# Quercus sapotifolia

Quercus sapotifolia és una espècie de roure que pertany a la família de les fagàcies. És un arbre natiu del sud de Mèxic (Chiapas), Guatemala, Hondures, Nicaragua, Costa Rica, i Panamà. És una espècie dominant en bosc humit muntanya mitjana mixt i bosc nuvolós en associació amb avets en altituds de 1500 a 3200 msnm. Té una fusta molt resistent i duradora que s'utilitza per a la construcció de mobles, pals, tarimes i eines agrícoles; la seva escorça produeix tanins que s'utilitzen per a l'adobat de cuirs.

## Descripció

Són arbres que assoleixen una grandària de 4–20 (–30) m d'alt, escorça aspra, grisa a negra; tiges escassament tomentosos amb tricomes arrosetados i multiradiats, ben aviat glabres, cafè-vermell foscos tornant-se grisos en envellir, amb prominents lenticel·les blanques; gemmes ovat-el·líptiques, 2.5–3 mm de llarg i 1.5–2 mm d'ample. Fulles estretament el·líptiques a àmpliament el·líptiques però de vegades lanceolat-ovades o obovades,(3–) 5–12 (–16.5) cm de llarg i (1.2–) 2–5 (–6) cm d'ample, àpex arrodonit a agut, base subcordada, marge sencer, nervi marginal involut, fes glabra excepte per tricomes escampats a prop de la base del nervi principal, revés glabre excepte per fascicles de tricomes estipitats i multiradiats en algunes de les aixelles dels nervis secundaris i uns pocs tricomas laterals solitaris en el nervi principal, 8–14 parells de nervis secundaris, enfonsats o lleugerament impresos en la fes, el nervi principal i els nervis secundaris molt prominents en el revés, els nervis terciaris enfonsats en ambdues superfícies, subcoriàcies a coriàcies; pecíols 3–6 mm de llarg, estípules ligulades, 4–6 mm de llarg, glabres a lleugerament pubescents, llargament ciliades en el marge. Inflorescències estaminades 6–12 cm de llarg, periant 1.2–1.6 mm de llarg, pubescent al llarg dels marges dels llops, bractèola 1.5–2 mm de llarg; inflorescències pistilades 0.5–3 cm de llarg, amb 1-6 flors. Fruits 1–3 madurant en el raquis, peduncle 5–20 mm de llarg; cúpula hemisfèrica a turbinada, 4–7 mm d'alt i 7–12 mm d'ample en l'orifici, escates ovat-triangulars, 2–3 mm de llarg i 1.5–2 mm d'ample a la base, àpex agut, lleugerament pubescents al llarg del marge i al centre, planes a la base, cafè lluents; nou 8–14 mm de llarg i 6–9 mm d'ample, 20–35% inclosa en la cúpula, àpex arrodonit, apiculat; pericarp pubescent en la superfície interior.

## Taxonomia

Quercus sapotifolia va ser descrita per Frederick Michael Liebmann i publicat a Oversigt over det kongelige danske videnskabernes selskabs forhandlinger og dets medlemmers arbeider. 1854: 185. 1854.

### Etimologia

Quercus: nom genèric del llatí que designava igualment al roure i a l'alzina.
sapotifolia: epítet

### Sinonímia

* Quercus acutifolia var. microcarpa A.dc.
* Quercus amissiloba Trel.
* Quercus apanecana Trel.
* Quercus bumelioides Liebm.
* Quercus correpta Trel.
* Quercus donnell-smithii Trel.
* Quercus elliptica Liebm. ex A.dc.
* Quercus elliptica var. microcarpa A.dc.
* Quercus microcarpa Liebm.
* Quercus parviglans Trel.
* Quercus parviglans f. polycarpa Trel.
* Quercus parviglans f. tejadana Trel.
* Quercus persiifolia Liebm.
* Quercus persiifolia var. achoteana Trel. exYunck.
* Quercus persiifolia f. microcarpa Trel.
* Quercus siguatepequeana Trel.
* Quercus totutlensis A.dc.
* Quercus wesmaelii Trel.

## Vegeu també

* Característiques de les fagàcies

## Referències

* ↑ Liebmann, Frederik Michael (1854) Oversigt over det kongelige danske videnskabernes selskabs forhandlinger og dets medlemmers arbeider 1854: 188.
* 1 2 3 «Quercus sapotifolia». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 17 desembre 2013].
* ↑ Nixon, K. et al. (1998).
* 1 2 3 Vivero, José Luis. The Red List of Trees of Guatemala (en anglès). Cambridge, UK: Fauna & Flora International, 2006, p. 21. ISBN 1 903703 22 0. Arxivat 2011-02-23 a Wayback Machine.
* ↑ Quercus sapotifolia a PlantList
* ↑ «Quercus sapotifolia». World Checklist of Selected Plant Families. [Consulta: 17 desembre 2013].

## Bibliografia

* Balick, M. J., M. H. Nee & D.I. Atha. 2000. Checklist of the vascular plants of Belize. Mem. New York Bot. Gard. 85: i–ix, 1–246.
* Berendsohn, W.G., A. K. Gruber & J. A. Monterrosa Salomón. 2009. Nova Silva Cuscatlanica. Arbres natius i introduïts d'El Salvador. Parteix 1: Angiospermae - Famílies A a L. Englera 29(1): 1–438.
* Breedlove, D.I. 1986. Flora de Chiapas. Llistats Floríst. Mèxic 4: i–v, 1–246.
* CONABIO. 2009. Catàleg taxonómico d'espècies de Mèxic. 1. In Capital Nat. Mèxic. CONABIO, Mexico City.
* Linares, J. L. 2003 [2005]. Llistat comentat dels arbres natius i conreats en la república d'El Salvador. Ceiba 44(2): 105–268.
* Morales, J. F. 2010. Fagaceae. En: Manual de Plantes de Costa Rica. Vol. 5. B.I. Hammel, M.H. Grayum, C. Herrera & N. Zamora (editors). Monogr. Syst. Bot. Missouri Bot. Gard. 119(5): 776–781.
* Muller, C. H. 1942. The Central American species of Quercus. O.S.D.A. Bur. Pl. Industr. Misc. Publ. 477: 1–216.
* Nelson Sutherland, C. H. 2001 [2002]. Plantes descrites originalment d'Hondures i les seves nomenclatures equivalentas actuals. Ceiba 42(1): 1–71.
* Standley, P. C. & J. A. Steyermark. 1952. Fagaceae. In Flora of Guatemala - Part III. Fieldiana, Bot. 24(3): 369–396.
* Stevens, W. D., C. Ulloa Ulloa, A. Pool & O. M. Montiel Jarquín. 2001. Flora de Nicaragua. Monogr. Syst. Bot. Missouri Bot. Gard. 85: i–xlii,.