OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rhame

Rhame és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 189 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rhame tenia 189 habitants, 86 habitatges, i 47 famílies. La densitat de població era de 48,6 hab./km².
Dels 86 habitatges en un 31,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 4,7% dones solteres, i en un 44,2% no eren unitats familiars. En el 36% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,98.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,8% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 30,2% entre 25 i 44, un 19% de 45 a 60 i un 19% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 105,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.375 $ i la renda mediana per família de 31.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.000 $ mentre que les dones 13.542 $. La renda per capita de la població era d'11.302 $. Entorn del 5,6% de les famílies i el 18,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rhame». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rhame». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Spišský Štvrtok

Spišský Štvrtok és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1263.
# Platja de Sant Pere Pescador

La platja de Sant Pere Pescador és un gran arenal al litoral del municipi de Sant Pere Pescador (Alt Empordà). Amb els seus 6,3 quilòmetres de sorra i dunes, i una amplada mitjana de 100 m, és la platja més llarga del golf de Roses. Comprèn des de la desembocadura del riu Fluvià, al nord, al límit del Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà, fins a la desembocadura del riu Vell, al sud, tocant a Sant Martí d'Empúries. Es troba en un entorn semi-natural (agrícola) on les úniques infraestructures que hi ha són tres càmpings. Orientada a l'est, està formada per sorra fina, amb un pendent d'entrada a l'aigua molt fort.
Està dividida en 8 platges (de nord a sud): platja de la Gola, platja de Can Martinet, platja de Can Nera, platja de Can Sopa, platja de Cal Cristià, platja del Cortal de la Vila, platja del Cortal de la Devesa i platja del Riuet.
Disposa d'espais per a practicar diverses activitats, entre d'altres, hi ha una zona exclusivament reservada per a la pràctica d'esports aquàtics. En aquesta platja s'hi celebra una de les proves del campionat mundial de windsurf.
L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control setmanal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent.

## Referències

* 1 2 «Platja de Sant Pere Pescador». Visita Costa Brava.
* 1 2 «Platja de Sant Pere Pescador». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «Platja de Sant Pere Pescador». Patronat de Turisme Costa Brava Girona.
# Piranga cara-roja

La piranga cara-roja (Piranga ludoviciana) és un ocell de la família dels cardinàlids (Cardinalidae) que nia a l'oest d'Amèrica del Nord i hiverna al sud de Mèxic i Amèrica Central. Quan arriben a l'edat adulta, mesuren entre 15 i 19 cm de longitud. El mascle té el cap vermell per davant i més groguenc pel darrere. L'esquena, la cua i les ales són negres, però aquestes últimes presenten dues ratlles blanques amb groc. El bec és groguenc molt clar i les potes negres.

## Referències

* ↑ «Piranga cara-roja». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 15/10/2022(català)
# Riversdal

Riversdal ((anglès) Riversdale) és una ciutat al sud-est del Cap Occidental. Per la població passa la carretera nacional N2.

## Història

La ciutat es va establir el 1838 als peus de la serra de Langeberg. La congregació NG es va establir l'any següent. La ciutat va rebre el nom de Harry Rivers, aleshores el magistrat local i més tard secretari colonial. Es va convertir en municipi l'any 1849.
Durant la Segona Guerra Bòer, el general Christiaan de Wet es va traslladar a prop de la ciutat.

## Escut d'armes

Municipi: El consell municipal va adoptar l'escut de la família Rivers com a escut de la ciutat el 1908. El conegut pintor local Jan Volschenk en va fer una pintura per al consistori. L'escut mostra un cérvol dret sobre un terreny herbat; la cresta era un cérvol semblant; i el lema era "Labitur et labitur".
Consell divisional: El consell divisional de Riversdal (és a dir, l'autoritat local de les zones rurals fora dels límits de la ciutat) va registrar un escut a l'Administració Provincial del Cap el 1964 i el va fer administrar al consell per l'administrador el 1966. Va ser registrat a l'Oficina d'Heràldica el 1970.
Schalk Pienaar va dissenyar l'escut: En blau, tres garbes de blat juxtaposades d'or, acompanyades de la base de l'escut de dues travesses ondulades de plata; sobre un cap d'escut dentat, d'or, una flor de protea amb fulles de color natural. L'escut era una planta de bruc de Riversdal i el lema "Salus populi supreme lex".
El successor del consell de divisió, el consell de divisió de Langeberg, va tornar a registrar l'arma al seu nom el 1981.

## Congregació NG

La congregació NG Riversdal és la 23a congregació més antiga de l'Església Reformada Holandesa a Sud-àfrica. El municipi de Riversdal-Wes es va establir el 1955.

## Terme

El terme té una superfície de 3945 km² i es basa en l'agricultura amb blat, llana i patates dels productes més importants. La ramaderia i la cria de cavalls i els productes lactis també són importants.

## Referències

* ↑ Van Wyk, F. (1988). Riversdal 150 Jaar 1838-1988.
* ↑ Kaap die Goeie Hoop Offisiële Koerant 3270 (18 Desember 1964) en 3357 (29 Julie 1966).
* 1 2 http://www.national.archsrch.gov.za%5BEnllaç+no+actiu%5DPlantilla:Dooie+skakel.

## Nadius famosos

* Dalene Matthee de soltera Scott, escriptora africana.
* Johannes Meintjes, pintor, escriptor i historiador.

## Bibliografia

* Erasmus, B.P.J.. Jonathan Ball Uitgewers. Op Pad in Suid-Afrika (en afrikaans), 1995. ISBN 1-86842-026-4.
# Timoféievka (Kursk)

* Per a altres significats, vegeu «Timoféievka».
Timoféievka (en rus: Тимофеевка) és un poble de l'óblast de Kursk, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 10 habitants. Pertany al districte rural de Gorxétxnoie.

## Referències

* ↑ «Yasenki». GeoNames. [Consulta: 3 desembre 2018].
# Remaisnil

Remaisnil és un municipi francès situat al departament del Somme i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 38 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Remaisnil era de 38 persones. Hi havia 12 famílies de les quals 8 eren parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 23 habitatges, 13 eren l'habitatge principal de la família i 10 eren segones residències. Tots els 23 habitatges eren cases. Dels 13 habitatges principals, 12 estaven ocupats pels seus propietaris i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia tres cambres, 2 en tenien quatre i 10 en tenien cinc o més. 13 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 7 habitatges hi havia un automòbil i a 3 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Remaisnil el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 23 persones, 12 eren actives i 11 eren inactives. De les 12 persones actives 7 estaven ocupades (4 homes i 3 dones) i 5 estaven aturades (3 homes i 2 dones). De les 11 persones inactives 6 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Els 2 establiments que hi havia el 2007 eren d'empreses d'hostatgeria i restauració.
L'any 2000 a Remaisnil hi havia 4 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Remaisnil a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Remaisnil a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Strada Șepcari

El carrer Strada Șepcari es troba al centre històric de Bucarest, al sector 3. Està orientat de nord-est a sud-oest i té una longitud de 130 metres entre el bulevard Ion C. Brătianu i el carrer Francès.
El nom del carrer prové de la paraula hatter, una persona que fabrica i ven barrets, que mostra quin tipus de comerç feien els comerciants que solien comprar aquí.

## Referències

* ↑ «dexonline». [Consulta: 15 setembre 2021].

## Bibliografia

* Colectiv, București: Ghid Arxivat 2014-11-08 a Wayback Machine., Editura Meridiane, București, 1962
* Victor Bilciurescu, București și bucureșteni de ieri și de azi Arxivat 2014-11-08 a Wayback Machine., Editura Universul, București, 1945
* Constantin C. Giurescu, Istoria Bucureștilor - Din cele mai vechi timpuri pînă în zilele noastre Arxivat 2014-11-08 a Wayback Machine., Editura pentru Literatură, București, 1966
* George Potra, Din Bucureștii de altădată Arxivat 2014-11-08 a Wayback Machine., Editura Științifică și Enciclopedică, București, 1981
* George Potra, Istoricul hanurilor bucureștene Arxivat 2014-11-08 a Wayback Machine., Editura Științifică și Enciclopedică, București, 1985
* Alexandru Ofrim, Străzi vechi din Bucureștiul de azi, Editura Humanitas, București, 2011, ISBN 978-973-50-2918-0

## Enllaços externs

* Carrer Șepcari al mapa, www.openstreetmap.org
* Carrer Șepcari a Flickr.com
# Pont d'Orrit

«Pont d'Orrit» té aquests significats:
# Remicourt

«Remicourt» té aquests significats:
* Remicourt (Lieja), municipi belga de la província de Lieja (Valònia)
* Remicourt (Vosges), municipi francès dels Vosges
* Remicourt (Marne), municipi francès del Marne
# Sigla de tres lletres

Les sigles de tres lletres (STL o trigrames) són molt corrents, per exemple: DOS, WWW, JPG, UDF, PIB… Si no es té en compte els símbols i els caràcters accentuats, n'hi ha $26^{3}=17.576$. Si es tenen en compte, les 26 lletres de l'alfabet, les 10 xifres i els caràcters « + » i « - », utilitzats en les sigles (exemples, C++ i MP3), és possible fer $38^{3}=54872$ combinacions diferents. Es tracta d'una autoreferència lingüística, ja que STL és una sigla de tres lletres que significa « sigla de tres lletres ». L'equivalent en anglès és TLA (three letter acronym).

## Vegeu també

* Acrònim
* Llista de sigles de tres lletres

## Referències

* ↑ Muller, Ernst. «Acronyms | 500 most common used acronyms». [Consulta: 10 setembre 2018].
# Riders of the Storm

Riders of the Storm és una pel·lícula britànico-estatunidenca dirigida per Maurice Phillips, estrenada el 1986.

## Argument

Els membres de la tripulació d'un avió transformat en estació de televisió pirata prova d'impedir l'elecció a la Casa Blanca d'una candidata de dreta de discurs militarista.

## Repartiment

* Dennis Hopper: el capità
* Michael J. Pollard: Tesla
* Eugene Lipinski: Ace
* James Aubrey: Claude
* Al Matthews: Benedict
* William Armstrong: Jerry
* Michael Ho: Minh
* Derek Hoxby: Sam
* Nigel Pegram: Sra. Westinghouse
* Mark Caven: Don
* Craig Pinder: Irving
* Jeff Harding: Doug
* Linda Lou Allen: Mary
* Norman Chancer: el doctor King
* Gwen Humble: Linda

## Al voltant de la pel·lícula

* El rodatge s'ha desenvolupat a Glen Canyon, en el Utah.
* A destacar, una petita aparició del cantant Ozzy Osbourne.

## Banda original

* Coming In On A Wing And A Prayer, interpretat per Joe Fagen
* Layla, interpretat per Derek and the Dominos
* Won't Get Fooled Again, interpretat per Roger Daltrey
* All Day And All Of The Night, interpretat per The Kinks
* Ain't That America, interpretat per Bo & Co
* I Ain't Begging, interpretat per Sky High
* People Get Ready, interpretat per Clem Clempson i Brian Bennett
* Il Travatore, interpretat per Franco Corelli
* The Madness Of It All, interpretat per The Ward Brothers
* You Can Love A Woman, interpretat per Light A Big Fire
* Send Jesus Some, interpretat per Dave Gibson i Jessica Boucher
* Everybody Wants You, interpretat per Billy Squier
* Star Spangled Banner, interpretat per Jimi Hendrix
* Purple Haze, interpretat per Jimi Hendrix
* Fantasy, interpretat per Joan Jett and The Blackhearts
* Lucky Me, interpretat per Icehouse
* Regular Boys, interpretat per Icehouse
* Go To Hell, interpretat per Alice Cooper
* Fur Fly, interpretat per Will Jennings
* Stand By Your Man, interpretat per Nigel Pegram i Dave Gibson
* Yesterdays Hero, interpretat per Gene Pitney
* The American Way, interpretat per Brian Bennett i Warren Bennett
* Ride The Storm, interpretat per John Payne
* It'll Be All Right On The Night, interpretat per Radio
* Cielito Lindo, interpretat per Flaco Jimenez

## Premis

* Premi especial del jurat, de la crítica i premi Antena d'Or, al Festival internacional de cinema fantàstic d'Avoriaz 1987.

## Referències

* ↑ IMDb. Riders of the storm (en anglès). IMDb.
# Strépetove

Strépetove (en (ucraïnès): Стрепетове, en rus: Стрепетово) és un poble de la República Autònoma de Crimea, a Ucraïna, que el 2014 tenia 419 habitants. Pertany al districte de Nijnegorski. Fins al 1948 la vila es deia Djalaïr-Txotí.

## Referències

* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 30 maig 2017].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 30 maig 2017].
# Platja de Sant Jordi

La platja de Sant Jordi, o platja de Sant Jordi d'Alfama, és una platja seminatural del municipi de l'Ametlla de Mar (Baix Ebre) situada a l'espai natural protegit de la Plana de Sant Jordi, a la desembocadura del barranc de Sant Jordi, on abans d'arribar a la platja es forma l'estany de Sant Jordi. Orientada a l'est-nord-est, té una longitud de 102 metres i una amplada mitjana de 82 metres, formada per sorra fina i còdols. Disposa d'aparcament, dutxes i lavabos, guingueta, local de vigilància i socorrisme, i senyalització. El fons marí, d’un gran valor ecològic, és apte per a la pràctica del submarinisme i de l’snorkel. S'hi pot accedir tant en cotxe com a peu. Al costat sud de la platja hi ha el Castell de Sant Jordi d'Alfama.
Està guardonada amb la Bandera Blava, que reconeix internacionalment la qualitat i serveis. L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control setmanal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent.

## Referències

* 1 2 «Platja de Sant Jordi d'Alfama». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «Desembocadura del torrent de Sant Jordi». Fitxes descriptives de zones humides. Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural de la Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2015-02-11. [Consulta: 21 octubre 2023].
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* ↑ «Platja Sant Jordi». Patronat de Turisme de la Diputació de Tarragona.
* ↑ «Sant Jordi». Agència Catalana de Turisme.
* ↑ «95 platges i 23 ports, guardonats amb la Bandera Blava 2024». Generalitat de Catalunya, 07-05-2024.
# Poinsenot

Poinsenot és un municipi francès situat al departament de l'Alt Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 50 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Poinsenot era de 50 persones. Hi havia 20 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 4 parelles sense fills, 8 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 31 habitatges, 20 eren l'habitatge principal de la família, 9 eren segones residències i 2 estaven desocupats. Tots els 31 habitatges eren cases. Dels 20 habitatges principals, 17 estaven ocupats pels seus propietaris i 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 4 tenien tres cambres, 1 en tenia quatre i 16 en tenien cinc o més. 17 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 7 habitatges hi havia un automòbil i a 12 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Poinsenot el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 8 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 30 persones, 22 eren actives i 8 eren inactives. De les 22 persones actives 21 estaven ocupades (13 homes i 8 dones) i 1 aturada (1 dona i 1 dona). De les 8 persones inactives 7 estaven jubilades i 1 estava estudiant.

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses de fabricació d'altres productes industrials i 1 d'una empresa de construcció.
Dels 2 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un taller de reparació d'automòbils i de material agrícola i 1 lampisteria.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Poinsenot a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Poinsenot a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Pla de Riard

El Pla de Riard és un pla d'uns 4,5 km. de llargada del poble de Lladurs al municipi del mateix nom, al Solsonès. És destinat bàsicament a camps de cultiu i està situat al nord del Serrat del Castell.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
# Resistència siriana

La Resistència Síria (àrab: المقاومة السورية, al-Muqāwama as-Sūriyya) anteriorment coneguda com a Front Popular per a l'Alliberament del Liwa d'İskenderun (àrab: الجبهة الشعبية لتحرير لواء اسكندرون, al-Jabha ax-Xaʿbiyya li-Taḥrīr Liwāʾ Iskandarūn) és un grup armat sirià pro-governamental que participa en la guerra civil i opera al nord-oest del país. Es defineix ideològicament com a marxista-leninista.

## Història

El grup està dirigit per Mihraç Ural, un membre de la comunitat alauita de Turquia nacionalitzat sirià, que va liderar una cèl·lula insurgent clandestina a la província de Hatay vinculada al DHKP-C. L'actual Resistència Siriana està operativa des de l'any 2011, recolzant en tot moment al govern de Baixar al-Àssad, cooperant amb les Forces Armades de Síria així com amb les milícies pro-governamentals de la Força de Defensa Nacional, de Hesbol·là, i del Partit Social Nacionalista Sirià.

## Referències

* ↑ «Gangs of Latakia: The Militiafication of the Assad Regime» (en anglès). Syria Comment, 2011. [Consulta: 13 febrer 2016].

## Enllaços externs

* Pàgina a Youtube del moviment Resistència siriana (àrab)
# Transició de fase quàntica

La transició de fase quàntica és un terme de la mecànica quàntica.
En física i química, una transició de fase fa referència a l'estat d'agregació de la matèria (sòlid, líquid, gasós). El canvi d'estat és la transformació d'un sistema termodinàmic d'un estat d'agregació de la matèria a un altre.

## Definició de la transició de fase quàntica

Només es pot parlar de transició de fase quàntica al zero absolut de temperatura (T = 0). Però, tots els experiments es fan a una temperatura diferent de la del zero absolut, però molt baixa. L'objectiu final de qualsevol teoria sobre la transició de fase quàntica és poder dir què succeeix en la discontinuïtat a T>0. Per a fer això, generalment, es fa servir un paràmetre diferent de la temperatura, com per exemple la variació d'energia (efecte Josephson), el camp magnètic (sistema de Hall quàntic), el dopatge dels superconductors, i el desordre d'un conductor en proximitat de la transició.

## Teories de camps

Un bon mètode per a estudiar les transicions de fase quàntiques és utilitzar una teoria quàntica de camp i aplicar-la al sistema en estudi. Les condicions per a aplicar una teoria de camp des del punt de vista de la física de les partícules són respectar els límits matemàtics de Λ → ∞ e J → ∞ mentre Δ, ξ, x, ω i T resten fixats (amb ω freqüència de les escales).

## Bibliografia

* S. Sachdev Quantum Phase Transitions (Cambridge University Press, 1999), ISBN 0521582547.
* Rolla, Luigi. Dante Alighieri. Chimica e mineralogia. Per le Scuole superiori, 1987.
* (anglès) H. Eugene Stanley, Introduction to Phase Transitions and Critical Phenomena, Oxford Science Publications (1971).
* (anglès) Michel Le Bellac, Quantum and Statistical Field Theory, Oxford Science Publications (1991).
* (anglès) Anderson, P. W., Basic Notions of Condensed Matter Physics, Perseus Publishing (1997).
* (anglès) Goldenfeld, N., Lectures on Phase Transitions and the Renormalization Group, Perseus Publishing (1992).
* (anglès) Landau, L. D. and Lifshitz, E. M., Statistical Physics Part 1, vol. 5 of Course of Theoretical Physics, Pargamon, 3rd ed. (1994).
* Mussardo, G., Il Modello di Ising. Introduzione alla teoria dei campi e delle transizioni di fase, Bollati-Boringhieri, (2007).

## Enllaços externs

* S. L. Sondhi, S. M. Girvin, J. P. Carini e D. Shahar, Continuous Quantum Phase Transitions Arxivat 2022-01-18 a Wayback Machine..
* S. Sachdev, Dynamics and transport near quantum-critical points Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine..
* D. Belitz, T. R. Kirkpatrick, Why Quantum Phase Transitions Are Interesting Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine..
* M. Vojta, Quantum phase transitions Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine..