# Mar de Koro

La mar de Koro (anglès: Koro Sea) és una mar interinsular situada al sud-oest de l'Oceà Pacífic i envoltada per les més de 300 illes de Fiji: la voregen Viti Levu al sud, Vanua Levu i Taveuni al nord, Kadavu a l'oest i les illes Lau a l'est. És a uns 2100 km al nord d'Auckland (Nova Zelanda). Va ser batejada així en referència a l'illa volcànica de Koro, pertanyent a l'arxipèlag de Fiji i ubicada al nord-oest d'aquesta mar.
És relativament poc fonda: la seva profunditat màxima és 2930 metres; la profunditat mitjana a les parts septentrional i occidental és menor que la de l'oriental. El fons marí està format per roques basàltiques, pesades i característiques de les conques oceàniques. A causa de les roques, els bancs de sorra i els nombrosos esculls de corall entre illes, que ocupen uns 411 km$^2$ de mar, només s'hi pot navegar per la part central, en concret per unes quantes rutes estretes. Per això, tot i que s'hi poden fer submarinisme i immersió lleugera, no són disciplines àmpliament practicades a la mar de Koro. Hi ha transbordadors que periòdicament duen la gent de la mar de Koro a l'illa Ovalau.
La mar separa les dues plataformes enfonsades de les quals sorgeixen les illes de Fiji. A part, al nord-oest de la mar hi ha el passatge de Nanuku, que compleix la mateixa funció. Les dues plataformes estan unides per una dorsal oceànica que travessa el passatge de Nanuku. Addicionalment, el passatge serveix de ruta marítima per a importar productes a la regió.
Tota la zona de l'aigua forma part de la denominada zona climàtica tropical. Hi ha corrents d'aire tropical tot l'any, tot i que està documentat el transcurs de la temperatura de l'aire amb el canvi d'estació. Hi predominen els vents alisis i en l'estació càlida s'hi formen ciclons tropicals. És una regió amb alta activitat sísmica. A banda, la zona pertany a l'ecoregió marina de les illes Fiji, englobada dins de la conca Indo-Pacífica. En l'àmbit de zoogeografia, la fauna bentònica de la plataforma continental i els bancs de sorra de les illes fins als 200 metres de profunditat també correspon a la regió indopacífica, dins del marc tropical. S'hi troben més de 300 espècies de coralls durs, 1500 de peixos i 7000 de caragols de mar.

## Referències

* ↑ Lebedeva, Nina Borisovna. Фиджи: История и современность (en rus). Moscou: Наука, Главная ред, 1981, p. 8 (восточной лит-ры) [Consulta: 4 desembre 2021].
* 1 2 3 Merriam-Webster's Geographical Dictionary (en anglès). 10. 3a. Springfield: Merriam-Webster, 1997, p. 607. ISBN 9780877795469 [Consulta: 20 gener 2017].
* ↑ Saul B. Cohen. The Columbia Gazetteer of the World (en anglès). 2a. Columbia University Press, juny 2008, p. 1959. ISBN 9780231145541 [Consulta: 2 juliol 2024].
* ↑ Wiegand, Patrick. The New Oxford School Atlas (en anglès). Oxford: Oxford University Press, 1990, p. 118. ISBN 9780198316503 [Consulta: 20 gener 2017].
* 1 2 3 «Your complete guide to Fiji's underwater world - Diving Fiji» ( PDF) (en anglès). Tourism Fiji, 2017. [Consulta: 14 agost 2024].
* 1 2 Rottman, Gordon L. World War II Pacific Island Guide: A Geo-Military Study (en anglès). Bloomsbury Publishing, 30 desembre 2001, p. 94. ISBN 9780313075582 [Consulta: 15 agost 2024].
* ↑ «Fiji». A: Encyclopædia Britannica (en anglès). Encyclopædia Britannica, Inc., 24 agost 1998 [Consulta: 20 març 2020].
* ↑ Stanley, David. «Introduction». A: South Pacific Handbook (en anglès). Moon Publications, 1993, p. 441. ISBN 9780918373991 [Consulta: 15 agost 2024].
* 1 2 3 Murray, Lorraine; Chauhan, Yamini. «Koro Sea». A: Encyclopædia Britannica (en anglès). Encyclopædia Britannica, Inc., 2 novembre 2009 [Consulta: 20 març 2020].
* 1 2 «Diving in Lomaiviti» (en anglès). Divescover. [Consulta: 14 agost 2024].
* ↑ Stanley, David. Fiji Islands Handbook (en anglès). Moon Publications, 1996, p. 196. ISBN 9781566910385 [Consulta: 15 agost 2024].
* ↑ Ministeri de Relacions Exteriors i de la Commonwealth. «Fiji». A: Mauritius (en anglès). H.M. Stationery Office, 1968, p. 128.
* ↑ Скуратович О. Я.. Географія материків і океанів (en ucraïnès). 7. Kíiv: DNVP "Kartohrafii︠a︡", 2008 [Consulta: 19 juny 2016].
* ↑ Acadèmia de Ciències de la Unió Soviètica i Direcció Principal de Geodèsia i Cartografia del Comitè Civil Estatal de l'URSS. Физико-географический атлас мира (en rus), 1964, p. 298 [Consulta: 19 juny 2016].
* ↑ Hamburger, Michael W.; Everingham, Ian B.; Isacks, Bryan L.; Barazangi, Muawia «Seismicity and crustal structure of the Fiji Platform, southwest Pacific» (en anglès). Journal of Geophysical Research: Solid Earth, 95, B3, 10-03-1990, pàg. 2553–2573. DOI: 10.1029/JB095iB03p02553. ISSN: 0148-0227.
* ↑ Spalding, Mark D.; Fox, Helen E.; Allen, Gerald R.; Davidson, Nick; Ferdaña, Zach A. «Marine Ecoregions of the World: A Bioregionalization of Coastal and Shelf Areas» (en anglès). BioScience, 57, 7, juliol 2007, pàg. 574-583. DOI: 10.1641/B570707 [Consulta: 27 juny 2016].
* ↑ Lev Aleksandrovitx Zenkevitx. Жизнь животных (en rus). 1. Беспозвоночные. Moscou: Prosvesxenie, 1968, p. 576 [Consulta: 27 juny 2016].

## Bibliografia complementària

* Coulson, F. I. E.. Geology of the Lomaiviti and Moala Island Groups: An Explanation of Viti Levu Sheet 21 and Lomaiviti Sheets 1 to 4 (en anglès). Govern de Fiji, 1976.
* Davis, William Morris. The Coral Reef Problem (en anglès). R. E. Krieger Publishing Company, 1976. ISBN 9780882753836.
* Hocart, Arthur Maurice «Ethnographical sketch of Fiji» (en anglès). Man. Royal Anthropological Institute of Great Britain and Ireland, 15, 1915, pàg. 76-77. DOI: 10.2307/2788875. JSTOR: 2788875.
* Mydel, Rajmund; Groch, Jerzy; Adamski, Wojciech. Kontynenty i państwa: Australazja, Antarktyka (en polonès). Cracòvia: Grupa Wydawnicza Bertelsmann, 2000, p. 239-240 (Popularna encyklopedia powszechna). ISBN 9788372277374. OCLC 749488757.