# Període de transició Halaf-Obeid

El període de transició Halaf-Obaid o HUT (de l'anglès, Halaf-Ubaid Transitional period) (c. 5500/5400 aC - 5200/5000 aC) és un període prehistòric de Mesopotàmia. Es troba cronològicament entre el període Halaf i el període Obeid.
Encara és un període complex i poc conegut. Al mateix temps, es van fer esforços recents per estudiar el canvi gradual de la ceràmica d'estil Halaf a la ceràmica d'estil Obeid a diverses parts del nord de Mesopotàmia.

## Arqueologia

Arqueològicament, el període ha estat estudiat de nou recentment per diversos estudiosos. Sembla que el període Halaf va acabar al voltant del 5200 aC, i el període Obeid del nord va començar al voltant d'aquell moment. Hi ha diversos jaciments que es situen des del període Halaf fins a l'Obeid.
Anteriorment, només dos d'aquests llocs eren ben coneguts. El primer d'ells, Tepe Gaura, va ser excavat a la dècada del 1930, quan faltaven controls estratigràfics, cosa que va provocar dificultats per tornar a crear la seqüència. El segon, Tell Aqab, va romandre en gran part inèdit. Això va dificultar les declaracions definitives sobre el període. Però amb l'estat actual del coneixement arqueològic, està sorgint més certesa.

## Jaciments amb transició brusca

Tell Arpachiyah i Tepe Gaura són els llocs on la transició d'Halaf a Obeid va ser força brusca. No es van observar nivells de transició en aquests dos jaciments importants.

## Jaciments amb transició gradual

A. L. Perkins va identificar l'existència d'una fase de transició Halaf-Obeid que es pot veure en conjunts ceràmics. Es van suggerir llocs com Tell el-'Oueili i Txoga Mami a la regió de Mandali com a testimonis d'aquesta fase.
Més recentment, s'ha documentat una fase de transició Halaf-Obeid a Síria, en llocs com Tell Zeidan, Tell Aqab, Tell Kurdu, Tell Masaikh (prop de Terqa, també conegut com Kar-Assurnasirpal) i Chagar Baçar.
La ceràmica de transició Halaf-Obeid de Tell Begum, a la plana de Xahrizur, és especialment abundant. La plana de Xahrizur es troba entre les planes de Mesopotàmia i l'altiplà iranià, per la qual cosa és geogràficament important.
Una anàlisi recent (2016) indica que, a la regió d'Assur, així com a la plana de Xahrizur, la intensitat de l'assentament, així com el nombre global de jaciments es va mantenir força similar durant els períodes Halaf i Obeid.

## Cronologia relativa

Cronologia del període neolític   Neolític preceràmic   Neolític ceràmic :
| aC 11000 | Europa | Egipte | Síria Llevant | Anatòlia | Khabur | Jabal Sinjar Assíria | Tigris mitjà | Baixa Mesopotàmia | Iran (Khuzistan) | Iran | Indus/ Índia | Xina |
| 10000 | | | Neolític preceràmic A Gesher Mureybet (10,500 aC) | | | | | | | | | Ceràmica primerenca (18.000 aC) |
| 9000 | | | Jericó Tell Abu Hureyra (Agricultura) | | | | | | | | | Ceràmica primerenca (18.000 aC) |
| 8000 | | | Neolític preceràmic B Jericó Tell Aswad | Göbekli Tepe Çayönü Aşıklı Höyük Karahan Tepe | | | | | | | | Neolític inicial (Ceràmica) Nanzhuangtou (8500–8000 aC) |
| 7000 | | Egipte neolític Nabta Playa (7500 aC) | Neolític preceràmic B Jericó Tell Aswad | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Tell Sabi Abyad Bouqras | Jarmo | | | | Ganj Dareh Chia Jani Ali Kosh | Mehrgarh I | Neolític inicial (Ceràmica) Nanzhuangtou (8500–8000 aC) |
| 6500 | Europa neolítica Franchthi Sesklo (Agricultura) | Egipte neolític Nabta Playa (7500 aC) | Neolític preceràmic C ('Ain Ghazal) | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Neolític ceràmic Tell Sabi Abyad Bouqras | Neolític ceràmic Jarmo | | | Chogha Bonut | Teppe Zagheh | Mehrgarh I | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 6000 | Neolític ceràmic Sesklo Dímini | Egipte neolític Nabta Playa (7500 aC) | Neolític ceràmic Cultura Jarmukiana (Sha'ar HaGolan) | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Neolític ceràmic Tell Sabi Abyad Bouqras | Neolític ceràmic Jarmo | | Neolític ceràmic Obeid 0 (Tell el-'Oueili) | Neolític ceràmic Chogha Mish | Neolític ceràmic Sang-i Chakmak | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 5600 | Neolític ceràmic Sesklo Dímini | Faium A | Amuq A | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Halaf Halaf-Obeid | Umm Dabaghiya | Samarra (6000–4800 aC) | Neolític ceràmic Obeid 0 (Tell el-'Oueili) | Tepe Muhammad Djafar | Tepe Sialk | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 5200 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Faium A | Amuq B | Neolític ceràmic Hacilar Mersin 24–22 | Halaf Halaf-Obeid | Hassuna | Samarra (6000–4800 aC) | Obeid 1 (Eridu 19–15) Obeid 2 (Hajji Mohammed) (Eridu 14–12) | Susiana A | Yarim Tepe Hajji Firuz Tepe | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 4800 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Neolític ceràmic Merimde (Agricultura) | Amuq C | Hacilar Mersin 22–20 | Halaf Halaf-Obeid | Hassuna tardà Gawra 20 | Samarra (6000–4800 aC) | Obeid 1 (Eridu 19–15) Obeid 2 (Hajji Mohammed) (Eridu 14–12) | Tepe Sabz | Kul Tepe Jolfa | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 4500 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Neolític ceràmic Merimde (Agricultura) | Amuq D | Gian Hasan Mersin 19–17 | Obeid 3 | Obeid 3 (Gawra) 19–18 | Obeid 3 | Obeid 3 | Khazineh] Susiana B | Kul Tepe Jolfa | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 3800 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Badariana Naqada | Amuq D | Gian Hasan Mersin 19–17 | Obeid 4 | Obeid 4 | Obeid 4 | Obeid 4 | Obeid 4 | | | | Kul Tepe Jolfa | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |

## Referències

* ↑ Campbell i Fletcher, 2010, p. 79-80.
* 1 2 Campbell i Fletcher, 2010, p. 77.
* 1 2 3 4 Mühl i Nieuwenhuyse, 2016, p. 27-56.
* ↑ Liverani, Mario. The Ancient Near East: History, Society and Economy (en anglès). Routledge, 2013, p. 13, Taula 1.1 "Chronology of the Ancient Near East". ISBN 9781134750917.
* 1 2 Shukurov, Anvar; Sarson, Graeme R.; Gangal, Kavita «The Near-Eastern Roots of the Neolithic in South Asia» (en anglès). PLOS One, 9 (5), 07-05-2014, pàg. e95714. Bibcode: 2014PLoSO...995714G. DOI: 10.1371/journal.pone.0095714. ISSN: 1932-6203. PMC: 4012948. PMID: 24806472.
* ↑ Bar-Yosef, Ofer; Arpin, Trina; Pan, Yan; Cohen, David; et al. «Early Pottery at 20,000 Years Ago in Xianrendong Cave, China» (en anglès). Science, 336(6089), 29-06-2012, pàg. 1696-1700. Bibcode: 2012Sci...336.1696W. DOI: 10.1126/science.1218643. ISSN: 0036-8075. PMID: 22745428.
* ↑ Thorpe, I. J.. The Origins of Agriculture in Europe (en anglès). Routledge, 2003, p. 14. ISBN 9781134620104.
* ↑ Price, T. Douglas. Europe's First Farmers (en anglès). Cambridge University Press, 2000, p. 3. ISBN 9780521665728.
* ↑ Stiebing, William H. (Jr); Helft, Susan N. Ancient Near Eastern History and Culture (en anglès). Routledge, 2017, p. 25. ISBN 9781134880836.

## Bibliografia

* Campbell, Stuart «Rethinking Halaf chronologies» (en anglès). Paléorient, 33(1), 2007, pàg. 103-136.
* Campbell, Stuart; Fletcher, Alexandra. «Questioning the Halaf-Ubaid Transition». A: Beyond the Ubaid: Transformation and Integration in the Late Prehistoric Societies of the Middle East (en anglès). Chicago: The Oriental Institute of the University of Chicago, 2010. ISBN 978-1-885923-66-0.
* Davidson, T; Watkins, T. «Two seasons of excavation at Tell Aqab in the Jezirah, N.E. Syria». Iraq, 43(1), 1981, pàg. 1-18.
* Mühl, Simone; Nieuwenhuyse, Olivier P. «Halaf and Ubaid period settlement: a view from the Central Zagros Piedmont». A: Trajectories of Complexity. Socio-economic Dynamics in Upper Mesopotamia in the Neolithic and Chalcolithic Periods ( PDF) (en anglès). Wiesbaden: Studia Chaburensia 6, 2016, p. 27-56. Arxivat 2019-12-15 a Wayback Machine.
* Tobler, Arthur. Excavations at Tepe Gawra (en anglès). 2. Oxford: Oxford University Press, 1950.