# Nombre d'Iribarren

En dinàmica de fluids, el nombre d'Iribarren o paràmetre d'Iribarren ($Ir$ o $\xi$), també conegut com a paràmetre de similitud o escullera de surf, és un paràmetre adimensional usat per modelar diversos efectes de trencar les ones de gravetat de la superfície en platges i estructures costaneres. El paràmetre porta el nom de l'enginyer espanyol Ramón Iribarren Cavanillas (1900-1967), que el va introduir per descriure la forma d'esculleres en platges amb pendent. El nombre d'Iribarren s'usa, entre altres coses, per descriure els tipus d'ones trencants a les platges, les onades, esculleres i dics.

## Definició

El nombre Iribarren es defineix com:
    $\xi ={\frac {\tan \alpha }{\sqrt {H/L_{0}}}},$ sent $L_{0}={\frac {g}{2\pi }}\,T^{2},$
on
* ξ = número d'Iribarren
* α = angle del pendent cap al mar d'una estructura
* H = alçària de l'ona
* L$_0$ = longitud d'ona en aigües profundes
* T = període
* g = acceleració de la gravetat
Depenent de l'aplicació, s'utilitzen diferents definicions d'H i T, per exemple:
* Per a ones periòdiques, l'alçària de l'ona H$_0$ en aigües profundes o l'alçària de l'ona trencant H$_b$ en la vora de la zona de surf.
* Per ones aleatòries, l'alçària d'ona significativa H$_s$ en un lloc determinat.

## Tipus d'interruptors

El tipus d'ona trencant (vessant, profunda, col·lapsant o sorgint) depèn del nombre d'Iribarren. Segons Battjes (1974), per a ones periòdiques propagant-se en una platja plana, hi ha dues opcions possibles per al número d'Iribarren:
    $\xi _{0}={\frac {\tan \alpha }{\sqrt {H_{0}/L_{0}}}}$ o $\xi _{b}={\frac {\tan \alpha }{\sqrt {H_{b}/L_{0}}}},$
on
* H$_0$ és l'alçària de l'ona a alta mar, en aigües profundes,
* H$_b$ és el valor de l'alçària de l'ona en el punt de ruptura, on les onades comencen a trencar-se.
Llavors, la dependència dels tipus d'interruptors que fa al nombre d'Iribarren, ja sigui ξ$_0$ o ξ$_b$, es aproximadament:
| Tipus d'interruptor | rang de ξ$_0$ | rang de ξ$_b$ |
| Sorgint o col·lapsant | ξ$_0$ > 3,3 | ξ$_b$ > 2,0 |
| Profund | 0,5 < ξ$_0$ < 3,3 | 0,4 < ξ$_b$ < 2,0 |
| Vessant | ξ$_0$ < 0,5 | ξ$_b$ < 0,4 |

## Referències

* ↑ «Relación de Académicos desde el Año 1847 hasta el 2003» ( PDF) (en castellà). Real Academia de Ciencias Exactas, Físicas y Naturales p. 24–25, 2003.
* ↑ Iribarren i Norales, 1949.
* 1 2 3 Battjes, 1974.
* 1 2 Holthuijsen, 2007.
* ↑ Bruun, 1984.
* ↑ Kjeldsen, S.P.. Bølge brydning, fysisk beskrivelse [Wave breaking, physical description] (en danès). Technical University of Denmark, 1968, p. M.Sc. thesis, 110 pp..

## Bibliografia

* Battjes, J.A.. «Surf similarity». A: Proceedings 14th International Conference on Coastal Engineering (en anglès), 1974, p. 466–480. DOI 10.9753/icce.v14.
* Design and construction of mounds for breakwaters and coastal protection (en anglès). 37. Elsevier, 1984, p. xi & 39 (Developments in geotechnical engineering). ISBN 0-444-42391-5.
* Goda, Yoshimi. Random seas and design of maritime structures (en anglès). 3. World Scientific, 2010, p. 213. ISBN 9814282405.
* Holthuijsen, L.H.. Waves in oceanic and coastal waters (en anglès). Cambridge University Press, 2007, p. 242. ISBN 1139462520.
* Iribarren, C.R.; Nogales, C. Proceedings XVIIth International Navigation Congress, Section II, Communication (en anglès). 4, 1949, p. 31–80.

## Vegeu també

* Escala Douglas