OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rocha (Puerto Rico)

Rocha és un barri al municipi de Moca (Puerto Rico). La seva població era de 4.004 habitants l'any 2010.
Puerto Rico fou cedit per Espanya després de la Guerra hispano-estatunidenca sota els termes del Tractat de París de 1898 i convertint-se en un territori no incorporat dels Estats Units. El 1899 el Departament de Guerra dels Estats Units feu un cens de Puerto Rico establint que la població del barri de Rocha era de 902 habitants.
A finals de maig de 2019 el barri Rocha i altres zones de diversos municipis van patir inundacions, caiguda d'arbres, esllavissades de terra i talls de carreteres tancades degut al desbordament del riu Culebrinas.

## Referències

* ↑ Picó, Rafael. Nueva geografía de Puerto Rico: física, económica, y social, por Rafael Picó. Con la colaboración de Zayda Buitrago de Santiago y Héctor H. Berrios.. San Juan Editorial Universitaria, Universidad de Puerto Rico, 1969.
* ↑ Gwillim Law. Administrative Subdivisions of Countries: A Comprehensive World Reference, 1900 through 1998. McFarland, 20 maig 2015, p. 300. ISBN 978-1-4766-0447-3.
* ↑ Puerto Rico:2010:population and housing unit counts.pdf. U.S. Dept. of Commerce, Economics and Statistics Administration, U.S. Census Bureau, 2010.
* ↑ Joseph Prentiss Sanger. Informe sobre el censo de Puerto Rico, 1899, United States. War Dept. Porto Rico Census Office (en castellà). Imprenta del gobierno, 1900, p. 160.
* ↑ «U.S. Decennial Census» (en anglès). United States Census Bureau. Arxivat de l'original el de febrer 13, 2020. [Consulta: 21 setembre 2017].
* ↑ «Report of the Census of Porto Rico 1899» (en anglès). War Department Office Director Census of Porto Rico. Arxivat de l'original el 16 juliol 2017. [Consulta: 21 setembre 2017].
* ↑ «Table 3-Population of Municipalities: 1930 1920 and 1910» (en anglès). United States Census Bureau. Arxivat de l'original el 17 agost 2017. [Consulta: 21 setembre 2017].
* ↑ «Table 4-Area and Population of Municipalities Urban and Rural: 1930 to 1950» (en anglès). United States Census Bureau. Arxivat de l'original el 30 agost 2015. [Consulta: 21 setembre 2014].
* ↑ «Table 2 Population and Housing Units: 1960 to 2000» (en anglès). United States Census Bureau. Arxivat de l'original el 24 juliol 2017. [Consulta: 21 setembre 2017].
* ↑ Puerto Rico:2010:population and housing unit counts.pdf (en anglès). U.S. Dept. of Commerce Economics and Statistics Administration U.S. Census Bureau, 2010 [Consulta: 2 agost 2019].
* ↑ «Árboles caídos, ríos crecidos y carreteras cerradas en el oeste por las lluvias» (en castellà). Primera Hora, 29-05-2019.
# Rio Claro

Rio Claro és una ciutat ubicada a l'Estat de São Paulo, al Brasil. El 2022 tenia 201.418 habitants, i una àrea de 521 km². L'altitud és de 613 m. En principi rep la denominació de São João Batista do Ribeirão Claro, per la qual cosa se celebra com a festa municipal el 24 de juny. Posteriorment, es va canviar la seua denominació a l'actual Rio Claro.
Al començament del segle xix, van arribar-hi nombrosos immigrants europeus, especialment d'Alemanya, Suïssa i Itàlia, i també d'Espanya, Portugal i l'est d'Europa. També van establir-se comunitats d'Àrabs Cristians, provinents de l'Imperi Otomà, especialment sirians i libanesos. Els immigrants japonesos van arribar posteriorment. A aquesta mescla cal sumar-hi un gruix important d'afroamericans.
Hi destaca la seua universitat pública, la UNESP, amb facultats de Geologia, Geografia, Matemàtiques, Física, Biologia o Pedagogia, entre d'altres.

## Referències

* ↑ «Rio Claro». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 9 juliol 2023].
* ↑ «Rio Claro» (en portuguès). Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística. [Consulta: Data incorrecta].
* ↑ Santos, Fábio Alexandre dos. Rio Claro: uma cidade em transformação, 1850-1906 (en portuguès brasiler). Annablume, 2002, p. 136. ISBN 978-85-7419-246-8.
* ↑ Telarolli Junior, Rodolpho «Imigração e epidemias no estado de São Paulo» (en portuguès). História, Ciências, Saúde-Manguinhos, 3, 01-10-1996, pàg. 265–283. DOI: 10.1590/S0104-59701996000200004. ISSN: 0104-5970.

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2021-05-05 a Wayback Machine.
# Arkàtovo (Tatarstan)

* Per a altres significats, vegeu «Arkàtovo».
Arkàtovo - Аркатово (rus) - és un poble de la República del Tatarstan, a Rússia. El 2010 tenia 29 habitants. Pertany al districte (raion) de Pestretsi.

## Referències

* ↑ «Arbash». GeoNames. [Consulta: 7 setembre 2013].
* ↑ Koriakov, I. B.. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2018-03-24.
# Sant Pere de Castellnou

Sant Pere de Castellnou era l'església del Castell de Castellnou, a la comuna nord-catalana de Castellnou dels Aspres, a la comarca del Rosselló. Possiblement en fou la primera església, dependent de Sant Fruitós de Cameles.
Estava situada en el castell, dalt del turó que domina la població. El lloc que ocupava la capella de Sant Pere és actualment la sala gran del castell, del segle xv, situada al nord-oest del recinte.
Esmentada el 1020, Sanctus Petrus de Castronovo, ecclesia Sancti Petri, Sancte Crucis et sepulchrum Domini intramuros de Castronovo, fou la seu d'un priorat augustinià, esmentat ja el 1091, que pertanyia a l'orde de Sant Ruf d'Avinyó. El priorat subsistí fins al 1592, i en suprimir-se, els seus béns, com els de Santa Maria de Serrabona, foren atribuïts a Solsona.
Aparentment, no queda res d'aquesta capella, convertida el segle xv en sala principal del castell.

## Bibliografia

* Gavín, Josep M. «77. Sant Pere de Castellnou». A: Capcir - Cerdanya - Conflent - Vallespir - Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies, 3**). ISBN 84-85180-13-5.
* Ponsich, Pere. «Esglésies del Rosselló anteriors al 1300: Sant Pere de Castellnou». A: El Rosselló. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XIV). ISBN 84-7739-601-9.

## Referències

* ↑ «El castell de Castellnou, on hi havia la capella de Sant Pere, en els ortofotomapes de l'IGN». Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 28 febrer 2016].
# South Venice

South Venice és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 13.539 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, South Venice tenia 13.539 habitants, 5.823 habitatges, i 4.081 famílies. La densitat de població era de 841,8 habitants/km².
Dels 5.823 habitatges en un 23,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,5% hi vivien parelles casades, en un 9,5% dones solteres, i en un 29,9% no eren unitats familiars. En el 22,7% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,69.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,5% tenia menys de 18 anys, un 5,1% entre 18 i 24, un 25,3% entre 25 i 44, un 25,1% de 45 a 60 i un 25% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.590 $ i la renda mediana per família de 40.830 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.287 $ mentre que les dones 23.466 $. La renda per capita de la població era de 18.787 $. Entorn del 3% de les famílies i el 5,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- South Venice». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- South Venice». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Alfredo Pons Rubio

Alfredo Pons Rubio (Barcelona, 24 de gener de 1958 – ibídem, 23 d'abril de 2002) va ser un dibuixant de còmics, poeta i escriptor barceloní. Va ser un dels representants de la denominada línia xunga, variant espanyola del còmic underground.

## Biografia

Alfredo Pons va començar a publicar en 1974, amb només 16 anys, en la revista "Mata Ratos" i "Star", dedicant-se, després del seu tancament, a realitzar il·lustracions per a tendes de llenceria.
Després del servei militar obligatori, va formar part de l'equip fundacional de la revista "El Víbora" el 1979. Va ser co-fundador de l'estudi La Omertá, que va compartir amb Damián Carulla, Jaime Martín, Luis A. Maldonado, Marta Guerrero i Alberto Miranda. També va treballar amb altres autors com Galiano, Guerrero i Muntada.
El març de 2002, Pons va ingressar amb un coma hepàtic a l'hospital del Mar, morint un mes després. Al seu funeral al tanatori de Sancho d'Àvila van assistir Josep Maria Berenguer, Miguel Ángel Gallardo, Laura, Martí, Nazario, Onliyú i Manel Rubiales.
El 2004 el Saló del Còmic de Barcelona va organitzar una exposició en honor seu.

## Obra

En la seva extensa obra hi ha adaptacions que Pons fa basades en relats de Nike Marmer, Donald Honing, Charles Bukowski, Robert Bloch i Hal Dresner, a més de retratar l'ambient nocturn i ravaler de Barcelona amb els seus bars, clubs nocturns, habitacions d'hotel i prostíbuls. La majoria de les seves historietes van ser publicades pel Vibora Ediciones La Cúpula realitzant diverses portades i il·lustracions fins al n. 50. Amb un dibuix fosc i morbós, presenta el costat més sòrdid de les Rambles barcelonines.
* 1983 Sarita
* 1984 María Lanuit Guión, lápices y tinta Pons
* 1985 Internas
* 1989 Lumis
* 1991 Cómplices
* 1986 Amigas Guión, lápices y tintaPons
* 1990 Bares y mujers nº1 Guión, lápices y tintaPons
* 1991 Amigos Guión, lápices y tinta Pons
* 1991 Historias de amor y odio* La omertä
* 2004 Escalera de vecinos Guión, lápices y tinta Pons
* 2005 Esquina rabiosa. Colección Mercat. Edicions de Ponent. (Poemas y dibujos)
* 2013 Alta tensión , recopilación de Ediciones La Cúpula (recopilación de álbumes anteriores)

## Referències

* 1 2 VIDAL, Jaume (26/04/2002). Fallece Alfredo Pons, dibujante fundacional de la revista 'El Víbora', El País.
* ↑ Vidal, Jaume «Editors internacionals visitaran el Saló del Còmic de Barcelona a la recerca de nous dibuixants». Vilaweb [Barcelona], 01-04-2004. «El Saló dedicarà una exposició a Alfredo Pons, que va ser un dels fundadors d'El Víbora, mort fa dos anys.»

## Bibliografia

* AGUILERA, Ricardo i DÍAZ, Lorenzo. Gente de comic: De Flash Gordon a Torpedo. Madrid: Diario 16, suplemento de Gente, 1989.

## Enllaços externs

* Comic creator: Alfredo Pons a la Comiclopedia de Lambiek.
* Alfredo Pons Rubio a la Tebeosfera
# Rocha (Brasil)

Rocha és un barri de la Zona Nord del municipi de Rio de Janeiro. El seu IDH, l'any 2000, era de 0,839, el 59 millor del municipi de Rio. El barri de Rocha forma part de la regió administrativa de Méier. Els barris integrants de la regió administrativa són: Abolição, Água Santa, Cachambi, Encantado, Engenho de Dentro, Engenho Novo, Jacaré, Lins de Vasconcelos, Méier, Piedade, Pilares, Riachuelo, Rocha, Sampaio, São Francisco Xavier i Todos os Santos.
La denominació, delimitació i codificació del Barri va ser establerta pel Decret Nº 3158, de 23 de juliol de 1981 amb alteracions del Decret Nº 5280, de 23 d'agost de 1985.

## Història

De classe mitjana i mitjana-baixa, limita amb els barris de Jacaré, Manguinhos, Benfica, São Francisco Xavier, Riachuelo i Vila Isabel. Queda separat d'aquest últim per la Serra de l'Engenho Novo. Queda tallat per les línies fèrries Santa Cruz, Japeri i Deodoro de la SuperVia, de l'antic Ferrocarril Central do Brasil i atès per les estacions São Francisco Xavier i Riachuelo. L'estació de trens local, inaugurada el 1885 i tancada el 1971, va rebre el nom d'un guàrdia del ferrocarril, que també va batejar el Barri. La seva urbanització es va fer entre els anys 1870 i 1875.
Té fàcil accés als principals barris del municipi. Avui l'àrea de Rocha és predominantment residencial però amb l'herència de moltes indústries, com Sarsa, Mirurgia, Long Life, Royal Labe, entre d'altres.

## Referències

* ↑ «Bairros do Rio» (en portuguès). [Consulta: 3 octubre 2020].
* ↑ «Estabelece a denominação, a codificação e a delimitação dos bairros da Cidade do Rio de Janeiro» (en portuguès). Decreto nº 3.158, de 23 de julho de 1981: Prefeitura do Rio de Janeiro - Secretaria Municipal de Urbanismo. [Consulta: 3 octubre 2020].
* ↑ «IDH dos bairros da cidade do Rio de Janeiro - WikiRio» (en portuguès). www.wikirio.com.br. [Consulta: 28 octubre 2020].
* ↑ «IDS RIO BAIRROS 2000» (en portuguès). [Consulta: 28 octubre 2020].

## Bibliografia

* Coarcy, Vivaldo. Itatiaia. Memória da Cidade do Rio de Janeiro (en portuguès), 1988, p. 401. ISBN 85-319-0221-5.
# Rio Communities

Rio Communities és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nou Mèxic. Segons el cens del 2000 tenia 4.213 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rio Communities tenia 4.213 habitants, 1.762 habitatges, i 1.235 famílies. La densitat de població era de 264,9 habitants per km².
Dels 1.762 habitatges en un 25% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,2% hi vivien parelles casades, en un 10,1% dones solteres, i en un 29,9% no eren unitats familiars. En el 26,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,86.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 5,6% entre 18 i 24, un 21,8% entre 25 i 44, un 23,7% de 45 a 60 i un 25,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.125 $ i la renda mediana per família de 39.205 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.755 $ mentre que les dones 26.985 $. La renda per capita de la població era de 18.260 $. Aproximadament el 5,3% de les famílies i el 7,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rio Communities». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rio Communities». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Annales des Sciences Naturelles

Annales des Sciences Naturelles (Paris) va ser una revista científica amb descripcions botàniques publicada a París. En una primera sèrie, es van publicar trenta volums els anys 1824-1833, amb el nom de Annales des sciences naturelles; comprenant la physiologie animale et végétale, l'anatomie comparée des deux règnes, zoologie, botanique, minéralogue et la géologie. Paris. Després, es van publicar almenys 8 sèries de seguiment sota els noms Annales des Sciences Naturelles; Botanique, ser. XXX, la majoria formen 20 volums i en deu anys. Consulteu la taula per obtenir més detalls.
Detalls de les sèries de revistes :
| Sèries | Anys | Anys | Nombre de |
| | De | A | Volums |
| 1 | 1824 | 1833 | 30 |
| 2 | 1834 | 1843 | 20 |
| 3 | 1844 | 1853 | 20 |
| 4 | 1854 | 1863 | 20 |
| 5 | 1864 | 1874 | 20 |
| 6 | 1875 | 1885 | 20 |
| 7 | 1885 | 1895 | 20 |
| 8 | 1895 | 1904 | 20 |
| 9 | 1905 | 1917 | 20 |
| 10 | 1919 | 1937 | 19 |

## Referències

* ↑ a Tropicos

## Enllaços externs

* Accediu al catàleg de tropicos.org
* Accediu a International Plant Names Index
# Suïssa sota l'antiga Roma

Els territoris que avui en dia formen Suïssa foren part de la República Romana i l'Imperi Romà durant uns sis segles, des de la conquesta gradual de la regió pels exèrcits romans a partir del segle ii aC fins al declivi de l'Imperi Romà d'Occident al segle v.
Les tribus d'aquestes terres, majoritàriament celtes, foren subjugades en una sèrie de campanyes romanes que tenien com a objectiu el control de les rutes estratègiques que anaven des d'Itàlia fins a la Gàl·lia, passant pels Alps i el Rin. El punt d'inflexió fou la derrota de la tribu més important, els helvecis, per Juli Cèsar el 55 aC, en el transcurs de la Guerra de les Gàl·lies. Durant la Pax Romana, la regió fou integrada sense problemes en el puixant imperi i al segle ii la seva població ja havia estat assimilada en la cultura gal·loromana, gràcies als esforços romans per implicar l'aristocràcia indígena en el govern local, construir una xarxa de carreteres que connectaven les noves ciutats colonials i dividir el territori entre diverses províncies romanes.
El retrocés de la civilització romana en aquesta part d'Europa es remunta a la crisi del segle iii, quan es convertí de nou en un territori fronterer. El domini romà es començà a afeblir després del 401, però no s'esvaí fins a mitjans del segle v, quan els pobles germànics començaren a ocupar la regió.

## Abans de la conquesta romana

Juli Cèsar era conscient que l'altiplà suís, delimitat pels Alps al sud i l'est, el Llac Léman i el Roine a l'oest i el Rin al nord, formava un tot indissociable.
La cultura de la Tène havia dominat aquestes terres des del segle v aC. La majoria dels habitants eren gals (celtes), entre els quals els helvecis eren els més nombrosos. Altres tribus gales eren els ràuracs, del nord-oest de Suïssa, al voltant de Basilea, i els al·lòbroges, del voltant de Ginebra. Al sud de l'altiplà suís hi havia els nantuates, seduns i veragres al Valais i els leponcis a Ticino, mentre que els recis controlaven els Grisons i bona part de la contrada.

## Conquesta romana
### Contactes inicials

El primer dels territoris de l'actual Suïssa a ser incorporat a la República Romana fou el sud de Ticino, annexat després de la victòria romana sobre els insubres del 222 aC. Les terres dels al·lòbroges al voltant de Ginebra caigueren sota el domini romà el 121 aC i foren integrades en la província de la Gàl·lia Narbonesa abans de la Guerra de les Gàl·lies (58–51 aC).

## Referències

* 1 2 Ducrey, 2006, p. 55.
* ↑ Ducrey, 2006, p. 58.

## Bibliografia

* Ducrey, P. Geschichte der Schweiz und der Schweizer (en alemany). 4a edició. Schwabe, 2006. ISBN 3-7965-2067-7.
# Sant Pere de Castellar

Sant Pere de Castellar és l'església parroquial del nucli de Castellar de la Ribera (Solsonès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Romànic molt desfigurat per les reformes posteriors, especialment les efectuades al segle xviii. L'església actual ha canviat molt respecte a la primitiva. Al mur de tramuntana del temple, vora el frontis, hi ha encastat un bloc de pedra rectangular, bé que mutilat, decorat amb dos motius inscrits en sengles cercles. Un altre carreu és a l'interior dels baixos de la rectoria. Hi ha esculpida una creu potençada a mà esquerre i un gran sol a mà dreta. L' església és de planta rectangular amb dos capelles laterals. A l'interior, veiem el cor i la volta de canó. A l'exterior, destaca el campanar d'espadanya amb dos finestres i l'ull de bou del frontis. S'ha de destacar també l'altar barroc.

## Història

Segurament que el terme parroquial fou el mateix que el del castell. Al capbreu de l'any 839 (còpia del segle xi), l'Acta de consagració i dotació de la catedral d'Urgell consta ja Castellar (Castel lar), però la cronologia d'aquest document, posada en dubte pels historiadors des dels anys vuitanta del segle passat, s'ha demostrat falsa. La documentació és més aviat escassa, però per la mateixa sabem que ja el 10 de gener de 1037 un tal Ramon va deixar en el seu testament una mula a Sant Pere de Castellar.

## Referències

* 1 2 «Sant Pere de Castellar». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 abril 2015].
* ↑ GASCÓN CHOPO, Carles i VERGÉS PONS, Oliver: “L'acta de consagració de la catedral d'Urgell. Un fals del temps del bisbe Ermengol redactat entre 1016 i 1024” a Afers. Fulls de recerca i pensament. Núm. 86. Catarroja. 2017. p. 191-220.
# Star Trek: Conquest

Star Trek: Conquest és un videojoc ambientat en l'univers fictici de Star Trek. El joc inclou tant estratègia per torns i com per temps real. Va ser desenvolupat per l'estudi escocès 4J Studios, que prèviament desenvolupà Star Trek: Encounters, i va ser publicat per Bethesda Softworks per a la PlayStation 2 i Wii.
El joc es desenvolupa en la sèrie Star Trek: La nova generació, els jugadors tenen la possibilitat de triar sis grups diferents: Federació, klingon, romulans, Breen, Cardassians i el domini (Aquest últims però són de Star Trek: Deep Space Nine).

## Referències

* ↑ Thomas, Angela A. Youth Online Identity and Literacy in the Digital Age (en anglès). Peter Lang, 2007, p. 51. ISBN 9780820478548.
# Alfredo Quesada

Alfredo Quesada Farías (Talara, 22 de setembre de 1949) fou un futbolista peruà de la dècada de 1970.
Va formar part de l'equip peruà a la Copa del Món de 1978.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de Sporting Cristal.

## Referències

* ↑ 1978 FIFA World Cup Argentina Arxivat 2011-10-20 a Wayback Machine.
* ↑ Appearances for Peru National Team Arxivat 2 February 2009$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. - RSSSF
* ↑ «FIFA profile». Arxivat de l'original el 2014-04-11. [Consulta: 15 maig 2018].
* ↑ Alfredo Quesada a National-Football-Teams.com (anglès)
# Raleigh (Mississipi)

Raleigh és una població dels Estats Units a l'estat de Mississipi. Segons el cens del 2000 tenia 1.255 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Raleigh tenia 1.255 habitants, 482 habitatges, i 334 famílies. La densitat de població era de 96,1 habitants per km².
Dels 482 habitatges en un 34% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51% hi vivien parelles casades, en un 14,5% dones solteres, i en un 30,7% no eren unitats familiars. En el 28,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,56 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,17.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,7% tenia menys de 18 anys, un 8,2% entre 18 i 24, un 26,6% entre 25 i 44, un 23,4% de 45 a 60 i un 14% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.316 $ i la renda mediana per família de 31.458 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.646 $ mentre que les dones 16.417 $. La renda per capita de la població era de 13.982 $. Entorn del 18,9% de les famílies i el 24,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Raleigh». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Raleigh». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.