el deu principal és Bura Deo però n'hi ha molts altres incloent deus hindús, com Bhimsen, un dels germans Pandaves, Pharsi Pen deu de la destral de guerra, Ghangra, l'anell del coll dels bous, Chawar, la cua de les vaques, Bagh Deo el tigre; Dulha Deo, el nuvi al que es va emportar un tigre, Palo, la funda de les puntes de llança, i altres.
Físicament són de menor estatura i de color fosc. El cos és proporcionat, el cap és rodó, la boca gran, els forats del nas dilatats, llavis densos, el pel negre i poca barba i bigoti.
La major part parlen l'hindi però la meitat més o menys (no menys de dos milions) conserven la seva llengua pròpia el gondi.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Gran Premi Ajuntament de Bilbao

El Gran Premi Ajuntament de Bilbao (en euskera Bilboko Udala Sari Nagusia, en castellà Gran Premio Ayuntamiento de Bilbao) és una competició ciclista que es disputà a Euskadi en diferents períodes de les dècades de 1940, 1950 i 1960.
La cursa es creà el 1943, donades les dificultats econòmiques de l'època per organitzar el Circuit del Nord, creat al seu torn per suplir la manca de proves ciclistes per etapes a Euskadi des de la desaparició de la Volta al País Basc. El Gran Premi Ajuntament de Bilbao suposava unes despeses menors pels organitzadors, ja que el seu nombre d'etapes era inferior al Circuit del Nord, així com el nivell dels participants.
El format de les primeres edició era de cursa per etapes, però quan la cursa es recuperà durant els anys 60 ho va fer com una clàssica.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer | Etapes |
| 1943 | Martín Mancisidor | Julián Berrendero | Antonio Destrieux | 5 |
| 1944 | José Gándara | Isidro Bejarano | Pere Font | 5 |
| 1952 | Senén Blanco | Adolfo Cruz | Andreu Trobat | 3 |
| 1953 | Cosme Barrutia | Miquel Bover | Emilio Rodríguez | 4 |
| 1954 | Ponciano Arbelaiz | Antón Barrutia | Manuel Rodríguez | 3 |
| 1955 | Carmelo Morales | Antonio Ferraz | Joan Bibiloni | 4 |
| 1960 | Josep Segú | José Luis Talamillo | Anicet Utset | 1 |
| 1961 | Juan José Sagarduy | José Bernárdez | Federico Bahamontes | 1 |
| 1962 | Eusebio Vélez | Antoni Karmany | Francisco Gabica | 1 |
| 1963 | Roberto Morales | José Antonio Momeñe | Ventura Díaz | 1 |
| 1964 | Manuel Martín | José Antonio Momeñe | Sebastián Elorza | 1 |

## Referències

* 1 2 «G.P Ayutamiento Bilbao (Esp) - Ex.». [Consulta: 26 desembre 2022].

## Enllaços externs

* Palmarès a sitiodeciclismo.net
# Gunārs Draugs

Gunārs Draugs (Riga, 30 de gener de 1942 - 9 de maig de 1988), escrint sovint Gunnar Draugs o Draougs, fou un pilot de motocròs letó de renom internacional durant la dècada del 1960. Durant unes poques temporades, aconseguí bons resultats al Campionat del món amb la ČZ, especialment a la categoria dels 250cc. El 1967 guanyà el Gran Premi d'Àustria de 500cc, celebrat a Sittendorf el 9 d'abril.

## Palmarès al Campionat del Món

Font:
| Any | Motocicleta | 500cc | 250cc |
| 1964 | ČZ | - | 9è |
| 1965 | ČZ | - | 7è |
| 1966 | ČZ | - | 8è |
| 1967 | ČZ | 6è | - |
| 1968 | ČZ | 22è | - |

## Referències

* ↑ «GUNĀRS DRAUGS (1942-1988)» (PDF) (en letó). motovesture.lv. Arxivat de l'original el 18 de setembre 2020. [Consulta: 8 gener 2020].
* 1 2 «Gunnar Draugs» (PDF) (en francès). memotocross.fr. [Consulta: 8 gener 2020].
* ↑ «Palmares du Mondial Mx 3» (en francès). memotocross.fr. [Consulta: 6 gener 2020].
* ↑ «Palmares du Mondial Mx 1» (en francès). memotocross.fr. [Consulta: 6 gener 2020].
# Guo Chun

Guo Chun (xinès simplificat: 郭纯; xinès tradicional: 郭純; pinyin: Guō Chún) fou un pintor xinès que va viure sota la dinastia Ming. Va néixer el 1370 a Yongjia província de Zhejiang i va morir el 1444. Va residir a Nanjing i a Pequín, la nova capital. Fou un pintor de la cort que va destacar per la seva pintura de paisatges. Va continuar amb la tradició del “paisatge blau-verd”.

## Bibliografia

* ”Painters of the great Ming: the Imperial Court and the Zhe School” de Richard M. Barnhart, Mary Ann Rogers, Richard Stanley-Baker, Metropolitan Museum of Art (New York, N.Y.), Dallas Museum of Art .1993, Pàgs. 71-72 i 77

## Enllaços externs

* http://www.gg-art.com/draw/painter/painter_e.php?id=4020 Arxivat 2014-04-13 a Wayback Machine.
# Guifré II

Guifré II és el nom dels següents personatges:
* Guifré II de Barcelona (~874 - Barcelona, 911 o 914), comte de Barcelona, Girona i Osona (des de 897)
* Guifré II de Besalú (?-957), comte de Besalú (927-957)
* Guifré II de Cerdanya (~970 - Sant Martí del Canigó, 1050), comte de Cerdanya i de Conflent (988-1035) i de Berga (1003-1035)
* Guifré II o Jofré II de Provença (? - ~1065), comte de Provença (1051 - ~1065)
* Guifré II o Jofré II Martell, fill i successor de Folc III Nerra al comtat d'Anjou el 1040
* Guifré II o Geoffroi II de Bretanya (1158 -París, 1187), fill del rei d'Anglaterra, duc de Normandia i comte d'Anjou Enric II Plantagenet i d'Elionor d'Aquitània, duquessa d'Aquitània
# Guifré I

Guifré I és el nom dels següents personatges:
* Guifré I o Guifré el Pilós, comte de Barcelona, d'Osona i de Girona (878 - 897); comte d'Urgell, de Cerdanya (870 - 897) i comte de Conflent (896 - 897)
* Guifré I o Jofré I de Provença (~1015 - després de 1062), comte de Provença de 1018 a la seva mort
* Guifré I de Berga (? 970 - Sant Martí del Canigó, 1050), comte de Cerdanya i de Conflent
* Guifré I de Girona, comte de Girona i Besalú (849-852)
# Guiyang

Guiyang (en xinès: 贵阳, pinyin: Guìyáng) és una ciutat-prefectura i la capital de la província de Guizhou, al sud-oest de la República Popular de la Xina. Es troba a la vora del riu Nanming He, tributari del Iang-Tsé.
La ciutat té una elevació d'uns 1.100 metres, una superfície de 8.034 km² i una població és de 4.324.561 al cens de 2010, dels quals 3.037.159 viuen a la zona edificada de set districtes urbans.
És un centre de vies de comunicació. És un important enclavament industrial, amb indústria siderúrgica, de producció d'alumini (té importants jaciments de bauxita), indústria química productora d'adobs, de pneumàtics, indústria tèxtil, de vidre, paper i altres articles de consum. També és un centre cultural i té una universitat.

## Referències

* ↑ «Guiyang». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* Web oficial de la ciutat de Guiyang Arxivat 2009-11-25 a Wayback Machine.
# Guixà

Guixà (Guixa o Guicha en francès) és un llogaret abandonat a 1.067,3 metres d'altitud en l'actual comuna nord-catalana d'Orellà, a la comarca del Conflent. Només en resten algunes ruïnes.
És el vessant sud del Llomet, a la dreta del Torrent Gros. És accessible des de la carretera D - 4 per una pista que, amb molts revolts, hi puja salvant els 66 metres de desnivell. Hi havia hagut l'església, ara en ruïnes, de Sant Just i Sant Pastor de Guixà.

## Història

El poble es constituí al voltant de l'antiga parròquia de Sant Just i Sant Pastor de Guixà, a la vall de Cabrils, a l'esquerra del riu. Apareix esmentat ja al 977 com a vila de Gissano, i torna a sortir el 1171 (Villa Gissani). El 1750 el nom ja és Guicha.
No sembla haver estat mai gaire poblat: el 1378 tenia 15 habitants, al 1385 3 focs (cases habitades) i el 1440, en un inventari de béns del monestir de Sant Martí del Canigó només hi vivien dues persones. En el segle xvi, el seu darrer propietari, Dalmau Colomer, abandonà el lloc per establir-se a Oleta; els seus successors vengueren l'heretat el 1657.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «107 - Orellà». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Orellà». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Referències

* ↑ Guixà en els ortofotomapes de l'IGN