OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Judith Sargent Murray

Judith Sargent Stevens Murray (Gloucester, Massachusetts, 1 de maig de 1751 - Natchez, Mississipi, 6 de juliol de 1820) fou una escriptora estatunidenca durant la primerenca república, coneguda principalment pels seus assajos i comentaris periodístics sobre temes públics contemporanis, especialment els drets de les dones.

## Vida

Judith Sargent va néixer a Gloucester (Massachusetts) l'1 de maig de 1751 —any en què les colònies americanes estaven sota domini britànic—, filla d'un ric armador i comerciant. Va rebre una educació inusualment bona per a una noia del seu temps. El 1769 es va casar amb el capità marítim John Stevens. Va començar a escriure en vers en la dècada de 1770, però aviat començà a escriure en forma d'assaig, ja que el període revolucionari va despertar el seu interès pels drets de les dones. El 1784, sota el pseudònim de Constantia, va publicar alguns assajos a la revista Boston i a la revista The Gentleman and Lady’s Town and Country, començant amb l'assaig Desultory Thoughts upon the Utility of Encouraging a Degree of Self-Complacency, Especially in Female Bosoms. El seu marit va morir el 1786, i dos anys més tard es va casar amb John Murray, pastor considerat el fundador de l'universalisme americà organitzat. El 1790, els poemes de Judith Sargent van començar a aparèixer a la revista Massachusetts i, des de febrer de 1792 fins a l'agost de 1794, va contribuir en una columna mensual titulada The Gleaner, en la qual parlava sobre assumptes i qüestions públiques del dia a dia i especialment sobre el seu interès particular, l'educació igualitària per a les dones. El març de 1795, la seva obra The Medium o The Happy Tea Party es va representar al Federal Street Theater de Boston, probablement la primera obra d'un autor nord-americà que es presentava en aquell teatre. La següent, The Traveler Returned (produïda el 1796), no va tenir èxit. El 1798, les columnes The Gleaner de Judith Sargent van ser recollides i publicades en tres volums sota el mateix títol. Va editar les Letters and Sketches of Sermons (1812-13) del seu marit i, després de la seva mort el 1815, Records of the Life of the Rev. John Murray, Written by Himself, with a Continuation by Mrs. Judith Sargent Murray (1816). El 1816 Judith Sargent va deixar Boston per viure amb la seva filla a Natchez, on va morir.

## Referències

* 1 2 «Judith Sargent Stevens Murray | American writer» (en anglès). Encyclopedia Britannica.
* 1 2 «Judith Sargent Murray» (en anglès). [Consulta: 3 gener 2018].
* ↑ «Judith Sargent Murray - American Literature - Oxford Bibliographies - obo» (en anglès). Oxford Bibliographies.

## Bibliografia

* Murray, Judith Sargent. Selected Writings of Judith Sargent Murray (en anglès). Oxford University Press, 1995. ISBN 9780195078831.
* Skemp, Sheila L. Judith Sargent Murray: A Brief Biography with Documents (en anglès). Macmillan, 1998-02-15. ISBN 9780312115067.
# Josep Puig d'Asprer

José Puig d'Asprer (Barcelona, 24 d'agost de 1870 – Madrid, 13 de novembre de 1938) fou un advocat i polític català.

## Biografia

Fill d'Antoni Puig de Rovira de Barcelona i Narcisa d'Asprer i de Morell d'Almenar. El 1892 es llicencià en dret i destacà en la defensa dels implicats en l'atemptat del Liceu de 1894 i al procés de Montjuïc (1896), tot participant en la comissió que s'encarregà de la revisió del cas el 1898. Des del 1902 milità al Partit Republicà Radical i des del 1905 a la Lliga de Defensa dels Drets de l'Home. El 1909 fou escollit regidor de l'ajuntament de Barcelona, el 1910 president de la Junta de Museus, i el 1917 diputat provincial de Barcelona.
Fou empresonat poc després i el 1919 es va establir a Madrid. Allí va commemorar el 1927 el 50è Aniversari de L'Atlàntida de Jacint Verdaguer a la Real Academia Española i llegí una memòria a la Real Academia de Jurisprudencia y Legislación. També hi va col·laborar amb la Unió de Rabassaires. En proclamar-se la Segona República Espanyola fou nomenat governador civil de Lleida i a les eleccions generals espanyoles de 1931 fou elegit diputat per la província de Girona. El 1934 fou nomenat director general de l'administració local i president de la Comissió Mixta de Traspàs de Serveis a la Generalitat de Catalunya, però dimití poc després i se separà del partit radical per passar a Izquierda Republicana.
Va morir a Madrid el 13 de novembre de 1938. Al seu enterrament van assistir els representants de la Generalitat de Catalunya a Madrid.

## Referències

* ↑ «Registre Naixements.Llibre 3.Fol.233.Registre núm 4132». Arxiu Municipal de Barcelona, 24-08-1870. [Consulta: 20 abril 2019].
* 1 2 «Necrológica - Ha fallecido Don José Puig d'Asprer». La Libertad, 15-11-1938, pàg. 2.
* ↑ «Llista de Militants d'IR». Arxivat de l'original el 2008-09-25. [Consulta: 20 agost 2008].

## Bibliografia

* Església i Estat durant la Segona República Espanyola: 1931-1936, p. 239, Arxiu Vidal i Barraquer, Francesc Vidal i Barraquer, Editat per Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1986 ISBN 9788472027848 i ISBN 8472027848

## Enllaços externs

* Biografia
* Fitxa del Congrés dels Diputats
# La laguna negra

La laguna negra és una pel·lícula de cinema espanyola dirigida per Arturo Ruiz Castillo el 1952.

## Argument

Aquesta pel·lícula narra la llegenda d'un poema d'Antonio Machado sobre els fills d'Alvargonzález, que després d'assassinar al seu pare, es van desfer del cos enfonsant-lo a la Laguna Negra. La pel·lícula comença amb una veu en off pertanyent a la víctima, en la qual els recrimina els seus actes, moguts per la cobdícia, per avançar l'herència de les terres que tan durament ha aconseguit al llarg de la seva vida, i que en definitiva anaven a ser per a ells quan morís. Els maleeix i els augura males collites tots els anys, i en general, mala sort en les seves vides:
Els germans Juan i Martín, amb el coneixement de la dona d'aquest últim, maten i tiren al seu pare a la llacuna. L'altra nora de la víctima i la seva esposa no saben res, però aquesta s'imagina el que realment ha ocorregut. El poble el dona per desaparegut.
Martín i la seva esposa són més freds, mentre que a Juan li acompanya el remordiment, i fins a escolta veus del seu pare.
Un captaire que passava per la llacuna amb el seu gos troba el rellotge de l'avi i li ho queda per a vendre'l. Un altre testimoni els retreu haver-los vist solos per la llacuna el dia del crim, quan una estona abans els havia vist als tres junts. Les seves fatals sospites les farà públiques, i els dos parricides per a defensar-se acusen el captaire del crim, en veure que portava el rellotge del seu pare.

## Premis

En el seu vuitena edició, el Cercle d'Escriptors Cinematogràfics va concedir a María Jesús Valdés la Medalla a la millor actriu principal i a Jesús García Leoz la que premiava la millor música. A més, Félix Fernández va rebre aquest mateix any la Medalla al millor actor secundari per tota la seva obra.

## Referències

* ↑ La laguna negra (Arturo Ruiz Castillo, 1952) a cinepolitico.blogspot.com
* ↑ Películas de cine rodadas en pinares: La laguna negra
* ↑ «Premios del CEC a la producción española de 1952». CEC. Arxivat de l'original el 2020-08-01. [Consulta: 8 gener 2018].

## Enllaços externs

* Maruchi Fresno, lo mejor de la película
# Puput arbòria verda

La puput arbòria verda o puput dels arbres verda (Phoeniculus purpureus) és una espècie d'ocell de la família dels fenicúlids (Phoeniculidae) que habita sabanes i acàcies arbustives del Senegal, Gàmbia, sud de Mali, de Níger i de Mauritània, Burkina Faso, Guinea Bissau, Guinea, Sierra Leone, Costa d'Ivori, Ghana, Togo, Benín, Nigèria, Camerun, República Centreafricana, sud del Txad, el Sudan del Sud, Etiòpia, República Democràtica del Congo, Ruanda i Burundi, Uganda, Kenya, Tanzània, Zàmbia, Malawi, Moçambic, nord i est de Botswana, Zimbàbue, centre de Namíbia, sud d'Angola i centre i est de Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ Comissió dels Noms dels Ocells en Català. Diccionari dels ocells del món: Ocells no passeriformes. Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d'Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia
* ↑ «Puput arbòria verda». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 23/03/2013 (català)
# Perdiu boscana de Roll

La perdiu boscana de Roll (Arborophila rolli) és una espècie d'ocell de la família dels fasiànids (Phasianidae) que habita al nord de Sumatra. S'ha considerat una subespècie d'A.orientalis.
# Puput arbòria violàcia

La puput arbòria violàcia (Phoeniculus damarensis) és una espècie d'ocell de la família dels fenicúlids (Phoeniculidae) que habita zones àrides amb arbusts espinosos de l'oest d'Angola i nord i centre de Namíbia.
# Milpoš

Milpoš és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1950.
# Pir Muhàmmad

Pir Muhàmmad és el nom dels següents personatges:
* Pir Muhàmmad I (~1528-1566), khakan dels uzbeks, kan de Balkh i de Bukharà (1552-53), de la dinastia xibànida
* Pir Muhàmmad II (Xibànides), khakan dels uzbeks (1598-1599) i kan de Bukharà, el darrer de la dinastia xibànida
* Pir Muhàmmad ibn Umar Shaykh, príncep timúrida
* Pir Muhàmmad ibn Jahangir (1376 -1407), príncep timúrida
# Juan Pablo Caffa

Juan Caffa (Murphy, 30 de setembre de 1984) és un futbolista argentí, que ocupa la posició de migcampista.
Format al planter del Boca Juniors, hi juga un encontre el 2003, l'any en què l'equip hi guanya l'Apertura. Posteriorment milita a Ferro Carril Oeste i a l'Arsenal de Sarandí.
Al mercat d'hivern de la temporada 06/07 fitxa pel Reial Betis, de la primera divisió espanyola, però és suplent durant l'any i mig. La temporada 08/09 és cedit al Reial Saragossa, on qualla una bona temporada: juga 38 partits, marca 4 gols i l'esquadra aragonesa retorna a la màxima categoria.

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador
# Labeo ansorgii

Labeo ansorgii és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 25 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Angola i Namíbia.

## Referències

* 1 2 «Labeo ansorgii» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lévêque, C. i J. Daget, 1984. Cyprinidae. p. 217-342. A J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ORSTOM, París i MRAC, Tervuren. Vol. 1.
* Moyle, P. i J. Cech.: Fishes: An Introduction to Ichthyology, 4a edició, Upper Saddle River, Nova Jersey, Estats Units: Prentice-Hall. Any 2000.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Reid, G.M., 1985. A revision of African species of Labeo (Pisces: Cyprinidae) and a re-definition of the genus. Verlag von J. Cramer, Braunschweig. 322 p.
* Tshibwabwa, S.M., 1997. Systématique des espèces africaines du genre Labeo (Teleostei, Cyprinidae) dans les régions icthyogéographiques de Basse-Guinée et du Congo II. Presses Universitaires de Namur, Namur, 227 p., Tesi doctoral.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Puig Sistra

El Puig Sistra és una muntanya de 1.990 metres que es troba entre els municipis de Molló i de Setcases, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ «puig Sistra | enciclopedia.cat». [Consulta: 2 novembre 2022].
# Miner grisenc

El miner grisenc (Geositta maritima) és una espècie d'ocell de la família dels furnàrids (Furnariidae).
Habita àrides zones rocoses i deserts, principalment en zones costaneres de l'oest de Perú i nord de Xile.

## Referències

* ↑ «Miner grisenc». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2021(català)
# Llista de diputats al Parlament Europeu en representació de Grècia (III Legislatura)

Aquesta és una llista dels 24 diputats que representaren Grècia durant la III Legislatura del Parlament Europeu (1989–1994).

## Llista

| Nom | Partit nacional | Grup del PE |
| Alekos Alavanos | Coalició de l'Esquerra i Progrés (Partit Comunista) | CE |
| Georgios Anastasópulos | Nova Democràcia | PPE |
| Paraskevàs Avgerinos | Moviment Socialista | SOC |
| Dimítrios Desil·las | Coalició de l'Esquerra i Progrés (Partit Comunista) | CE |
| Vasilis Efremidis | Coalició de l'Esquerra i Progrés (Partit Comunista) | CE |
| Marieta Giannaku | Nova Democràcia | PPE |
| Emmanuïl Karel·lis | Moviment Socialista | SOC |
| Efthímios Khristodulu | Nova Democràcia | PPE |
| Sotiris Kostópulos | Moviment Socialista | SOC |
| Efstàthios Lagakos | Nova Democràcia | PPE |
| Panagiotis Lambrias | Nova Democràcia | PPE |
| Dionísios Livanós | Moviment Socialista | SOC |
| Dimítrios Niànias | Renovació Democràtica | |
| Dimítrios Pagorópulos | Moviment Socialista | SOC |
| Mikhaïl Papagiannakis | Coalició de l'Esquerra i Progrés (Sinaspismós) | CE |
| Khristos Paputsís | Moviment Socialista | SOC |
| Ioannis Pesmazoglu | Nova Democràcia | PPE |
| Fílippos Pierros | Nova Democràcia | PPE |
| Georgios Raftópulos | Moviment Socialista | SOC |
| Panagiotis Rumeliotis | Moviment Socialista | SOC |
| Georgios Saridakis | Nova Democràcia | PPE |
| Pavlos Sarlís | Nova Democràcia | PPE |
| Ioannis Stamulis | Moviment Socialista | SOC |
| Konstandinos Stavru | Nova Democràcia | PPE |
| Konstandinos Tsimas | Moviment Socialista | SOC |
| Georgios Zavós | Nova Democràcia | PPE |

## Notes

* 1 2 A partir del 1993
* ↑ Dimití el 1990 i fou substituït per Menélaos Hatzigeorgiu.
* ↑ Dimití el 1993.
* ↑ A partir del 1990

## Enllaços externs

* Web del Parlament Europeu
# Platges d'El Pomar, Cerrón i La Olla

Les platges del Pomar, Cerrón i La Olla són tres platges que es troben al concejo asturià de Cudillero i pertanyen a la localitat de Rellayo.

## Morfologia i entorn

Les seves formes són gairebé idèntiques, en forma de petxina, i són tres pedrers. Es troben en un entorn rural i la seua perillositat és alta. Els seus jaços són pràcticament mancats de sorra i el seu accés, a vaig peu, és d'un km aproximadament i difícil de realitzar raó per la qual cal prendre les precaucions necessàries. L'ocupació és molt escassa i la urbanització entorn d'elles és molt baixa. està inclosa en la Costa Occidental d'Astúries.

## Accessos

Per accedir a aquestes platges cal localitzar els pobles més propers que són Artedo i Lamuño. Són tres cales que solament es diferencien quan la mar està a mitja marea. L'entrada és la mateixa que a la Platja de la Petxina de Artedo, senyalitzada convenientment en la N 634 i una vegada presa aquesta sortida, després d'una corba al principi de la carretera s'observa una petita pista amb direcció al nord, on hi ha una gran arbreda. Al final d'ella hi ha un petitíssim eixample on solament pot donar la volta un cotxe. Les platges no tenen cap servei però els seus paisatges i sendes són de gran bellesa. Com a activitats relativament recomanables, pel tema de l'accés, són la pesca submarina i la recreativa a canya.

## Referències

* ↑ Del Río, Alejandro. Nobel. Guía total de las playas de Asturias. Asturias: Nobel, 2013, p. 122. ISBN 978-84-8459-669-1.
# José López Penedo

José López Penedo, també conegut com a Liberto López, (Paredes de Cidade, O Irixo, 13 de juliol de 1915 - Barcelona, 4 de febrer de 1950) fou un guerriller anarquista gallec.

## Trajectòria

Exercí la professió de paleta i s'afilià a la Confederació Nacional del Treball (CNT). Durant la Guerra Civil Espanyola lluità a la Columna Durruti. Al final de la guerra, participà en accions antifranquistes amb grups llibertaris. Es desplaçà a França i durant l'ocupació alemanya participà a la Resistència a la zona de Prats de Molló.
Després de l'alliberament de França, s'incorporà al grup guerriller llibertari de Francesc Sabaté i Llopart («El Quico»), on fou l'encarregat d'escriure fullets i diaris clandestins. El 2 de març de 1949, amb els germans Sabaté i altres, participà a Barcelona en l'ametrallament de l'automòbil d'Eduardo Quintela Bóveda, cap de la Brigada Político-Social de la policia, en una acció on resultaren morts el secretari del Front de Joventuts del districte universitari Manuel Piñol Ballester i el seu conductor. Fou arrestat el 9 de març en una casa del barri de la Torrassa, a l'Hospitalet de Llobregat, on passà la nit amb Josep Sabaté i Llopart mentre esperava traslladar-se a França. Els dos foren sorpresos i, tot i que es defensaren i pogueren saltar per una finestra, López resultà ferit d'un tret al pulmó i el capturaren inconscient, mentre que Sabaté pogué fugir.
Portat al dispensari de la Creu Roja del barri de Collblanc, el traslladaren posteriorment a l'Hospital Militar, on fou intervingut abans de ser ingressat i interrogat a la seu de la Policia. El 16 de novembre de 1949 fou jutjat per un consell de guerra i condemnat a mort per l'atac a Quintela. Fou afusellat el 4 de febrer de 1950 al camp de la Bota de Barcelona, juntament amb el company cenetista Carles Vidal i Passanau. Posteriorment fou enterrat al, i va ser enterrat al Fossar de la Pedrera del cementiri de Montjuïc.

## Referències

* 1 2 3 4 «José López Penedo (1915-1950)». EstelNegre.org. [Consulta: 31 desembre 2019].
* 1 2 3 4 «José López Penedo guerrillero antifranquista». PuertoReal.CNT.es. Arxivat de l'original el 2019-12-30. [Consulta: 31 desembre 2019].

## Enllaços externs

* José López Penedo fusilado en el campo de la Bota (castellà)
# Puig Terrers

Puig Terrers és el nom dels següents llocs:
# Mimal·lònids

Els mimal·lònids (Mimallonidae) són una família de lepidòpters glossats del clade Ditrysia, l'única de la superfamília dels mimal·lonoïdeus (Mimallonoidea).

## Taxonomia

La família dels mimal·lònids inclou 27 gèneres i 194 espècies.
* Aceclostria
* Adalgisa
* Aleyda
* Alheita
* Bedosia
* Biterolfa
* Cicinnus
* Druentica
* Eadmuna
* Euphaneta
* Gonogramma
* Lacosoma
* Lurama
* Macessoga
* Menevia
* Mimallo
* Naniteta
* Pamea
* Psychocampa
* Ptochopsyche
* Reinmara
* Roelmana
* Roelofa
* Tarema
* Tolypeda
* Trogoptera
* Ulmara
* Vanenga
* Zaphanta

## Cladograma

* Rhopalocera
* Papilionoidea
* Papilionidae
* Pieridae
* Riodinidae
* Lycaenidae
* Nymphalidae
* Hesperiidae
* Coeliadinae
* Euschemoninae
* Eudaminae
* Pyrginae
* Heteropterinae
* Trapezitinae
* Hesperiinae
* Hedylidae
* Geometroidea
* Drepanoidea
* Axiidae
* Callidulidae
* Noctuoidea
* Bombycoidea
* Lasiocampoidea
* Mimallonidae

## Referències

* ↑ Nieukerken, E.J; et al. «Order Lepidoptera Linnaeus, 1758. En: Zhang Z-Q, editor. 2011. Animal Biodiversity: An outline of higher classification and survey of taxonomic richness» ( PDF) (en anglès). Zootaxa, 3148, 2011, pàg. 212–221.
* Firefly Encyclopedia of Insects and Spiders, editat per Christopher O'Toole, ISBN 1-55297-612-2, 2002

## Vegeu també

* Classificació dels lepidòpters

## Enllaços externs

* ACG Arxivat 2007-02-22 a Wayback Machine. Pàgina amb imatges de Mimallonidae de l'Àrea de Conservació Guanacaste, Costa Rica.
# Llista d'estacions de la xarxa de Rodalies de València
## A

* Albuixec
* l'Alcúdia de Crespins
* Aldaia
* Alfafar-Benetússer
* d'Algímia d'Alfara
* Algemesí
* Almassora
* Almenara
* Alzira

## B

* Benifaió-Almussafes
* Borriana-les Alqueries
* Bunyol

## C

* Carcaixent
* Castelló de la Plana
* Catarroja
* Caudiel
* Circuit Ricardo Tormo
* Cullera

## E

* Estivella-Albalat dels Tarongers

## G

* Gandia
* Platja i Grau de Gandia
* Gilet

## L

* La Llosa
* Loriguilla-Reva

## M

* Estació de Manuel-l'Ènova
* Massalfassar
* Massanassa
* Moixent
* Moncofa
* Montesa

## N

* Navaixes
* Nules-la Vilavella

## P

* La Pobla Llarga
* El Puig
* Puçol

## R

* El Rebollar
* Requena
* San Antonio de Requena
* Roca-Cúiper
* El Romaní

## S

* Sagunt
* Setaigües
* Silla
* Sogorb-Arrabal
* Sogorb-Ciutat
* Sollana
* Soneixa
* Sueca

## T

* Tavernes de la Valldigna

## U

* Utiel

## V

* València-Cabanyal
* València-Font de Sant Lluís
* València-Nord
* València-Sant Isidre
* Vallada
* Les Valls
* Vara de Quart
* Venta Mina
* Vila-real

## X

* Xàtiva
* Xeraco
* Xèrica-Viver
* Xest
* Xilxes
* Xirivella-Alqueries
* Xirivella-l'Alter
* Xiva
# Juan Alves Gordon

Juan José Alves Gordon (Mar del Plata, 25 de març de 1939) va ser un ciclista argentí que s'especialitzà en el ciclisme en pista, on va guanyar una medalla de plata als Campionat del món de Persecució per equips de 1968. Va participar en els Jocs Olímpics de 1968.

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# Protectorat Occidental d'Aden

El Protectorat Occidental d'Aden fou la zona sota protectorat britànic a l'oest de l'Hadramaut, a la part occidental del que fou el Iemen del Sud i avui República del Iemen. La diferència entre el protectorat i la colònia d'Aden és que el Protectorat estava governat per caps locals (sultans o xeics principalment) sota supervisió d'un resident britànic, mentre la colònia era administrada directament pels britànics. El protectorat occidental cobria un territori de 58.016 km², exclosos els soldanats de Wahidi i els xeicats d'Irqah i Hawra.
Els territoris directament integrats al protectorat foren:
* Sultanat de Lahej (dinastia Abdali), protectorat en 1887
* Xeicat dels Akrabi de Bir Ahmad, protectorat en 1888
* Sultanat Hawshabi de Musaymir, protectorat en 1904
* Xeicat dels Alawi, protectorat en 1895
* Emirat de Dhala, dinastia amiri, protectorat en 1904
* Xeicat de Shaib, dinastia saqladita
* Xeicat de l'Alt Yafa o Mahjabah, dinastia askàrida, protectorat en 1895
* Sultanat del Baix Yafa o Jaar, protectorat en 1895
* Sultanat de Fadli o Zinjibar, protectorat en 1890
* Sultanat d'Awdhali o Zarah, protectorat en 1888
* Estat de Dathina, república
* Emirat de Beihan, dinastia haiximita
* Sultanat de l'Alt Awlaqi o Nisab, protectorat en 1890
* Xeicat de l'Alt Awlaqi o Ma'an o Yashbum, protectorat en 1890
* Sultanat del Baix Awlaqi o Ahwar, protectorat en 1890
* Xeicat de Dubi
* Xeicat d'Hadrami
* Estat de Mawsata
* Xeicat dels Muflahi
* Xeicat de Busi
* xeicats dels dhiab o dhiebi a Irqah i a Hawra, protectorat en 1888
* Sultanat dels Wahidi d'Habban
* Sultanat dels Wahidi de Bal Haf, protectorat en 1888
* Sultanat dels Wahidi de Bir Ali, protectorat en 1895
Altres xeicats estaven sotmesos a l'autoritat d'un sultà o xeic superior i formaven part del protectorat no per un tractat directe amb els britànics sinó per la relació concertada pel cap dels que depenien. Els principals eren els de Nissiyin (Alt Awlaqi), Subayha (Lahej), Dahir (Alt Aulaqi), Ba Kazim (Baix Awlaqi), Irma i Djerdan (al Wahidi) i Ba Abdali (Seiyun)
El 1959 es va crear la Federació d'Emirats del Sud d'Aràbia que va esdevenir la Federació d'Aràbia del Sud. El Protectorat Occidental va desaparèixer de facto, ja que només un dels estats va romandre fora de la federació. Els estats que no es van unir a la federació (Alt Yafa a la part occidental, Quaiti, Kathiri i Mahra a l'oriental) van quedar inclosos en el Protectorat d'Aden, format principalment per l'antic Protectorat Oriental d'Aden.

## Referències

* ↑ Burrowes, Robert D. Historical Dictionary of Yemen (en anglès). Rowman & Littlefield, 2010, p. xxix. ISBN 0810855283.

## Vegeu també

* Levies d'Aden
# Miroslav Kundera

Miroslav Kundera (Tábor, Bohèmia Meridional, 16 de maig de 1965) va ser un ciclista txecoslovac, d'origen txec, que s'especialitzà en la pista. Va guanyar una medalla al Campionat del món en Persecució per equips de 1987.

## Referències

* Resultats a sitiodeciclismo.net
* Resultats a museociclismo.it
# Lophonectes gallus

Lophonectes gallus és un peix teleosti de la família dels bòtids i de l'ordre dels pleuronectiformes.

## Morfologia

Pot arribar als 20 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes de l'est d'Austràlia (incloent-hi Tasmània) i Nova Zelanda.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)