# Llista de Swadesh en llengües otomang

La llista de Swadesh en llengües otomang permet una comparació del vocabulari bàsic d'aquesta família de llengües. Aquest article repeteix la llista de Swadesh de 100 termes per a diferents llengües otomang classificades per categories gramaticals (els nombres són el nombre en la llista de Swadesh).

## Llista curta de Swadesh

A continuació es reprodueix la llista de Swadesh, la transcripció fonològica s'ha adaptat lleugerament a partir de les fonts citades per fer més senzilla la comparació. Freqüentment s'usa l'alfabet llatí o l'alfabet fonètic internacional excepte en uns pocs casos on s'han introduït signes especials, aquests signes especials són:
    Africades: alveolar /c/ (=AFI: /ʦ/), palatal /č/ (=AFI: /ʧ/)
    Fricatives: palatal /š/ (=AFI: /ʃ/)
    Vocals llargues: /aa, ee, ii, oo, uu/ (=AFI: /aː, eː, iː, oː, uː/)

### Pronoms i quantificadors

| | Català | Otopame | Otopame | Zapoteca | Zapoteca | Mixteca | Mixteca |
| | Català | Matlazinca d' Oxtotilpan | Otomí de Cuexcontitlán | Chatino de la Zona Alta | Zapoteco de l'Istme | Mixteca de la frontera Puebla-Oaxaca | Mixteca del Xochapa |
| 1 | jo | kakí | nugó | naʔ$^4$ | naa | ná na$^3$ | yeʔe |
| 2 | tu | kačí | | nuʔwĩ³² | lii | ro ɾo¹ | yóʔó |
| 3a | nosaltres (EXCLUSIU) | kakhówi | núkʔigé | ware$^{23}$ | laadu | ndehe $^n$de².ʔe² | ndeʔe |
| 3b | nosotros (INCLUSIU) | kakwéwi | nugohi | nã$^{23}$ | laanu | yoho ʒo².ʔo² | yóó |
| 4 | aqueste | ninhí | nunʌ | nde$^{23}$ | riʔ | xian ʃiã$^{12}$ | |
| 5 | aqueix / aquell | titʔí | nuka | k$^w$a$^4$ | ka | suan suã$^{12}$ | |
| 6 | qui | wantʔəwi | to | lka$^{23}$nu$^4$ | | návi na$^3$.vi² | unkú na |
| 7 | què | tʔání | te | čaʔ$^{23}$ | | uncu ũŋ¹.ku² | unkú ya |
| 8 | no | šóko | hina | siʔi² | | coho ko¹.ʔo¹ | koó |
| 9 | tot(s) | teʔsohə | gɔtho | čga$^{23}$ | irá | dendihi de².$^n$di².ʔi² tacá ta¹.ka$^3$ | ndiʔi |
| 10 | molts | pəkhi | ndunthi | kaʔã³² | stale | cuaha | kuaʔá, kini |

### Numerals i adjectius

| | Català | Otopame | Otopame | Zapoteca | Zapoteca | Mixteca | Mixteca |
| | Català | Matlazinca d' Oxtotilpan | Otomí de Cuexcontitlán | Chatino de la Zona Alta | Zapoteca de l'Istme | Mixteca de la frontera Puebla-Oaxaca | Mixteca del Xochapa |
| 11 | un | ráwi | na | ska$^{23}$ | tobi | iin | iin |
| 12 | dos | ʔíwi | ʔyóhó | tuk$^w$a³² | čupa | úi | uvi |
| | tres | ró-šu | ñú | snã$^4$ | čonna | úni | uni |
| | quatre | ró-kunhówi | góhó | hak$^w$a$^{43}$ | tapa | kúmi | kumí |
| | cinc | ró-kút'a | yĭi | kiʔyu³² | kaayuʔ | uhu | uʔun |
| 13 | gran | máyə | ndihté | tlyu$^{45}$ tnum$^{23}$ | roʔ | káhnú | káʔnú |
| 14 | llarg, alt | šúbayé | mă | tukwĩ³² | | kaani | nanu |
| 15 | petit | | | | nuiiniʔ | -tí | válí |

### Humans, animals i plantes

| | Català | Otopame | Otopame | Zapoteca | Zapoteca | Mixteca | Mixteca |
| | Català | Matlazinca d' Oxtotilpan | Otomí de Cuexcontitlán | Chatino de la Zona Alta | Zapoteca de l'Istme | Mixteca de la frontera Puebla-Oaxaca | Mixteca de Xochapa |
| 16 | dona | wešúwi | ʔbɛhñʌ | hwnaʔã$^{23}$ | gunaa | ña²han$^3$ | |
| 17 | home | wéhma | ñíhí | nu$^4$ kiʔyu$^{23}$ | | chaa | |
| 18 | persona | | | | binni | ñuu, ñayívi | |
| 19 | peix | | hwá | kula² | benda | | |
| 20 | ocell | rúthaní | cʔíncʔi | kinyi³² | | dzáa | |
| 21 | gos | síní | ʔyóʔ | šneʔ$^{45}$ | biʔkuʔ | dzihina | |
| 22 | poll | t'o | tʔŏni | kwityĩ$^{23}$ | | nchucu |
| 23 | arbre | sá | šicʔo | yka² | | yúnu | |
| 24 | llavor | tá | ndŏ | nguta² | | nuní | |
| 25 | fulla | nimhí | ší | lkaʔ$^{23}$ | bandaga | ndáha yúnu | |
| 26 | arrel | čəsí | ʔyí | kitše² su:³² yka² | | yoho yúnu | |
| 27 | escorça | šíhiší | ší | tahã$^{43}$ | gidiladi yaga | ñíí yúnu | |
| 28 | pell | šipáari | šiphaní | kihĩ$^{23}$ | gidiladi | níí | |
| 29 | carn | ríní | ngí | kunaʔ³² | beela | cuñu | |
| 30 | sang | číhabí | khí | tnẽ$^{21}$ | rini | ñiñi |
| 31 | os | k'áró | ndŏyoʔ | tihyã$^{21}$ | | iqui | |
| 32 | greix | búhpawi | căcí | tã:$^{45}$ | | xahan | |
| 33 | ou | nhótó | hióyʌ | skuwe³² | dxita | ndɨvi | |
| 34 | banya | | | | | ndɨqui quɨtí | |
| 35 | cua | | | | | suhma quɨtí | |
| 36 | pluma | šíphikí | ší | kityĩ³² | | tuhun-tí | |
| 37 | pell | šínu | štẵ | | | ixi | |
| 38 | cap | nú | ñá | | | xini yo | |
| 39 | oreja | či | gũ | | | soho yo | |
| 40 | ull | tá | dɔ | | | nuu yo | |
| 41 | nas | máši | šíñú | | | kutu yo | |
| 42 | boca | ná | né | | | yuhu yo | |
| 43 | llengua | čúní | khʌhné | | | yaa yo | |
| 44 | dent | síbi | čǐ | | | udnun yo |
| 45 | colze | | | | | xuu yo | |
| 46 | peu | mo | wá | | | jaha yo | |
| 47 | genoll | núməní | ñahmú | | | xini jɨtí yo | |
| 48 | mà | yé | ʔyé | | | ndáha yo | |
| 49 | ventre | | | | | tɨxin yo | |
| 50 | coll | tékʔiʔrí | nkʔǒthé | | | sucun yo | |
| 51 | pits | čuʔú | ʔbá | | | ndódo yo | |
| 52 | corazón | yá | (kuɾʌsón) | | | añú | |
| 53 | fetge | pəti | yá | | | stajahá | |

### Objectes i fenòmens naturals

| | Català | Otopame | Otopame | Zapoteca | Zapoteca | Mixteca | Mixteca |
| | Català | Matlazinca d' Oxtotilpan | Otomí de Cuexcontitlán | Chatino de la Zona Alta | Zapoteco de l'Istme | Mixteco de la frontera Puebla-Oaxaca | Mixteco del Xochapa |
| 71 | sol | | | | | $^n$dikah$^n$díí | ñuʔu |
| 72 | lluna | | | | | yoo | yoó |
| 73 | estrella | | | | | | kìmì |
| 74 | aigua | | | | | $^n$duča | tìkuíì |
| 75 | pluja | | | | | davi, savi | saví |
| 76 | pedra | | | | | yuu | yuú |
| 77 | arena | | | | | ñítí | |
| 78 | terra | | | | | ñuhun, ñuu | ñuʔú |
| 79 | núvol | | | | | vikó | vikó |
| 80 | fum | | | | | ñuhma | |
| 81 | foc | | | | | ñuhun | ñuʔu |
| 82 | cendra | | | | | yáa | |
| 83 | cremar | | | | | kahmi | kaʔmi |
| 84 | camí | | | | | iči | ičí |
| 85 | muntanya | | | | | yúku | ikú |

## Referències

* ↑ R. Escalante & M. Hernández, 1999.
* ↑ Y. Lastra, 1989.
* ↑ L. Pride & K. Pride, 1997.
* ↑ Stark, Johnson i González de Guzmán, 2003.

## Bibliografia

* Roberto Escalante y Marciano Hernández (1999): Matlazinca de San Francisco Oxtotilpan, Estado de México (Arhivo de lenguas indígenas de México), COLMEX, Mexico DF, ISBN 968-12-0902-8.
* Leslie Pride y Kitty Pride (1997): Chatino de la zona alta, Oaxaca (Arhivo de lenguas indígenas de México), COLMEX, Mexico DF, ISBN 968-12-0701-7.
* Yolanda Lastra (1989): Otomí de San Andrés Cuexcontitlán, Estado de México (Arhivo de lenguas indígenas de México), COLMEX, Mexico DF, ISBN 968-12-0411-5.
* Stark, Sharon; Johnson, Audrey y González de Guzmán, Benita (2003): Diccionario del mixteco de Xochapa, Guerrero, ILV.

## Enllaços externs

* Swadesh Lists of Oto-Manguean languages