OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Fundació i2CAT, Internet i Innovació Digital a Catalunya

La Fundació i2CAT és un centre de recerca tecnològica que lidera activitats d’R+D+I en tecnologies digitals avançades i la seva arquitectura, aplicacions i serveis. i2CAT compta amb un recorregut de més de vint anys dedicats a impulsar la societat digital del futur a través del coneixement generat en el desenvolupament de projectes i activitats en els àmbits de la 5G/6G, IoT, tecnologies immersives i interactives, ciberseguretat, blockchain, intel·ligència artificial, comunicacions espacials i tecnologies de la societat digital. El centre col·labora amb empreses, administracions públiques, institucions acadèmiques i usuaris per contribuir a la definició i vertebració d’un sistema universal d’innovació digital. La Fundació i2CAT és un centre oficial CERCA i està acreditat pel segell TECNIO.
# Alexander Robert Reinagle

Alexander Robert Reinagle (Brighton, Anglaterra, 21 d'agost, 1799 - Kidlington, Oxfordshire, Anglaterra, 6 d'abril, 1877), fou compositor anglès.
Reinagle va ser l'organista a St. Peter's a Oxford, Anglaterra, 1822-1853, el seu oncle, Alexander i el seu pare Joseph també van ser músics. Alexander va ser un director d'orquestra, compositor i professor a Baltimore i Filadèlfia i Joseph fou compositor i violoncel·lista, i aquest a diferències del seu germà Alexander no es va moure d'Anglaterra.
Les seves obres inclouen:

## Música

* Beati Immaculati
* Sant Pere
* Ben Rhydding

## Referències

* ↑ Hadden, J. C. (1896). "Reinagle, Joseph (1762–1836), music composer". Dictionary of National Biography Vol. IIL. Smith, Elder & Co. Consultat el 27 de febrer de 2008. La primera edició d'aquest text és disponible a Wikisource: "Reinagle, Joseph". Dictionary of National Biography. Londres: Smith, Elder & Co. 1885–1900

## Enllaços externs

* https://www.blueletterbible.org/hymns/bios/bio_r_e_reinagle_ar.cfm
# Alfons de Castre

Alfons fou un religiós occità, abat de Castres i conseller de Carles Martell. Quan Carles Martell va fer campanya a Aquitània probablement el 731, Alfons i Carles es van conèixer i es van fer amics. Les terres del monestir foren protegides de les expropiacions que van patir altres per aquesta amistat. El 734 Alfons va succeir com abat del monestir a Bertran, i Martell li va donar un lloc destacat entre els seus consellers. El 741 Carles Martell era a Quiersi o Quierzy-sur-Oise, ja molt malalt, i va demanar a l'abat d'ajudar-lo a tenir un final cristià; Alfons el va exhortar en una sèrie de discursos pietosos a fer un bon ús del temps que li quedava de vida. Martell va morir el 22 d'octubre del 741.

## Referències

* ↑ Devic, Claude; Vaissette, Joseph. Histoire générale de Languedoc (en francès). Tolosa: Édouard Privat llibreter editor, 1872 (Vegeu altres edicions a Google Books Vol. 1 (1840), Vol. 2 (1840), Vol. 3 (1841), Vol. 4 (1749), Vol. 5 (1842), Vol. 6 (1843), Vol. 7 (1843), Vol. 8 (1844), Vol. 9 (1845)).
# Alfons de Cardona i Milà d'Aragó

Alfons de Cardona i Milà d'Aragó (Regne de València, 1600 - 1659) fou el primer marquès de Castellnou, virrei de Mallorca i conseller de guerra. Fill d'Antoni de Cardona i de Borja i de Caterina Milà d'Aragó. Es va casar el 1617 amb Jerònima d'Alagó i de Requesens, van tenir com a fills Martí de Cardona i d'Alagó i Antoni de Cardona i d'Alagó, segon Marquès de Castellnou.
Del matrimoni amb Margarida Teresa d'Erill i de Maymo, comtessa d'Erill, filla d'Alfons d'Erill virrei de Sardenya i batlle de Catalunya, van nàixer:
* Joana de Cardona i d'Erill.
* Elisabet de Cardona i d'Erill.
* Maria de Cardona i d'Erill.
* Caterina de Cardona i d'Erill, es casà amb Antoni Carafa.
* Hipòlita de Cardona i d'Erill.
* Josep Folc de Cardona i d'Erill, comanador de Sant Jordi d'Alfama i d'Alcalà de Xivert, conseller de guerra.

## Referències

* ↑ Salas Benedito, 2017, p. 319.
* ↑ Salas Benedito, 2017, p. 320.
* ↑ La referència al fet que era conseller de Guerra consta en una carta reial adreqada al virrei de València el 1696. Arxiu del Regne de València (A.R.V.) Rml, reg. 595, fols. 54v - 55. Tanmateix, no consta el seu nom en el llibre Andujar Castillo, Francisco. Consejo y consejeros de Guerra en el siglo xviii (en castellà), 1996. ISBN 978-84-338-2228-4. També Carles II l'envia com a ambaixador seu a Viena, Voltes Bou, Pere. La Guerra de Sucesión en Valencia. València, 1964, p. 31.

## Bibliografia

* Salas Benedito, Maria «Don Alons de Cardona i Borja (1600-1659), primer marqués de Castellnou. Família, patrimoni i política». Estudis: Revista de historia moderna, 01-01-2017.
# Alfons de Palència

Alfons de Palència, Alfonso Fernández de Palencia, (El Burgo de Osma?, Sòria, 1423 - Sevilla, 1492), va ser un historiador, lexicògraf i humanista castellà del segle xiv.

## Biografia

Era d'origen judeoconvers, es va educar al palau del bisbe Pablo de Santa María, que anteriorment havia estat rabí de Burgos i que va ser convertit al cristianisme per sant Vicent Ferrer.
Va desplaçar-se a Itàlia i allà entrà al servei del cardenal Basilio Besarión, a Florència, fins al 1453. Estudià humanitats amb Jordi de Trebisonda a Roma. També establí relació amb Vespasiano da Bisticci.
En tornar a Castella, després d'hostatjar-se durant un temps a casa de l'arquebisbe Fonseca de Sevilla, va ser el successor el 1456 del cronista reial Juan de Mena i també va ser secretari de cartes llatines d'Enric IV. El 1468 es va declarar partidari de l'infant Alfons i intervingué en les negociacions per al casament d'Isabel amb Ferran d'Aragó. Va acabar sent el cronista oficial de la reina Isabel a partir de la seva pujada al tron el 1475.
A més de la seva tasca principal d'historiador, els nous reis li encarregaren diverses missions durant la Guerra de Successió Castellana.
Segons el mateix Alfons de Palència, la reina li va retirar el seu favor l'any 1480.

## Obra
### Cròniques

La principal obra d'Alfonso de Palencia és la monumental Gesta Hispaniensia ex annalibus suorum diebus colligentis, anomenada habitualment Décadas per tal com estava dividida en dècades. Aquesta crònica cobreix els esdeveniments des de finals del regnat de Juan II fins a 1481.
Una altra obra important de Palencia és Annals de la Guerra de Granada (en llatí) que narra els esdeveniments lligats a la Guerra de Granada fins a la presa de Baza el 1489.
Va escriure també tractats de lexicografia, com:
* Opus Synonymorum –o De sinonymis elegantibus–, que s'ocupa de l'estudi dels sinònims.
* Uniuersale Compendium Vocabulorum, diccionari que representa el primer esforç lexicogràfic en llengua castellana.
* Un Compendiolum geogràfic (nomenclator toponímic).
* Diveres epístoles llatines.
La seva tasca com traductor va ser molt important. Va traduir les Vides paral·leles de Plutarc de Queronea en un incunable editat a Sevilla el 1491 i els set llibres de La guerra jueva de Flavi Josep el 1492.

## En la ficció

El personatge d'Alfons de Palencia va ser interpretat per Nacho López en la primera temporada de la sèrie televisiva Isabel.

## Bibliografia

* López del Toro, José. Cuarta década de Alonso de Palencia. Madrid: Real Academia de la Historia, 1971. ISBN 84-600-6271-6.
* Universal vocabulario en latín y en romance Madrid: Comisión Permanente de la Asociación de Academias de la Lengua Española, 1967, 2 vols.

## Referències

* ↑ Gesta... Década IV, libro 36, cap. 1

## Enllaços externs

* Obres d'Alfons de Palència a la Biblioteca Virtual Cervantes
# Abu-Nasr

Abu-Nasr és el nom dels següents personatges:
* Abu-Nasr Mansur, astrònom i matemàtic persa
* Abu Nasr Hibatallah, poeta i oficial gaznèvida de la segona meitat del segle XI
* Abu-Nasr Mansur ibn Muskan, cap de la cancelleria gaznèvida a la primera meitat del segle XI
* Abu-Nasr Mustawfí, alt funcionari de la cort dels seljúcides a Iraq.
# Alcantarilla

Alcantarilla (antigament en català la Cantarella), és un municipi i ciutat de la Regió de Múrcia, situat a la comarca de l'Horta de Múrcia i localitzat a 5 quilòmetres de la capital. Té una població de 44.381 habitants i un terme municipal d'uns 10 km². Recentment el municipi va ampliar el seu terme municipal a costa del de Múrcia.
Destaca la seva indústria conservera i un ample teixit empresarial que abasta els més diversos sectors.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Legislatura | Nombre | Grupo |
| 1979-1983 | Francisco Zapata Conesa | PSOE |
| 1983-1987 | Francisco Zapata Conesa | PSOE |
| 1987-1991 | Pedro Manuel Toledo Valero | PSOE |
| 1991-1995 | Pedro Manuel Toledo Valero | PSOE |
| 1995-1999 | Lázaro Mellado Sánchez | PP |
| 1999-2003 | Lázaro Mellado Sánchez | PP |
| 2003-2007 | Lázaro Mellado Sánchez | PP |
| 2007-2011 | Lázaro Mellado Sánchez | PP |
| 2011-2015 | Lázaro Mellado Sánchez | PP |
| 2015-2019 | Joaquín Ricardo Buendía Gómez | PP |

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 1996 | 2001 | 2004 | 2005 |
| 4.972 | 5.680 | 6.411 | 7.837 | 10.744 | 13.229 | 15.748 | 19.895 | 24.406 | 30.070 | 31.872 | 34.263 | 37.439 | 40.193 |

## Referències

* ↑ Soldevila, Ferran. Les quatre grans cròniques: I. Llibre dels feits del rei En Jaume. Barcelona: IEC-Institut d'Estudis Catalans, 2007, p. 438 [Consulta: 16 febrer 2015].

## Vegeu també

* Múrcia
* Horta de Múrcia

## Enllaços externs

* Ajuntament d'Alcantarilla (castellà)
# Aliança Liberal

«Aliança Liberal» té aquests significats:
* Aliança Liberal (Brasil), coalició sorgida el 1929 per donar suport a la candidatura de Getúlio Vargas a la presidència del Brasil.
* Aliança Liberal (Dinamarca), partit polític danès creat el 2008
* Aliança Liberal (Espanya), partit espanyol d'ideologia liberal i monàrquica sorgit de la unió d'Unió Liberal Espanyola, Partit Liberal i la Federació de Partits Demòcrates i Liberals promogut per Joaquín Satrústegui legalitzat en 1977
* Aliança Liberal (Grècia), partit polític grec d'ideologia liberal fundat el 2007
# Aliança Liberal (Grècia)

Aliança Liberal (grec Φιλελεύθερη Συμμαχία, Fileleftheri Simmakhia) és un partit polític grec d'ideologia liberal fundat el febrer de 2007, que vol cobrir l'espai polític que hi ha entre el conservador Nova Democràcia i el Moviment Socialista Panhel·lènic (PASOK). El seu cap és Adamantios Korais i el president Fotis Perlikos. A les eleccions legislatives gregues de 2007 va obtenir 7,516 vots (0,11%).

## Enllaços externs

* (grec) Web d'Aliança Liberal Arxivat 2008-07-08 a Wayback Machine.
* (grec) (anglès) e-rooster blog del partit
* (grec) Liberals de Tessalònica
# Abu-Màlik I

Abu-Màlik (I) Abd-al-Wahid o, més senzillament, Abu-Màlik I fou emir abdalwadita de Tlemcen del 1411 al 1424.
El seu germà Saïd I ibn Abi-Taixufín havia pujat al tron el mauig del 1411 després de fugir d'una presó marínida. Aquestos van enviar un exèrcit amb Abu-Màlik I destinat a ocupar el tron. Mercès a un estratagema Abu-Malik I es va apoderar de Tlemcen la nit del 2 al 3 de novembre de 1411 i Saïd va haver de fugir cap a l'est. El dia 3 al matí Abu-Màlik fou jurat com a sultà.
El 1420 va canviar la situació tan freqüent durant anys, i fou el sultà abdalwadita el que amb les seves tropes va imposar al tron de Fes al marínida Abu-Abd-Al·lah Muhàmmad (1420-1427) que des de la península Ibèrica havia arribat a Tlemcen demanant ajut.
Fou enderrocat el 16 de maig de 1424 per Abu-Abd-Al·lah II Muhammad ibn Abu-Taixufín.

## Referències

* Histoire des Beni Zeiyan
# Vela als Jocs Olímpics d'estiu de 1928

Plantilla:Vela a Amsterdam 1928
Als Jocs Olímpics d'Estiu de 1928 celebrats a la ciutat d'Amsterdam (Països Baixos) es disputaren tres proves de vela esportiva. La competició es realitzà al Zuider Zee entre els dies 2 i 9 d'agost de 1928.

## Comitès participants

Participaren un total de 127 regatistes, entre ells una única dona, de 23 comitès nacionals diferents:
| Alemanya (6) Argentina (5) Àustria (1) Bèlgica (6) Dinamarca (6) Espanya (6) Estats Units (11) Estònia (5) Finlàndia (1) França (13) Hongria (6) Itàlia (12) | Letònia (1) Mònaco (1) Noruega (9) Països Baixos (11) Polònia (2) Portugal (4) Regne Unit (7) Sud-àfrica (1) Suècia (11)  Suïssa (1) Txecoslovàquia (1) |
* ↑ La regatista Virginie Hériot competí en el Comitè Nacional Francès i guanyà la medalla d'or en la classe de 8 metres

## Resum de medalles

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| Monotip Olímpic detalls | Sven Thorell | Henrik Robert | Bertil Broman |
| 6 metres detalls | Noruega NornaOlav de Noruega Johan Anker Erik Anker Håkon Bryhn | Dinamarca Hi-HiVilhelm Vett Nils Otto Møller Aage Høy-Petersen Peter Schlütter | Estònia Tutti VNikolai Vekšin William von Wirén Eberhard Vogdt Georg Faehlmann Andreas Faehlmann |
| 8 metres detalls | França l'Aile VIDonatien Bouché Carl de la Sablière André Derrien Virginie Hériot André Lesauvage Jean Lesieur | Països Baixos HollandiaGerard de Vries Lentsch Maarten de Wit Lambertus Doedes Hendrik Kersken Johannes van Hoolwerff Cornelis van Staveren | Suècia SylviaClarence Hammar Tore Holm Carl Sandblom John Sandblom Philip Sandblom Wilhelm Törsleff |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Noruega | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 2 | Suècia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 3 | França | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4 | Dinamarca | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4 | Països Baixos | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 | Estònia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 6 | Finlàndia | 0 | 0 | 1 | 1 |
# Al-Mina'a SC Bàssora

L'Al-Mina'a SC Bàssora (àrab: نادي الميناء الرياضي, Nādī al-Mīnāʾ ar-Riyāḍī, ‘Club Esportiu del Port’) és un club de futbol iraquià de la ciutat de Bàssora. Al-Mina'a significa ‘el Port’.

## Història

El club va ser fundat l'any 1931. Fou el primer club de fora de Bagdad en guanyar la lliga iraquiana de futbol, l'any 1978.

## Palmarès

* Lliga iraquiana de futbol:
** 1978
| Seguidors durant un partit el 2014. | Al-Minaa en un partit el 2014. |

## Referències

* ↑ «Iraq - List of Champions». RSSSF.
# Boxa als Jocs Olímpics d'estiu de 1932 - pes mosca

Plantilla:Boxa a Los Angeles 1932
El pes mosca va ser una de les vuit proves de boxa que es disputaren als Jocs Olímpics d'Estiu de Los Angeles de 1932. Com la resta de proves de boxa estava reservada sols als homes. La competició es va disputar entre el 9 i el 13 d'agost de 1932. El pes mosca era la categoria més lleugera en aquesta edició dels Jocs i sols hi podien participar boxejadors que pesessin menys de 50,8 kg. Hi van prendre part 12 atletes de 12 nacions diferents.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| István Énekes (HUN) | Francisco Cabañas (MEX) | Louis Salica (USA) |

## Quadre

| Vuitens de final 9 d'agost | Vuitens de final 9 d'agost | Vuitens de final 9 d'agost | Quarts de final 10 d'agost | Quarts de final 10 d'agost | Semifinals 11 d'agost | Semifinals 11 d'agost | Final 13 d'agost | Final 13 d'agost | Final 13 d'agost |
| 1 | | |
| 16 | | |
| 16 | | | Thomas Pardoe (GBR) | PTS |
| | | | Kiyonobu Murakami (JPN) | L |
| 8 | | | Kiyonobu Murakami (JPN) | L |
| 9 | | | | |
| 9 | | | | | Thomas Pardoe (GBR) | L |
| | | | | | Francisco Cabañas (MEX) | PTS |
| 5 | | | | | Francisco Cabañas (MEX) | PTS |
| 12 | | | | | | |
| 12 | | | Francisco Cabañas (MEX) | PTS | | |
| | | | Ivan Duke (RSA) | L | | |
| 4 | | | Ivan Duke (RSA) | L | | |
| 13 | | | | | | |
| 13 | | | | | | | | Francisco Cabañas (MEX) | L |
| | | | | | | | | István Énekes (HUN) | PTS |
| 6 | Louis Salica (USA) | PTS | | | | | | István Énekes (HUN) | PTS |
| 11 | Jackie Callura (CAN) | L | | | | |
| 11 | Jackie Callura (CAN) | L | Louis Salica (USA) | PTS | | |
| | | | Werner Spannagel (GER) | L | | |
| 3 | Werner Spannagel (GER) | PTS | Werner Spannagel (GER) | L | | |
| 14 | Juan José Trillo (ARG) | L | | | | |
| 14 | Juan José Trillo (ARG) | L | | | Louis Salica (USA) | L | Tercer lloc | Tercer lloc | Tercer lloc | Tercer lloc |
| | | | | | István Énekes (HUN) | PTS |
| 7 | István Énekes (HUN) | PTS | | | | | | Louis Salica (USA) | W |
| 10 | Gaston Fayaud (FRA) | L | | | | | | Thomas Pardoe (GBR) | w/o |
| 10 | Gaston Fayaud (FRA) | L | István Énekes (HUN) | PTS | | | | Thomas Pardoe (GBR) | w/o |
| | | | Edelweis Rodriguez (ITA) | L |
| 2 | Edelweis Rodriguez (ITA) | PTS | Edelweis Rodriguez (ITA) | L |
| 15 | John Gray (PHI) | L |

## Referències

* ↑ «Olympedia – Flyweight (≤112 pounds), Men». [Consulta: 22 agost 2024].

## Enllaços externs

* Official Report
* Wudarski, Pawel. «Wyniki Igrzysk Olimpijskich» (en polonès), 1999. [Consulta: 25 març 2008].
# Albert Vidal i Jordana

Albert Vidal i Jordana (Montblanc, 20 de novembre de 1743- Barcelona, 1 de novembre de 1827) fou un historiador i religiós franciscà. Professà a l'orde de Sant Francesc el 13 d'octubre de 1759 al convent de Sant Francesc de Barcelona. Publicà diversos sermons (1783-1784, 1793 i 1797) i fou l'autor d'un Diccionari Català en dos volums, obra inèdita inacabada, l'original de la qual es conserva a la Biblioteca de l'Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona.

## Bibliografia

* ↑ Grau i Pujol, Josep Maria; Badia i Batalla, Francesc «Diccionari Biogràfic Històric de Montblanc». Montblanc, 2008, pàg. 236.
# Adams (Minnesota)

Adams és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 800 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Adams tenia 800 habitants, 329 habitatges, i 208 famílies. La densitat de població era de 305,8 habitants per km².
Dels 329 habitatges en un 24,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,6% hi vivien parelles casades, en un 5,8% dones solteres, i en un 36,5% no eren unitats familiars. En el 35% dels habitatges hi vivien persones soles el 24,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,21 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,85.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,9% tenia menys de 18 anys, un 6,5% entre 18 i 24, un 19,3% entre 25 i 44, un 17% de 45 a 60 i un 36,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 49 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.289 $ i la renda mediana per família de 38.125 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.083 $ mentre que les dones 22.639 $. La renda per capita de la població era de 16.550 $. Entorn del 4,4% de les famílies i el 6,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Adams». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Adams». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Educació Just in Time

L'Educació Just-in-Time o Educació JIT és una estratègia pedagògica que utilitza la realimentació entre les activitats realitzades a l'aula i el treball que fan els estudiants fora de l'aula, en preparació per a la classe que es durà a terme amb el professor. Els objectius són millorar l'aprenentatge durant el temps a l'aula, augmentar la motivació dels estudiants i animar-los a preparar-se per a la formació, i permetre que l'instructor pugui desenvolupar les activitats a l'aula i poder adaptar-se millor a les necessitats dels alumnes.
# Aeroport de Tromsø

L'Aeroport de Tromsø (noruec: Tromsø Lufthavn) (codi IATA: TOS, codi OACI: ENTC) està situat a Langnes, a la part oest de l'illa de Tromsøya, Tromsø, Noruega. Es troba a 3,1 km del centre de la ciutat i és l'aeroport més transitat de Nord-Norge, amb 2.009.146 passatgers el 2015.
Presta servei a la ciutat de Tromsø, així com a altres localitats del comtat de Troms. És un important centre de connexió per al comtat de Finnmark, encara que la majoria dels passatgers viatgen allà des d'Oslo. La majoria dels vols són nacionals, incloent rutes a Longyearbyen, a l'arxipèlag Svalbard, encara que també es realitzen rutes internacionals a Arkhànguelsk, Múrmansk i Londres, així com vols xàrter al sud d'Europa i a les Illes Canàries.

## Estadístiques

Estadística anual de vols, passatgers, càrrega i correu de l'aeroport de Tromsø :
| Any | Nombre de vols | % de variació | Càrrega i correu | Passatgers | % de variació |
| 2015 | 42 444 | -2,9 | N/D | 2 009 146 | 0,1 |
| 2014 | 43 723 | 4,9 | 2 758 | 2 006 924 | 2,7 |
| 2013 | 42 000 | 3,9 | 2 162 | 1 936 022 | 2,5 |
| 2012 | 40 439 | 2,4 | 2 622 | 1 889 023 | 4,9 |
| 2011 | 39 484 | 1,6 | 2 766 | 1 800 093 | 9,1 |
| 2010 | 38 873 | 0,3 | 2 636 | 1 649 584 | 1,2 |
| 2009 | 38 774 | -2,4 | 3 117 | 1 629 967 | -3,5 |
| 2008 | 39 736 | -0,8 | 861 | 1 647 405 | 2,6 |
| 2007 | 40 063 | 0,0 | 3 266 | 1 606 226 | 3,1 |
| 2006 | 40 053 | 5,8 | 2 637 | 1 557 255 | 7,4 |
| 2005 | 37 860 | 1,8 | 5 410 | 1 459 686 | 0,9 |
| 2004 | 37 195 | 8,7 | 2 673 | 1 446 655 | 7,2 |

## Transports

Autobusos, cotxes i taxis.
1.-Autobús exprés (Flybussen)
* L'autobús exprés de l'aeroport para a diversos hotels del centre de Tromsø, la Universitat i l'Hospital de la Universitat.
* El temps de viatge aproximat és de 10-15 minuts al centre de la ciutat de Tromsø.
* Els preus i horaris es poden consultar a: bussring.no
2.-Autobús local
* Les rutes 40 i 42 tenen parada a l'aeroport.
* Durada del viatge: aproximadament 15-20 minuts.
* Els bitllets es venen al quiosc Point a la sala d'arribades.
3.-Taxi
* La parada de taxis es troba just a fora de la sala d'arribades. El temps de viatge al centre de la ciutat de Tromsø és d'aproximadament 10 minuts.
4.-Aparcament
* Hi ha aproximadament 900 places d'aparcament, de lliure elecció. Es pot aparcar el més a prop possible de la terminal com sigui possible, o una mica més lluny a un preu inferior.
* Pagament: pot fer-se en les màquines a la zona d'aparcament. S'accepten monedes i targetes de crèdit. De moment no s'ofereix reserva en línia.
5.-Aparcament per a persones discapacitades:
* Sis places al P2 i set al P5 estan reservades per a persones discapacitades. Les places al P5 són lliures fins a quatre hores, mentre que les places al P2 estan subjectes a les tarifes d'estacionament regulars.
6.-Vehicles més grans.
* Els vehicles grans, com ara camions, han de ser aparcats al P5.

## Referències

* 1 2 3 4 «Statistics» (en anglès). [Consulta: 11 abril 2017].
* ↑ «Bus, car and taxi.» (en anglès). [Consulta: 11 abril 2017].
* 1 2 3 «Parking» (en anglès). [Consulta: 11 abril 2017].
# Agis (gastrònom)

Agis (en llatí Agis, en grec Ἄγις) fou un escriptor grec que és esmentat per Ateneu con l'autor d'una obra sobre l'art de la cuina, anomenada ὀψαρτυτικά.

## Referències

* ↑ Agis a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 74
Viccionari
# Patinatge artístic als Jocs Olímpics d'estiu de 1908 - Figures especials masculines

La competició per figures especials va ser una de les quatre proves del programa de patinatge artístic disputades durant els Jocs Olímpics de Londres de 1908. La prova es va disputar el 29 d'octubre de 1908 al Prince's Skating Club de Knightsbridge i hi van prendre part 3 patinadors de 2 nacions diferents.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| Nikolai Panin-Kolómenkin (RUS) | Arthur Cumming (GBR) | Geoffrey Hall-Say (GBR) |

## Resultats

| Pos. | Patinador | Nació | Posicions | Punts Ordinals | Punts Totals |
| 1 | Nikolai Panin-Kolómenkin | Rússia | 5 cops 1r | 5,0 | 219,0 |
| 2 | Arthur Cumming | Regne Unit | 5 cops 2n | 10,0 | 164,0 |
| 3 | Geoffrey Hall-Say | Regne Unit | 5 cops 3r | 15,0 | 104,0 |

## Jutges

Àrbitre:
* Herbert G. Fowler
Jutges:
* Henning Grenander
* Edvard Hörle
* Gustav Hügel
* Hermann Wendt
* Georg Sanders

## Referències

* Cook, Theodore Andrea. The Fourth Olympiad, Being the Official Report. Londres: British Olympic Association, 1908.
* De Wael, Herman. «Athletics 1908». Herman's Full Olympians, 2001. Arxivat de l'original el 27 de setembre 2006. [Consulta: 15 juliol 2006].
* Wudarski, Pawel. «Wyniki Igrzysk Olimpijskich» (en polonès), 1999. Arxivat de l'original el 16 de febrer 2009. [Consulta: 15 juliol 2006].