OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pachycara dolichaulus

Pachycara dolichaulus és una espècie de peix de la família dels zoàrcids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 24,4 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí i d'aigües profundes que viu entre 666-718 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Perú.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Zugmayer E., 1911. Diagnoses de poissons nouveaux provenant des campagnes du yacht "Princesse-Alice" (1901 à 1910). Bull. Inst. Oceanogr. (Mònaco) Núm. 193. 1-14.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Anderson, M.E., 2006. Studies on the Zoarcidae (Teleostei: Perciformes) of the Southern Hemisphere. XII. Two new lycodine species from off Peru. Species diversity, 11 (3): 183-190.
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Anderson, M.E., 1994. Systematics and osteology of the Zoarcidae (Teleostei: Perciformes). Ichthyol. Bull. J.L.B. Smith Inst. Ichthyol. 60:120 p.
* Anderson, M.E. i V.V. Fedorov, 2004. Family Zoarcidae (Swainson, 1839). Eelpouts. Calif. Acad. Sci. Annotated Checklists of Fishes (34):58.
* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Mitchell (Oregon)

Mitchell és una població dels Estats Units a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2000 tenia 170 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mitchell tenia 170 habitants, 75 habitatges, i 42 famílies. La densitat de població era de 55,6 habitants per km².
Dels 75 habitatges en un 25,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,7% hi vivien parelles casades, en un 9,3% dones solteres, i en un 42,7% no eren unitats familiars. En el 38,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,27 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,79.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,8% tenia menys de 18 anys, un 2,9% entre 18 i 24, un 19,4% entre 25 i 44, un 28,2% de 45 a 60 i un 20,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.417$ i la renda mediana per família de 20.833$. Els homes tenien una renda mediana de 21.250$ mentre que les dones 23.125$. La renda per capita de la població era de 13.906$. Aproximadament el 26,9% de les famílies i el 28,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mitchell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mitchell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Resolució 162 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 162 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada l'11 d'abril de 1961 després d'una queixa presentada per Jordània i prenent nota de la decisió de la Comissió Mixta d'Armistici Israel-Jordània, el Consell va aprovar la decisió d'aquest organisme i va instar Israel a complir-lo. El Consell va demanar al membre de la Comissió que cooperés per garantir que es complirà els acords d'armistici araboisraelians de 1949 entre Israel i Jordània. Representants de Jordània i Israel es van presentar a la reunió.
La resolució 162 va ser aprovada per vuit vots a favor, cap en contra i tres abstencions de Ceilan, la Unió Soviètica i la República Àrab Unida.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 101 a la 200 (1953 - 1965)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Myiodynastes

Myiodynastes és un gènere d'ocells de la família dels tirànids (Tyrannidae ).

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 2.5, 2010) aquest gènere està format per cinc espècies:
* Myiodynastes hemichrysus - tirà reial ventredaurat.
* Myiodynastes chrysocephalus - tirà reial de capell daurat.
* Myiodynastes bairdii - tirà reial de Baird.
* Myiodynastes luteiventris - tirà reial sulfuri.
* Myiodynastes maculatus - tirà reial estriat.
# Lliga Premier de Belize de futbol

La Lliga Premier de Belize de futbol, oficialment Premier League of Belize, és la màxima competició de Belize de futbol.

## Història

Va ser creada 28 de desembre de 2011 després de la fusió de la Belize Premier Football League i la Super League of Belize. Prèviament, Belize havia estat suspesa per la FIFA i la Belize Premier Football League havia abandonat la Football Federation of Belize.

## Historial

Font:
* 2012: Placencia Assassins (1)
* 2012-13 O: Belmopan Bandits (1)
* 2012-13 C: Police United (1)
* 2013-14 O: Belmopan Bandits (2)
* 2013-14 C: Belmopan Bandits (3)
* 2014-15 O: Belmopan Bandits (4)
* 2014-15 C: Verdes (1)
* 2015-16 O: Police United (2)
* 2015-16 C: Belmopan Bandits (5)
* 2016-17 O: Belmopan Bandits (6)
* 2016-17 C: Belmopan Bandits (7)
* 2017-18 O: Verdes (2)
* 2017-18 C: Belmopan Bandits (8)
* 2018-19 O: Belmopan Bandits (9)
* 2018-19 C: San Pedro Pirates (1)
* 2019-20 O: Verdes (3)
* 2019-20 C: Campionat cancel·lat
* 2020-21: No es disputà
* 2021-22: No es disputà
* 2022-23 O: Altitude FC (1)
* 2022-23 C: Verdes (4)
O-Obertura, C-Clausura

## Referències

* ↑ «FFB electoral committee on "Top League" elections». Amandala Online, 10-01-2012 [Consulta: 30 juny 2013].
* ↑ «FIFA suspends Belize». Amandala Online, 21-06-2011 [Consulta: 30 juny 2013].
* ↑ «BPFL confirms withdrawal from FFB». Amandala Online, 13-05-2011 [Consulta: 30 juny 2013].
* ↑ «Belize - List of Champions». RSSSF. [Consulta: 1r octubre 2011].
# Pachycara crossacanthum

Pachycara crossacanthum és una espècie de peix de la família dels zoàrcids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 37 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí i d'aigües profundes que viu fins als 900 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Àfrica Occidental.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Zugmayer E., 1911. Diagnoses de poissons nouveaux provenant des campagnes du yacht "Princesse-Alice" (1901 à 1910). Bull. Inst. Oceanogr. (Mònaco) Núm. 193. 1-14.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Anderson, M.E., 1989. Review of the eelpout genus Pachycara (Zugmayer, 1911) (Teleostei: Zoarcidae), with descriptions of six new species. Proc. Cal. Acad Sci. 46(10):221-242.
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Anderson, M.E., 1994. Systematics and osteology of the Zoarcidae (Teleostei: Perciformes). Ichthyol. Bull. J.L.B. Smith Inst. Ichthyol. 60:120 p.

## Bibliografia

* Anderson, M.E. i V.V. Fedorov, 2004. Family Zoarcidae (Swainson, 1839). Eelpouts. Calif. Acad. Sci. Annotated Checklists of Fishes (34):58.
* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Mitchell (Nebraska)

Mitchell és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 1.831 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mitchell tenia 1.831 habitants, 714 habitatges, i 474 famílies. La densitat de població era de 1.055,2 habitants per km².
Dels 714 habitatges en un 33,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,5% hi vivien parelles casades, en un 10,1% dones solteres, i en un 33,6% no eren unitats familiars. En el 30% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,48 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,5% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 24,6% entre 25 i 44, un 20% de 45 a 60 i un 19,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.710 $ i la renda mediana per família de 34.900 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.534 $ mentre que les dones 18.672 $. La renda per capita de la població era de 14.286 $. Aproximadament el 15% de les famílies i el 19,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mitchell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mitchell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ricardo Serna Orozco

Ricardo Serna Orozco (sevilla, 21 de gener de 1964) és un exfutbolista andalús, que ocupava la posició de defensa. Va jugar principalment al Sevilla FC i al FC Barcelona. Posteriorment, ha fet d'entrenador de futbol.

## Trajectòria esportiva

Va començar a destacar a les files del Sevilla FC. Amb el conjunt sevillista va militar a primera divisió entre 1982 i 1988, sent titular en les sis campanyes. L'estiu de 1988 fitxa pel FC Barcelona.
Al conjunt blaugrana, el defensa passa el millor període de la seua carrera. A nivell individual segueix sent titular i debuta com a internacional absolut, i a nivell d'equip guanya tot un seguit de títols.
Després que la temporada 91/92 ja passa a la suplència, fitxa pel Deportivo de La Corunya, amb qui només hi jugaria un encontre en dos anys.
Posteriorment militaria al RCD Mallorca, de Segona Divisió, i al Granada CF i AD Ceuta, de la Segona B.

## Internacional

Serna va ser sis vegades internacional amb la selecció espanyola. Va participar en el Mundial de 1990.

## Palmarès

* Lliga espanyola: 90/91, 91/92
* Copa del Rei: 1990
* Copa d'Europa: 1992
* Recopa: 1989
* Supercopa d'Espanya: 1991
# Màquina de Moore

Una màquina de Moore en teoria de la computació és un autòmat d'estats finits on les sortides estan determinades per l'estat actual únicament (i no depèn directament de l'entrada). El diagrama d'estats per a una màquina Moore inclourà un senyal de sortida per a cada estat. Comparada amb la Màquina de Mealy, la qual mapeja transicions a la màquina a sortides.
El nom Moore machine ve del seu promotor: Edward F. Moore, un pioner de les màquines d'estats, el qual va escriure Gedanken-experiments on Sequential Machines, pp 129-153, Estudis d'Autòmats, Anales dels Estudis Matemàtics, no. 34, Princeton University Press, Princeton, N. J., 1956.
La majoria de les electròniques estan dissenyades com a sistemes seqüencials síncrons. Els sistemes seqüencials síncrons són una forma restringida de màquines de Moore on l'estat canvia només quan el senyal de rellotge global canvia. Normalment l'estat actual s'emmagatzema en Flip-flops, i el senyal de rellotge global està connectada a l'entrada "clock" dels flip-flops. Els sistemes seqüencials síncrons són una manera de resoldre problemes de metaestabilitat.
Una màquina electrònica de Moore típica inclou una cadena de Lògica combinacional per descodificar l'estat actual en sortides (lambda). L'instant en el qual l'estat actual canvia, aquells canvis es propaguen a través de la cadena. i gairebé instantàniament les sortides canvien (o no canvien). Hi ha tècniques de disseny per assegurar que no es produeixin errors de curta durada a les sortides durant el breu període mentre aquests canvis s'estan propagant a través de la cadena, però la majoria dels sistemes estan dissenyats perquè els glitches durant el breu temps de transició siguin ignorats. Les sortides llavors romanen igual indefinidament (per exemple, els LEDs estan brillants, la bateria està connectada als motors, etc.), fins que la màquina de Moore canvia d'estat una altra vegada.

## Definició formal

Una màquina de Moore pot ser definida com una 6 - tupla {S, S $_0$, S,?, T , G } consistent de
* Un conjunt finit d'estats ( S )
* Un estat inici (també anomenat estat inicial) S $_0$ el qual és un element de ( S )
* Un conjunt finit anomenat alfabet entrada (S)
* Un conjunt finit anomenat l'alfabet sortida (?)
* Una funció de transició ( T : S × S? S ) mapejant un estat i una entrada al següent estat
* Una funció sortida ( G : S ??) Mapejant cada estat a l'alfabet sortida.
El nombre d'estats en una màquina de Moore serà major o igual al nombre d'estats a la Màquina de Mealy corresponent.

## Referències

* ↑ David A. Patterson, John L. Hennessy. Estructura y diseño de computadores (en castellà). Reverte, 2000, p. 110. ISBN 9788429126181.
* ↑ Moore, Edward F «Gedanken-experiments on Sequential Machines». Automata Studies, Annals of Mathematical Studies. Princeton University Press [Princeton, N.J.], 34, 1956, pàg. 129–153.

## Vegeu també

* Màquina de Mealy
* Autòmat finit
* Xarxes de Petri
* Màquina d'estats algorísmica.
* Teoria de grafs.
* Transductor d'estats finits
# Lionel Charbonnier

Lionel Charbonnier (25 d'octubre de 1966) és un exfutbolista francès.

## Selecció de França

Va formar part de l'equip francès a la Copa del Món de 1998.
És un futbolista francès retirat que va jugar com a porter. Després de retirar-se, es va convertir en entrenador de futbol i va entrenar l'Atjeh United de la Lliga Primer Indonèsia en la temporada abans de retirar-se juntament amb la seva lliga independent.
Va jugar per a l'equip AJ Auxerre que va guanyar el títol de la Ligue 1 i la Copa de França en la temporada 1995-96 sota la direcció de Guy Roux. Després d'onze temporades amb Auxerre de 1987 a 1998, es va unir al Rangers FC a Escòcia, on va guanyar els triples de Scottish PremierLeague, Scottish Cup i Scottish League Cup en la seva primera temporada, 1998-99. Van retenir la Lliga i la Copa en la seva segona temporada. Es va retirar en 2002 després d'una temporada amb Lausanne Sports de la Super League suïssa. Charbonnier va ser seleccionat 32 vegades per a l'equip nacional francès, però va obtenir la seva única gorra en 1997. Va ser membre de l'equip que va guanyar la Copa del Món de 1998 a casa, encara que no va jugar un partit.
També va entrenar la selecció sub-20 de Tahití, un territori francès d'ultramar, guanyant el campionat de la Confederació de Futbol d'Oceania en aquesta categoria d'edat. Charbonnier va qualificar a l'equip Sub-20 per a la Copa Mundial 2009 a Egipte, la primera vegada que una illa s'ha classificat en aquest nivell de competència. Al desembre de 2012 va ser nomenat director general de l'Associació de Futbol d'Indonèsia.

## Referències

* 1 2 Lionel Charbonnier a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ Gilles Verdez; Guillaume Evin Les VIPères du foot. Editions du moment, 2 abril 2015, p. 67–. ISBN 978-2-35417-375-3.
* ↑ «France v Italy (2-2)». eu-football.info. [Consulta: 19 octubre 2017].
* ↑ «Charbonnier fuelling Tahiti ambition». FIFA.com, 24-08-2009. Arxivat de l'original el 20 d’octubre 2017. [Consulta: 19 octubre 2017].
# Mangsong Mangtsen

Mangsong Mangtsen va ser el segon emperador del Tibet. Va pujar al tron el 651, perquè un any abans havia mort el seu avi, Songtsen Gampo quan ell es trobava estudiant a l'Índia. Durant el seu govern, les relacions amb la Xina es van tornar molt cruentes. L'emperador tibetà va tractar d'aliar-se als xinesos casant-se amb la filla de l'emperador Li Shimin, però aquesta sol·licitud no va ser acceptada. Aliat dels tocaris, va sotmetre a l'Àsia central i després es va dirigir a la Xina, prenent Hankeu el 665. Durant el seu regnat, Tibet va esdevenir un poderós imperi. S'estenia des de les fredes planes siberianes fins al golf de Bengala i des del mar Caspi fins a les riberes del Hoang-Ho. Va morir el 676.

## Bibliografia

* Bacot, Thomas and Toussaint. (1940–1946). Documents de Touen-houang relatifs a l'histoire de Tibet. J. Bacot, F. W. Thomas, Ch. Touissant. Paris. Libraire orientaliste Paul Geunther.
* Choephel, Gedun. (1978). The White Annals. Library of Tibetan Works & Archives Dharamsala, H.P., India.
* Dotson (2009). Brandon Dotson. The Old Tibetan Annals: An Annotated Translation of Tibet's First History. VÖAW, Austria. ISBN 978-3-7001-6102-8 (book); ISBN 978-3-7001-6712-9 (online edition).
# Milpitas

Milpitas és una població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 62.698 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Milpitas tenia 62.698 habitants, 17.132 habitatges, i 13.996 famílies. La densitat de població era de 1.785,2 habitants/km².
Dels 17.132 habitatges en un 43% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,1% hi vivien parelles casades, en un 10,9% dones solteres, i en un 18,3% no eren unitats familiars. En l'11,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,72.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,6% tenia menys de 18 anys, un 9,5% entre 18 i 24, un 38% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 111,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 84.429 $ i la renda mediana per família de 84.827 $. Els homes tenien una renda mediana de 51.316 $ mentre que les dones 36.681 $. La renda per capita de la població era de 27.823 $. Entorn del 3,3% de les famílies i el 5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Milpitas». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Milpitas». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Rhodia

Lex rhodia o Lex rhodiorum de jactu va ser una antiga llei romana que va prendre aquest nom perquè els romans la van copiar dels rodis. El seu autor i la data són desconeguts.
Sembla que incloïa una ordenança marítima, però el seu contingut només és conegut per un fragment que diu que quan una part de la carrega havia de ser tirada al mar per salvar la nau, els propietaris de la càrrega que es salvava havien de compensar als que havien perdut la seva.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de; José Francisco Díaz. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 141 [Consulta: 27 abril 2022].
# Llegenda negra

«Llegenda negra» té aquests significats:
El terme és definit pel diccionari de la Reial Acadèmia Espanyola com a «opinió desfavorable i generalitzada sobre algú o alguna cosa, generalment infundada». A la Gran Enciclopèdia Catalana s'usa el terme transcrit del castellà leyenda negra. Pot referir-se a:

## Història

* Llegenda negra espanyola
* Llegenda negra de la Inquisició
** Llegenda negra de la Inquisició espanyola
* Llegenda negra de les Croades
* Llegenda negra de l'Església Catòlica
* Llegenda negra panamenya
* Llegenda negra dels Borgia
* Llegenda negra de Caterina de Médicis
* Llegenda negra de Pius XII
* Llegenda negra de l'Orde Templària
* Llegenda negra d'Artigas
* Llegenda negra de Carlos Menem

## Literatura

* La Leyenda Negra, obra de Julián Juderías y Loyot.

## Música

* Leyenda Negra (cançó), cançó del grup de hip-hop xilè Tiro de Gracia, del seu àlbum Ser humano!!
* La llegenda negra de La Balsa (cançó rock gravada per Los Gatos en Argentina)
* La llegenda negra de Black Sabbath (sobre el grup de heavy metal Black Sabbath)

## Referències

* ↑ «Llegenda negra». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Lleis de la termodinàmica

Les lleis de la termodinàmica descriuen, en principi, el transport privat de calor i treball en els processos termodinàmics. No obstant això, des de la seva concepció, aquestes lleis de la física es van convertir en les més importants de tota física i altres ciències relacionades amb la termodinàmica. Es veuen sovint associades amb conceptes massa allunyats del que recullen els seus enunciats.
El primer principi que es va establir va ser la segona llei de la termodinàmica, tal com la va formular Sadi Carnot el 1824. El 1860 ja va establir dos «principis» de la termodinàmica amb les obres de Rudolf Clausius i William Thomson, lord Kelvin. Amb el temps, aquests principis s'han denominat «lleis». El 1873, per exemple, Willard Gibbs va afirmar que hi havia dues lleis absolutes de la termodinàmica en els seus mètodes gràfics en la termodinàmica de fluids. Actualment s'enuncien un total de quatre lleis. En els últims vuitanta anys, alguns autors han suggerit altres lleis, però cap d'aquestes va ser acceptada per unanimitat.

## Vegeu també

* Termodinàmica
* Entropia
* La fletxa del temps
# Mantidactylus microtympanum

Mantidactylus microtympanum és una espècie de granota de la família dels mantèl·lids endèmica de Madagascar.
Està en perill d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Fordham et al (2006). Mantidactylus microtympanum. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 5 gener 2008 (en anglès). (anglès)