# Pame

El pame o, més pròpiament, les llengües pames és un grup de llengües ameríndies que es parlen en el centre-nord de Mèxic per les ètnies pames. La comunitat lingüística pame arriba als 10.000 individus, i viuen sobretot en l'estat de San Luis Potosí, encara que n'hi ha alguns parlants a l'estat d'Hidalgo.

## Classificació

Juntament amb l'otomí, el matlatzinca, el mazahua i l'ocuilteco, el pame forma part del grup otopame família lingüística otomang.
Ethnologue distingeix dues varietats d'aquest idioma: el pame central, parlat a Santa María Acapulco; i el pame septentrional, parlat en algunes comunitats al nord de Río Verde (San Luis Potosí), prop del límit fronterer amb Tamaulipas. El pame meridional es considera en l'actualitat extint, encara que Soustelle va poder documentar-ne alguns parlants cap a 1935. Des d'un punt de vista comparatiu sembla que les relacions de proximitat entre les varietats porten al següent esquema:
* Pame meridional (Ñã$^ʔ$ũ)
* Pame central (Ši$^ʔ$úi)
* Pame septentrional (Šiyúi)
S'estan emetent programes en llengua pame en l'emissora de ràdio XEANT-AM, amb seu a Tancanhuitz de Santos, San Luis Potosí, sota el patrocini de la CDI.

## Descripció lingüística

El pame és una llengua tonal que distingeix tons mitjà i alt, així com el matís alt-baix.

### Lèxic comparat

El següent quadre mostra els numerals i algunes paraules bàsiques en diferents varietats de Pame:
| GLOSSA | Pame Sud | Pame Sud | Pame Central | Pame Nord | PROTO- PAME |
| GLOSSA | (Jiliapan) | (Tilaco) | (Santa María) | (Alaquines) | PROTO- PAME |
| 1 | nna | nna | ndɑ | sɑnte | *$^n$da |
| 2 | ti | ti-yii | nui | nuyi | *nui |
| 3 | niyũ | ti-ñũn | rɑnhũʔ | rnuʔ | *-nũʔ |
| 4 | tipiyã | tyipya | ki-ñui | giriui | *ki-nui |
| 5 | špitũnt | šputun | kik$^ʔ$ɑi | gič$^ʔ$ɑi | *kik$^ʔ$ɑi |
| 6 | tikiyen | taken | tiliyɑ | teriɑ | *te- |
| 7 | tekiti | ki-yii | tiliñũhũñ | teriuhiñ | *te-?i+2 |
| 8 | teiniyun | kyidinũn | ndɑ ntsɑwʔ | tenhiuñ | *te-?-nũʔ |
| 9 | nahwẽn | nawẽ | 8 + 1 | kɑrɑ 8 + 1 | ? |
| 10 | stut$^ʔ$u | štusu | seskɑʔɑi | kɑrɑ 8 + 2 | ? |
| 'cap' | kiñãu | keyãw | ganãw | ganãu | *kənaw |
| 'ull' | nta | ndao | gotao | ntao | *$^n$ta |
| 'nas' | šiñũ | šiyõa | ʦiñowa | šiñõã | *šiñũ(?) |
| 'boca' | kine | kane | kona | kteye | * |
| 'peu' | nogua | nigowa | mok$^w$a | mok$^w$a | *mok$^w$a |
| 'blat de moro' | ʦ$^ʔ$iũ | t$^y$õã | gu-d$^h$wã | t$^ʔ$wã | *t$^ʔ$wã |
| 'metate' | mbot | nab$^ʔ$ot$^ʔ$ | k$^ʔ$yi | k$^ʔ$iyn | ? |
| 'xili' | bihi | mahi | mahi | l$^ʔ$u | *-hi |
| 'tomàquet' | mpia | rumbay | lapay | dbipay | *-pay |
| 'fesol' | tio | t$^ʔ$awuʔ | gu-k$^ʔ$we | k$^ʔ$wi | *k$^ʔ$wi(?) |
| 'carn' | migu | magiybi | pakas | pakas | *$^m$pak-(?) |
| 'menjar' | dii, nii | nii | sihin | sey | *si- |
| 'atzavara' | ši-nʤia | p$^ʔ$i-doa | go-doa | $^n$dwa | *$^n$doa |
| 'alcohol' | pink$^ʔ$i | pingi | ke-pi | ki-pint | ? |
| 'bosc' | mipwi | set$^ʔ$a | mabwo | kwãn | *mikwV (?) |
| 'flor' | ntu | nd$^ʔ$ow | go-tun | nkyun | *$^n$do-ni |
| 'gos' | nn$^ʔ$ow | nn$^ʔ$ow | nadu | dyo | *$^n$d$^ʔ$o- |
| 'cavall' | pahan | bhãn | wahil | pahal | *pahal-(?) |
| 'pedra' | kido | kudo | kotu | gitu | *ki-$^n$to |
| 'sol' | mpãẽ | nimbay | kunhu | mpa | *$^m$pay |
| 'lluna' | m$^ʔ$õ | m$^ʔ$ãũ | m$^ʔ$au | m$^ʔ$ãũ | *m$^ʔ$au |
| 'aigua' | bisa | masa | kwote | kãnte | *$^n$te |
| 'muntanya' | t$^ʔ$oe | t$^ʔ$i | go-loe | toe | *t$^ʔ$oe |
| 'sal' | t$^ʔ$iũs | t$^ʔ$ũs | l$^ʔ$ũs | t$^ʔ$ũs | *t$^ʔ$ũs |
| 'mercat' | tityawt | tetãwn | kekywãw | kik$^ʔ$yič | *teta- |
| 'any' | špo | šop$^ʔ$aw | ningyihin | čyii | ? |
| 'setmana' | nimpya | nembẽ | nembẽyn | pyẽy | *$^m$pyẽ(y) |
| 'nit' | sãu | nasaw | gu-sãw | digun | *sãw |
| 'fred' | ʦe | ʦe | ʦee | ʦee | *ʦe(e) |
| 'calor' | pa | mapa | mapa | mpa | *(ma)pa |

## Referències

* ↑ CDI, 2000.
* ↑ Ethnologue: Informe del pame central
* ↑ Ethnologue: Informe del pame septentrional.
* ↑ J. Soustelle, 1937, pp. 330-363
* ↑ Suaréz, 1983:51.
* ↑ Els numerals 1-10 no procedeixen de Soustelle sinó d'Heriberto Avelino, 5 de novembre de 2008, Norhtern P. Arxivat 2013-12-11 a Wayback Machine.
* ↑ Els numerals 1-10 no procedeixen de Soustelle sinó d'Heriberto Avelino, 5 de novembre de 2008, Central P. Arxivat 2013-12-11 a Wayback Machine.

## Bibliografia

* Soustelle, Jacques [1937](1992): La familia lingüística Otomí-Pame de México Central, Fondo de Cultura Económica, México DF, ISBN 968-16-4116-7.
* Suaréz, Jorge A, 1983, The Mesoamerican Indian Languages, Cambridge, CUP