OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Luci Corneli Lèntul (pretor)

Luci Corneli Lèntul (en llatí: Lucius Cornelius Servius F. Servius N. Lentulus) va ser un magistrat romà. Era fill de l'ambaixador Servi Corneli Lèntul.
De les magistratures que va exercir la més rellevant va ser la de pretor, càrrec que va tenir el 140 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 732.
# Xemeneia de Can Marfà

La Xemeneia de Can Marfà és una obra de Mataró (Maresme) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Xemeneia de vapor de la fàbrica de Can Marfà situada entre les dues naus que constitueixen el conjunt fabril. Es tracta d'un element exempt, d'obra vista i de construcció tronco-cònica que s'entrega al terra mitjançant una base octogonal d'uns tres metres d'alçada. Es troba en força bon estat tot i que en la seva part superior fou necessari reforçar-la amb uns cèrcols metàl·lics.

## Història

L'any 1851 Gaietà Marfà s'establia com a fabricant de gènere de punt al camí Ral. L'empresa anà creixent i entre 1881 i 1892 passà a mans de Vidua i Fills de Gaietà Marfà. De 1892 a 1904 s'anomena Fills de Gaietà Marfà i cia. De 1904 a 1931 l'empresa rep el nom de Fills de Marfà s en c. De 1931 a 1975 s'anomena Industrial Mataró-Girona SA. L'any 1984 la fàbrica passa a mans dels treballadors en forma de Societat Anònima Laboral.

## Referències

* 1 2 «Xemeneia de Can Marfà». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 agost 2017].
# Port Adelaide Football Club

El Port Adelaide Football Club és un club professional de futbol australià de la ciutat d'Adelaida que disputa l'Australian Football League.

## Palmarès

* Australian Football League: 2004
* Minor Premiers (fase regular): 2002, 2003, 2004
* Campionat d'Austràlia: 1890, 1910, 1913, 1914
* McClelland Trophy: 2002, 2003, 2004
* Campionats de la SANFL: 1884, 1890, 1897, 1903, 1906, 1910, 1913, 1914, 1921, 1928, 1936, 1937, 1939, 1951, 1954, 1955, 1956, 1957, 1958, 1959, 1962, 1963, 1965, 1977, 1979, 1980, 1981, 1988, 1989, 1990, 1992, 1994, 1995, 1996

## Estadis

* Buck's Flat (Glanville Estate) (1870-1883)
* Alberton Oval (1883-1974)
* Adelaide Oval (1975-1976, 2014-)
* Alberton Oval (1977-1996) (entrenament 1997-)
* Football Park, reanomenat AAMI Stadium el 2003 (1997-2013)

## Enllaços externs

* Web oficial
* BigFooty's fòrum
# Sant Josep de Prada

Sant Josep de Prada és la capella del Convent de les Germanes Dominiques de la vila de Prada, a la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord.
Està situada. El Convent de les Germanes Dominiques és

## Referències

* ↑ [ Sant Josep de Prada en els ortofotomapes de l'IGN]

## Bibliografia

* Becat, Joan. «124 - Prada». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Gavín, Josep M. «Conf 112. Sant Josep de Prada». A: Capcir - Cerdanya - Conflent - Vallespir - Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies, 3*). ISBN 84-85180-12-7.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Prada». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
# Mycena rosella

Mycena rosella és una espècie de bolet pertanyent a l'ordre dels agaricals.

## Descripció

* El barret fa 0,5-1,5 cm de diàmetre, és hemisfèric de jove, després cònico-campanulat, d'un bonic color rosa viu, el qual empal·lideix freqüentment en envellir o amb temps sec. Superfície llisa, mat, estriada, excepte vora l'àpex.
* Làmines d'adnates a subdecurrents, de color rosa a rosa pàl·lid. Aresta sencera i de color rosa viu.
* El peu fa 2-4 x 0,1-0,3 cm, cilíndric, fràgil, de color bru rosat. Superfície llisa.
* Carn prima, de color més pàl·lid que el barret.
* Olor i sabor no distintius.
* Esporada de color blanc.
* Les espores són d'el·lipsoïdals a cilíndriques, llises, de 8-10,5 x 3-4,5 micròmetres. Pleurocistidis no ornamentats.

## Hàbitat

Sota coníferes, freqüentment entre esfagnes (Sphagnum), i en lloc humits. És poc freqüent i apareix des de final de l'estiu fins a la tardor.

## Distribució geogràfica

Es troba a Europa i Nord-amèrica (Nova Anglaterra, Nova York i Nova Jersey).

## Confusions amb altres espècies

Les làmines amb l'aresta de color rosa viu, l'aspecte del basidioma i l'hàbitat entre esfagnes faciliten la seua diferenciació respecte a espècies properes que tenen també el barret i el peu rosats, com Mycena adonis o Mycena floridula, però amb l'aresta de les làmines no diferenciada, del mateix color.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Kummer P., (1871). Der Führer in die Pilzkunde. Zerbst. p. 109.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 3 Gerhardt, Ewald; Vila, Jordi; i Llimona, Xavier, 2000: Bolets dels Països Catalans i d'Europa. Manual d'identificació. Ediciones Omega, S.A, Barcelona. Pàg. 503. ISBN 84-282-1121-3
* ↑ Miller HR, Miller OK., 2006. North American Mushrooms: a Field Guide to Edible and Inedible Fungi. Guilford, Conn: Falcon Guide. P. 167. ISBN 0-7627-3109-5. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2014-12-31. [Consulta: 4 desembre 2011].
* ↑ GBIF (anglès)
* ↑ Mycobank (anglès)
* ↑ RogersMushrooms Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* R. A. Maas Geesteranus, 1992: Mycenas of the Northern Hemisphere. 2 Bände, Sciences. Els Països Baixos. ISBN 0-444-85757-5.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* Species Fungorum (anglès)
* StrainInfo Arxivat 2014-01-14 a Wayback Machine. (anglès)
* Mushroom Observer (anglès)
* CalPhotos (anglès)
# Bárcena de Ebro

Bárcena de Ebro és un nucli situat al municipi de Valderredible (Cantàbria), prop del límit amb el municipi de Valdeprado del Río. Està situat a la vora del riu Ebre. Hi viuen 17 persones (2008) i es troba a 17 km de la capital, Polientes. És a 720 m per sobre el nivell del mar.
# Corrent de Demòcrates Fidels a l'Ideal de Thomas Sankara

El Corrent de Demòcrates Fidels a l'Ideal de Thomas Sankara (en francès: Courant des Démocrates Fidèles à l'Idéal de Thomas Sankara) va ser un partit polític sankarista de Burkina Faso. Va ser fundat el 2003 com a escissió de la Unió pel Renaixement/Moviment Sankarista. El juliol del 2004 va ser reanomenat Convergència de l'Esperança. Era liderat per Jean-Hubert Bazié.
# James Diver

William James Diver va ser un ciclista estatunidenc que va córrer a primers del segle xx. Es va especialitzar en proves de velocitat, on va guanyar la medalla de bronze al Campionat del món en categoria amateur de 1912, darrere de Donald McDougall i Harry Kaiser.

## Enllaços externs

* Fitxa a cyclingarchives.com
# Susilla

Susilla és una localitat, situada al municipi càntabre de Valderredible, en la que hi viuen 27 persones (2004). Està situada a 16 km a l'oest de Polientes i a 718 m per sobre el nivell del mar. Conserva una església parroquial gòtica del segle xvi dedicada a "San Miguel".
# Pahónia

El Pahónia, del belarús Паго́ня, ‘caçador’ (lituà: Vytis), és un símbol històric del Gran Ducat de Lituània, la part occidental del qual esdevingué més tard Belarús. El Pahónia va ser el símbol estatal oficial de la República Popular de Belarús el 1918 i l'escut de Belarús oficial de 1991 a 1995.

## Blasonament

El blasonament del Pahónia belarús és el següent:
| « | De gules, un cavaller amb armadura damunt un cavall sallent, tot d'argent. El cavaller branda una espasa també d'argent amb la mà dreta i, amb l'esquerra, sosté un escut d'argent carregat d'una creu patriarcal d'or. | » |

## Vegeu també

* Escut de Belarús
* Escut de Lituània
# Ruijas

Ruijas és un nucli poblacional, situat al municipi càntabre de Valderredible, en la que hi viuen 22 persones (2004). Està situat a 3 km de Polientes i a 735 m per sobre el nivell del mar. S'hi conserva una església romànica.
# Handbook of the Amaryllideae

Handbook of the Amaryllideae, (abreujat Handb. Amaryll.), és un llibre amb il·lustracions i descripcions botàniques que va ser escrit pel botànic anglès; John Gilbert Baker i publicat a Londres l'any 1888 amb el nom de Handbook of the Amaryllideae, including the Alstroemerieae and Agaveae.

## Referències

* ↑ A Tropicos

## Enllaços externs

* Descripció a IPNI
# −2

* Aquest article tracta sobre el nombre. Vegeu-ne altres significats a «2 aC».
El nombre −2 (menys dos) és un nombre enter negatiu superior a menys tres i inferior de menys u. En la numeració romana és −II. La seva representació binària pot ser -10 o 1111111111110, la representació octal pot ser −2 o 7777776 i l'hexadecimal pot ser −2 o FFFFFE. La seva factorització en nombres primers és 1 × −2 = −2. És l'additiu invers de 2, és a dir, el nombre que, en sumar-li 2, dona 0.
Ocurrències del menys dos:
# John Caldow

John Caldow va ser un ciclista escocès que es dedicà al ciclisme en pista. Competint com amateur, va guanyar una medalla de bronze al Campionat del món de Velocitat de 1899, per darrere de l'anglès Thomas Summersgill i l'estatunidenc Earl Peabody.

## Referències

* ↑ «Cycling Notes». Evening Star, 14-10-1899 [Consulta: 22 setembre 2016].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
# Temple del Sud

El temple del Sud és un petit temple prop del llogaret de Nag Kom Lolah, a pocs metres del Temple de Tuthmosis II, a la zona sud de les necròpolis de l'oest de Luxor. S'assembla al Temple del Nord. El seu constructor és desconegut.
# Filtre antialiàsing

Un filtre antialiàsing, de vegades anomenat filtre antiplegament és un filtre passa baixos analògic que es troba en dispositius de digitalització, que neteja el senyal abans de fer una Conversió analògica-digital.
El propòsit del filtre antialiàsing és d'eliminar tota presència, abans de fer el mostratge, de les freqüències superiors a Fe/2, sent Fe la freqüència mostratge. L'explicació teòrica de la necessitat d'un tal filtratge es troba en el Teorema de mostratge de Nyquist-Shannon.
Qualsevol mostratge fet complint aquesta norma no destruirà totes les dades, la qual cosa significa que sempre serà possible de recuperar el senyal analògic original a partir de les mostres finals: és doncs una mostra reversible (dins de l'amplada de banda limitat per la taxa de mostratge).
En cas de no fer-ho, és a dir, si hi ha un component de freqüència amb una mostra superior o igual a Fe/ 2, el senyal de la presa de mostres no contindrà cap informació del senyal analògic original: es tracta per tant d'un mostratge irreversible.

## Exemple en pantalles LCD

* A dalt a l'esquerra: una versió amb Aliasing d'una forma simple. A dalt a la dreta: una versió amb Anti-aliasing de la mateixa forma. Dreta: Imatge antialiàsing ampliada x5.
A la imatge exemple, s'utilitza antialiàsing per a barrejar els "píxels frontera" d'una mostra gràfica. Això redueix l'efecte estètic desagradable de línies esglaonades que apareixen en el gràfic amb aliàsing a dalt a l'esquerra. L'antialiàsing s'aplica sovint en la representació de text en una pantalla d'ordinador per a mostrar contorns suaus que emulen més bé l'aparença del text produït per mètodes convencionals d'impressió de tinta sobre paper.
És especialment comú amb els tipus mostrats a les pantalles de LCD, l'ús de tècniques de subpixel rendering com ClearType. La representació de subpíxels requereix un filtre antialiàsing especial amb equilibri de color per a convertir el que seria una greu distorsió de les colors en unes franges de color amb prou feines perceptibles. Resultats equivalents es poden obtenir fent cada subpíxel direccionable com si fos un píxel complet, i el forniment d'un filtre antialiàsing gràcies al maquinari com es fa en el controlador de pantalla de portàtil OLPC XO-1. La Geometria dels píxels té importància en tot això, no importa si l'antialiàsing i l'adreçament de subpíxel s'obté per programari o per maquinari.

## Vegeu també

* Conversor analògic-digital
* Teorema de mostreig de Nyquist-Shannon
* Antialiàsing
* Dithering
* Mipmap

## Enllaços externs

* El paper d'anti-aliasing filtre (APN)]
# Costafreda (Gósol)

El Costafreda és una muntanya de 2.048 metres que es troba al municipi de Josa i Tuixén, a la comarca catalana de l'Alt Urgell.
# Mixmà

Segons el llibre del Gènesi capítol vint-i-cinquè, Mixmà va ser un dels dotze fills d'Ismael. El Primer llibre de les Cròniques citava el nom dels seus tres fills: Xamua, Zacarió i Obed.

## Referències

* ↑ Primer llibre de les Cròniques. 4:26
* ↑ «Gènesis 25:12». A: Bíblia, traducció pels Monjos de Montserrat. Andorra: Casal i Vall, 1992.
# Arc adrianenc

La portada gòtica del convent del Carme, molt coneguda actualment com a arc adrianenc és una portalada gòtica originària del convent del Carme de Barcelona. Enderrocat el 1874, de les restes del convent, la portada va acabar a la finca de cal Tondo a Sant Adrià de Besòs. Actualment és considerat un símbol del municipi.

## Descripció

La portalada gòtica està formada per dos brancals, una llinda plana i l'arc fet amb pedra de Montjuïc tallada. Els brancals estan formats per sòcol llis, sobre el que reposen una successió de pilastres, de fust semicircular, amb bases gòtiques i capitells amb ornamentació de motius vegetals i animals i també per rostres humans. El carregament de l'arc coincideix amb els àbacs dels capitells, i està constituït per una imposta motllurada continua de brancal a brancal i per sobre de la llinda plana. L'arc és ogival i està destacat amb arquivoltes. El portal està situat en el nus d'accés a la Ronda del Litoral amb els ramals del pont de la carretera N-II, al marge dret del riu Besòs.

## Notícies històriques

Aquest és la portada de l'església del convent del Carme de l'orde mendicant dels carmelites calçats del carrer del Carme de Barcelona que es devia construir entre 1293 i 1381. L'any 1835 el convent fou assaltat i cremat pels grups revolucionaris. El 1838 es va cedir l'espai del convent a l'Ajuntament de Barcelona per instal·lar-hi provisionalment la universitat, tot just restablerta a Barcelona, fins que es va traslladar a un nou lloc (1872). L'any 1874, finalment, es van enderrocar i el solar es va urbanitzar de nou. La portada es traslladà a la finca de cal Tondo de Sant Adrià. El 1968 amb les obres de l'autopista A-19 la porta queda situada entre els dos ramals d'aquesta via. El 1991 es fan les obres de la ronda del Litoral i la portada es restaura i es trasllada a l'emplaçament actual. El 1997 l'arc es declara símbol d'identitat del municipi, a petició de l'associació Dones de Futur.

## Bibliografia

* Jordi PEÑARROJA Edificis viatgers de Barcelona. Barcelona: Llibres de l'Índex, 2007. ISBN 9788496563261.

## Referències

* 1 2 «Porta gòtica del convent del Carme». Pat.mapa. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 3 setembre 2015].
* ↑ Història del convent del Carme
# Leopoldia comosa

La Leopoldia comosa, all de bruixa, all de colobra, allassa blava, barralet, calabruixa, cap de moro, coll de colom o pipiu blau és una planta amb flors bulboses perenne de la família Asparagaceae.

## Descripció

Les fulles són molt llargues i poc rígides, sovint queden esteses pel terra. La inflorescència està formada per un raïm de flors verdoses fèrtils amb les peces florals completament soldades en posició més o menys horitzontal; a la part superior de la inflorescència hi ha un grup de flors estèrils d'un color blau-lilós intens dirigides cap amunt que crida molt l'atenció. Floreix a la primavera.

## Distribució i hàbitat

Es troba a la conca mediterrània, a les Illes Canàries i Madeira, al Europa Central, sud de Rússia i Orient Pròxim; naturalitzada a Austràlia i nord d'Amèrica. És freqüent a la península Ibèrica i a les Illes Balears.
Creix a camps de cultiu, vores de camins, llocs alterats, ullastrars, savinars i altres garrigues esclerofil·les.

## Referències

* 1 2 «Herbari Virtual del Mediterrani Occidental» (en català). Universitat de les Illes Balears. [Consulta: 22 març 2024].
* ↑ «Flora Ibérica» (en castellà). Castroviejo, S. (coord. gen.).. [Consulta: 22 març 2024].
# Vescomtat de Tartas

El vescomtat de Tartàs (en francès Tartas) fou una jurisdicció feudal de França, a Gascunya, entre el vescomtat de Dacs i el vescomtat de Marsan.
En el repartiment del Ducat de Gascunya de l'any 977 Tartas junt amb Marsan i amb Maremne va tocar al fill Esi I, i sembla que aquest ho va llegar al seu fill Aner i aquest al fill Llop I menys el territori de Maremne que fou per un altre fill. Degué ser Llop qui va repartir la resta del territori entre dos fills: Guillem el Marsan i Robert el Tartas. No consta que Robert exercís de vescomte però si el seu fill Ramon I Robert. El va seguir el seu fill Arnau Ramon I, i el fill d'aquest Robert II. Els vescomtes següents foren Ramon Robert, el seu fill Arnau Ramon II, i la filla dal darrer Asalida que es va casar amb Amanieu d'Albret, quedant per sempre el títol vinculat a aquesta casa senyorial, que finalment van ser reis de Navarra i reis de França. Al segle xv els Albret portaven entre altres títols els de vescomtes de Tursan i de Llemotges.

## Llista de vescomtes

* Esi I 977-?
* Aner I ?-1009
* Llop I 1009-c. 1035
* Robert I c. 1035-1040
* Ramon I Robert c. 1040-1082
* Arnau Ramon I 1082-1122
* Robert II 1122-1140
* Ramon II Robert 1140-1170
* Arnau Ramon 1170-1239
* Asalida 1239-després de 1240
* Amanieu I (VI d'Albret) 1209-1255
* Amanieu II (VII d'Albret) 1255-1270
* Bernat Ezi I (III d'Albret) 1270-1281
* Mata d'Albret, vescomtessa 1281-1295
* Isabel d'Albret, vescomtessa 1295-1298
* Amanieu III (VIII d'Albret) 1298-1324
* Bernat Ezi II (IV d'Albret) 1324-1358
* Arnau Amanieu I 1358-1401
* Carles I d'Albret 1401-1415
* Carles II d'Albret 1415-1460
* Joan I vescomte de Tartas c. 1460-1471
* Alan I d'Albret el Gran 1471-1510
* Joan II c. 1510-1512)
* Enric I d'Albret 1522-1555 (Rei de Navarra com Enric II)
* Joana I d'Albret 1555-1572 (Reina de Navarra com Joana III)
* Enric II de França 1572-1589 (net de Joana I d'Albret i III de Navarra, rei de França)
* a la corona francesca 1589
# Braç treballador

El Braç Treballador (també conegut com El calvari) és un edifici de Tavernes de la Valldigna (la Safor).
És un històric bar regentat durant molts anys per la família Sala (Miguel i Lluïsa i després pels seus fills i esposes). D'ençà dels anys trenta del segle xx i fins a la seua transformació com a centre municipal va ser un referent per a la classe treballadora i l'esquerra valenciana. Durant el franquisme va ser símbol democràtic de lluita contra la dictadura. Fou lloc de reunió de llauradors i treballadors del poble, per les seves instal·lacions passaren i treballaren persones de gran vàlua que "en frases solemnes no varen creure mai": Encarna, Amalia, Vicenta, Pepica, Vicent "Corbella", Machote, Salva, La Coronela i pràcticament tot el poble de Tavernes.
També fou conegut com el bar El Calvari perquè es trobava situat a peu de la pujada al Calvari de Tavernes.
A la dècada dels 90 del segle xx, a causa a la falta de relleu generacional i la crisi econòmica, l'ajuntament del poble (aleshores en mà de la dreta del Partit Popular) va comprar l'immoble.
Seguidament, dins del context de bombolla immobiliària, el va declarar en ruïnes i el va enderrocar sencer. A causa de l'escàndol produït el van reconstruir amb una façana similar i en va resultar l'edifici municipal que es conserva en l'actualitat que s'utilitza com a centre social.

## Referències

* ↑ «Tavernes derriba el Braç Treballador al no poder restaurar el edificio por su estado ruinoso» (en castellà). Las Provincias, 18-04-2009. [Consulta: 31 desembre 2019].
* ↑ «El 'Braç Treballador' de Tavernes será un centro social» (en castellà). Cope Onda Naranja, 26-08-2008. Arxivat de l'original el 2019-12-31. [Consulta: 31 desembre 2019].
# Mabsam

Segons el Gènesi, capítol vint-i-cinquè, Mabsam fou el quart fill d'Ismael. El Llibre de Jasher citava el nom dels seus tres fills; Obadies, Ebedmelec i Geüx. Mabsam esdevingué el patriarca d'una gran tribu àrab de l'antiguitat.

## Referències

* ↑ «Gènesis 25:12». A: Bíblia, traducció pels Monjos de Montserrat. Andorra: Casal i Vall, 1992.
# Puig Pinyer

El Puig Pinyer és una muntanya de 951 metres que es troba entre els municipis de la Jonquera, a la comarca de l'Alt Empordà i França.

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
# Cadalso (Valderredible)

Cadalso és una localitat del municipi de Valderredible situada a 7 km de Polientes i a 712 metres per sobre el nivell del mar. Només hi viuen 3 persones (2004). S'hi troba una ermita rupestre que fou declarada Bé d'Interés Cultural l'any 1983. També s'hi troba la torre de Cadalso, declarada Bé d'Interés Cultural l'any 1992.
# Boxa als Jocs Olímpics d'estiu de 1932

Als Jocs Olímpics d'Estiu de 1932 celebrats la ciutat de Los Angeles (Estats Units) se celebraren 8 competicions de boxa, totes elles en categoria masculina. La competició va desenvolupar-se entre els dies 9 i 13 d'agost de 1932.

## Comitès participants

Participaren un total de 85 boxadors de 18 comitès nacionals diferents:
| Alemanya (8) Argentina (8) Canadà (7) Dinamarca (2) Estats Units (8) Filipines (4) Finlàndia (2) França (6) Grècia (1) | Hongria (2) Irlanda Itàlia (8)  Japó (5) Mèxic (6) Nova Zelanda (3) Regne Unit (3) Sud-àfrica (5) Suècia (3) |

## Resum de medalles

| Prova | Or | Plata | Bronze |
| Pes mosca - 50.8 kg detalls | István Énekes | Francisco Cabañas | Louis Salica |
| Pes gall - 53.5 kg detalls | Horace Gwynne | Hans Ziglarski | José Villanueva |
| Pes ploma - 57.2 kg detalls | Carmelo Robledo | Josef Schleinkofer | Allan Carlsson |
| Pes lleuger - 61.2 kg detalls | Lawrence Stevens | Thure Ahlqvist | Nathan Bor |
| Pes wèlter - 66.7 kg detalls | Edward Flynn | Erich Campe | Bruno Ahlberg |
| Pes mitjà - 72.6 kg detalls | Carmen Barth | Amado Azar | Ernest Peirce |
| Pes semipesant - 79.4 kg detalls | David Carstens | Gino Rossi | Peter Jørgensen |
| Pes pesant + 79.4 kg detalls | Santiago Lovell | Luigi Rovati | Frederick Feary |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Argentina | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 2 | Estats Units | 2 | 0 | 3 | 5 |
| 3 | Sud-àfrica | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 4 | Canadà | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4 | Hongria | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6 | Alemanya | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 7 | Itàlia | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 8 | Suècia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 9 | Mèxic | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 10 | Dinamarca | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10 | Filipines | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10 | Finlàndia | 0 | 0 | 1 | 1 |

## Enllaços externs

* (anglès) www.olympic.org - Cercador olímpic
# La Serna (Valderredible)

La Serna és un petit nucli pertanyent al municipi de Valderredible, a Cantàbria, en el que el 2004 hi vivien tan sols tres persones (2004). És a 12 km de Polientes i a 987 m per sobre el nivell del mar.

## Referències

* ↑ Web municipis càntabres