OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Torre Ponça

La Torre Ponça és un mas fortificat de propietat privada al municipi de Torroella de Montgrí (Baix Empordà) declarat bé cultural d'interès nacional. Situada en l'altiplà de la Muntanya Gran del massís del Montgrí a redós i al nord del cim de Roca Maura, també reben el seu nom els camps de cultiu que hi ha al seu oest. Fou aixecada en la proximitat d'una construcció romana, en els camins que menaven cap a l'establiment grecoromà d'Empúries i al Palau. És una masia de grans dimensions, molt complexa amb diferents cossos annexos i una torre quadrada. En aquesta casa, molt reformada modernament, s'hi van trobar restes de murs que poden pertànyer a una fortalesa. Sembla que la Torre Ponça havia estat possessió de la família Pons, d'una certa importància en els segles XV i XVI, de la qual pot derivar el nom de la casa. Més endavant va passar a mans dels Vilarig i de Biure. La casa va ser venuda diverses vegades fins a arribar als seus actuals propietaris.

## Referències

* 1 2 «Torre Ponça». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 maig 2012].
# Aleksandr Kuznetsov

Aleksandr Anatólievitx Kuznetsov (en rus: Александр Анатольевич Кузнецов), (Leningrad, 1941) és una entrenador de ciclisme rus. Organitzador i líder del famosa Escola de ciclisme de Leningrad com també de l'institut d'educació fisica de Leningrad, ha format ciclistes com Aleksandr Krasnov, Viktor Manakov, Vladimir Osokin, Viatxeslav Iekímov, Dmitri Neliubin, Vladímir Ossokin, Mikhaïl Ignàtiev, Vera Kuznetsova o Kiril Svéixnikov. Des de 1984 fou entrenador de l'equip de pista de l'URSS.
Es va casar amb la seva alumna Galina Tsariova i és pare dels també ciclistes Nikolai i Alexei i de la tenista Svetlana Kuznetsova.

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a velorider.ru
* Fitxa a memoire-du-cyclisme.eu
# San Francisco de la Nova Província d'Àlaba

San Francisco de la Nova Província d'Àlaba fou el nom del segon intent de fundar una ciutat en terres jugenyes el 13 d'octubre de 1575 en la confluència dels rius Gran i Xibi Xibi per don Pedro O. de Zárate, en el que actualment es denomina Punta de Diamant. La ciutat va arribar escassament a tenir un any de vida, ja que no va poder suportar les hordes salvatges que es resistien a la conquesta dels espanyols.
La importància de fundar una ciutat en l'entrada del Congost de Humahuaca radicava en la necessitat de sotmetre als omagauaques, que impedien el desenvolupament de la ruta procedent del Perú que duia al port de Buenos Aires, porta de l'Atlàntic.

## Enllaços externs

* Ciudad de tres fundaciones. Jujuy al Momento
# T-pop

«T-pop» té aquests significats:
* Pop tailandès o simplement Thai-Pop també abreviat com T-pop, és el nom que rep la música pop de Tailàndia.
* Pop taiwanès, T-pop o Hokkien pop, és el nom que rebre la
música pop de Taiwan.
* Música pop turca, és la música pop que es fa tant a Turquia com a Xipre del Nord així com a la resta del món, en llengua turca.
* Música tàtar, vegi l'article poble tàtar.

## Vegeu també

* Pop
Viccionari
# Venceslau Clarís i Vilaregut

Venceslau Clarís i Vilaregut (Olost, 3 de gener de 1907 - Barbastre, 12 d'agost de 1936) fou un religiós claretià. És venerat com a beat per l'Església Catòlica.
Nascut en una família de pagès acomodada, va fer els estudis d'Humanitats i Filosofia al Seminari Diocesà de Vic. Va continuar els seus estudis a Cervera i Barbastre. Al 1927 es va incorporar als claretians. Va ser ordenat sotsdiaca, però la seva pobra salut el va obligar a abandonar els seus estudis de seminari per convertir-se en germà co-adjutor i mestre a Barbastre. A l'inici de la Guerra civil espanyola, fou executat, juntament amb els seus companys de comunitat, per milicians anarquistes.
El 25 d'octubre de 1992 fou beatificat pel Papa Joan Pau II.

## Referències

* ↑ «Wenceslao Clarís Vilaregut». martiresdebarbastro.org. [Consulta: 20 setembre 2019].
* ↑ «13 d'agost. Beats Màrtirs Claretians de Barbastre». claretians.cat. [Consulta: 17 setembre 2019].
* ↑ «Felipe de Jesús Munárriz Azcona y 50 compañeros, Beatos». catholic.net. [Consulta: 17 setembre 2019].
* ↑ «Blessed Wenceslau Clarís Vilaregut». catholicsaints.info. [Consulta: 20 setembre 2019].

## Enllaços externs

* Goigs al beat màrtir Venceslau Claris

## Vegeu també

* Beats màrtirs claretians de Barbastre
# Sabaudia

Sabaudia és un municipi italià situat a la regió del Laci i a la província de Latina. El 2020 tenia 19.245 habitants.

## Referències

* ↑ Institut Nacional d'Estadística. «Popolazione residente al 31 dicembre 2020 (dato provvisorio)» (en italià). Arxivat de l'original el 2020-07-27. [Consulta: 8 abril 2021].
# Torre Pons

La Torre Pons és un edifici del municipi de Sant Just Desvern (Baix Llobregat) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Els plànols signats per Marcel·lià Coquillat encarregats per Fabià Pons són del 1910.

## Descripció

És un edifici de planta baixa i pis, amb torre mirador de planta quadrada coronada per coberta a quatre vessants. Les cobertes, inclinades, són de ceràmica vidriada, que fa dibuixos de colors verd, vermell i groc, esdevenint-ne un dels elements més significatius. Tipològicament pot considerar-se un edifici noucentista, però des d'una òptica formal denota el gust modernista pels materials ceràmics a cantonades i a ampits, llindes i brancals. S'utilitza la ceràmica vidriada i el maó. Conté l'escut de la Mancomunitat de Catalunya.

## Referències

* 1 2 «Torre Pons». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 març 2015].
# Aleksandr Korkin

Aleksandr Nikolaievitx Korkin (rus: Александр Николаевич Коркин 1837-1914) va ser un matemàtic rus.

## Vida i Obra

Korkin va néixer en una família de camperols. Va preparar-se pels estudis secundaris amb el matrimoni Ivanitskii, ell havia estat alumne de Buniakovski i ella li va ensenyar francès i alemany. El 1847 va entrar al insitut de Vólogda on es va graduar amb setze anys, edat que no li permetia entrar a la universitat, així que va estar un any lliure. El 1854 va entrar a la facultat de física i matemàtiques de la universitat de Sant Petersburg, on va tenir com professors Txebixov, Buniakovski, Somitx i Savitx. El 1858 es va graduar i va passar a ser professor del Primer Cos de Cadets.
El 1860 va obtenir el doctorat i va guanyar l'oposició per la plaça docent que havia quedat vacant per la jubilació de Buniakovski. El 1862, en tancar-se la universitat pels disturbis estudiantils, va prendre dos anys sabàtics per anar a estudiar a París i Berlín, on va rebre la influència d'Ernst Kummer. Korkin va fer classes a la universitat fins a la seva mort el 1908, gairebé cinquanta anys. Durant aquest temps va dinar classes de gairebé tots els temes de les matemàtiques. També va ser professor de càlcul diferencial a l'Escola Naval Nikolaievskaia de 1870 a 1900.
Korkin va escriure la majoria dels seus treballs de recerca en francès, idioma que coneixia molt bé, com l'alemany i el llatí.
Els seus treballs més influents van ser tres articles publicats entre 1872 i 1877 conjuntament amb Iégor Zolotarev sobre la teoria de les formes quadràtiques positives. Aquests treballs, que ja van interessar Charles Hermite en aquell temps, continuarien presents en les obres d'Adolf Hurwitz i Henri Poincaré.

## Referències

* ↑ Delone, 2005, p. 27.
* ↑ Delone, 2005, p. 28.
* ↑ Delone, 2005, p. 31 i ss.
* ↑ Piazza, 2007, p. 456.
* ↑ Brechenmacher, 2011, p. 25.

## Bibliografia

* Brechenmacher, Frederic «Autour de pratiques algébriques de Poincaré (1878-1885)» (en (francès)). HAL, 2011, pàg. 1-44.
* Delone, Boris N. «Aleksandr Nikolaevich Korkin». A: The St. Petersburg School of Number Theory (en (anglès)). AMS - LMS, 2005, p. 25-60. ISBN 0-8218-3457-6.
* Piazza, Paola. «Zolotarev's Theory of Algebraic Numbers». A: Catherine Goldstein, Norbert Schappacher, Joachim Schwermer (eds.). The Shaping of Arithmetic (en (anglès)). Springer, 2007, p. 453-462. ISBN 978-3-540-20441-1.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Aleksandr Korkin» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
# Zoque de Chimalapa

El Zoque de Chimalapa és una llengua zoque, una llengua de la família de les llengües mixezoque. És parlat a les viles de Santa María Chimalapa i San Miguel Chimalapa a Oaxaca, Mèxic. El 1990 només tenia 15 parlants monolingües i es considera una llengua amenaçada.

## Referències

* ↑ Ethnologue,
# Saint-Souplet

Saint-Souplet és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord. L'any 2006 tenia 1289 habitants. Limita al nord amb Saint-Benin, al nord-est amb Le Cateau-Cambrésis, al sud-est amb Saint-Martin-Rivière, al sud amb Molain, al sud-oest amb Busigny i al nord-oest amb Honnechy

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 1.646 | 1.684 | 1.622 | 1.482 | 1.333 | 1.311 | 1.289 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Henri Quoniou | |
# Teclat virtual

Un teclat virtual és un component de programari que permet l'entrada de caràcters sense la necessitat de tecles físiques. La interacció amb el teclat virtual es produeix majoritàriament mitjançant una interfície de pantalla tàctil, però també pot tenir lloc de forma diferent en realitat virtual o augmentada.

## Referències

* ↑ «virtual keyboard» (en anglès).

## Enllaços externs

* Microsoft: Using On–Screen Keyboard
# Rubén Fernando da Silva Echeverrito

Rubén Fernando da Silva Echeverrito (Montevideo, 11 d'abril de 1968), conegut com a Rubén da Silva, és un exfutbolista uruguaià, que ocupava la posició de davanter. És germà del també exfutbolista Jorge da Silva.

## Trajectòria

Comença la seua carrera el 1986, a les files del Danubio FC de la Primera Divisió de l'Uruguai. El 1988 és part fonamental del títol de Lliga que guanya el seu equip. Marca 23 gols, sent el màxim golejador del campionat. El 1989 fitxa pel CA River Plate argentí, on s'imposa a la competició domèstica 1988/89.
El 1991 fa el salt a Europa i fitxa per la U.S. Cremonese italiana. Uns mesos més tard, fitxa pel CD Logroñés espanyol. El 1992 retorna al River Plate, on assoleix ser el màxim golejador del Clausura.
El davanter milita en altres equips argentins, com el CA Boca Juniors i el Rosario Central, on assoleix diversos títols tant individuals com amb el seu equip. Milita a l'UNAM Pumas mexicà abans de retornar al seu país l'any 2000, recalant al Club Nacional de Football. Es retira el 2004 al Danubio FC.
Da Silva ha estat, a més, l'entrenador d'alguns clubs esportius, com el CSD Villa Española.

## Selecció

Va ser internacional amb l'Uruguai en 22 ocasions, tot marcant tres gols. Va participar en les edicions de 1989, 1995 i 1997 de la Copa Amèrica.

## Palmarès
### Equips

* Primera Divisió Uruguaiana: 1988, 2000, 2004
* Primera Divisió Argentina: 1988/89
* Copa Conmebol: 1995

### Individuals

* Màxim golejador Lliga Uruguaiana de 1988: 23 gols
* Màxim anotador Torneig Clausura 1993: 13 gols
* Màxim anotador Torneig Apertura 1997: 15 gols

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador Arxivat 2004-11-02 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ «Rubén da Silva». BDFutbol. [Consulta: 17 juny 2017].
# Torre Pons (Breda)

Torre Pons és una obra de Breda (Selva) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici aïllat, situat al nucli urbà de Breda, al Passeig de les Escoles número 8.
L'edifici, de planta baixa, pis i golfes, està cobert per una teulada a quatre vessants, amb un pronunciat ràfec del qual en destaquen les encavallades, i interromput al centre per una torre amb el teulat també a quatre vessants.
A la façana principal trobem, a la planta baixa, el gran portal d'entrada en arc de mig punt. Aquest portal queda tancat per una porta de ferro forjat i vidre. Al costat esquerre, un gran finestral també en arc de mig punt, molt igual que el portal d'entrada. L'ampit de la finestra es troba a l'altura on el sòcol de la façana (fet de lloses de pedra) s'acaba. Al costat dret hi havia una obertura igual, però aquesta ha estat cegada en gran part.
Al pis, al centre, en el mateix eix del portal d'entrada, una tribuna poligonal. A cada un dels costats de la tribuna, una finestra rectangular en arc de llinda. Una cornisa contínua corona la tribuna. Un teulat a cinc vessants (per cada un dels costats) cobreix la tribuna.
Al costat de la tribuna, a dreta i esquerra, dos balcons amb ampit de pedra i barana de ferro forjat. Una porta en arc de llinda permet l'accés a cada un dels balcons.
A les golfes, tres finestres en arc de llinda, protegides per una barana de ferro forjat.
Cal destacar que, a cada una de les façanes laterals s'hi troba annex una terrassa amb la barana feta d'obra i ceràmica, oberta a l'altura del pis, de manera que des d'aquí és des d'on s'hi pot accedir. Sota les terrasses, hi ha planta baixa. Externament destaca la façana lateral d'aquestes en la planta baixa, ja que consta d'uns arcs de mig punt cecs, al timpà dels quals hi ha unes peces de ceràmica que conformen una mena de gelosia. A la façana que dona al Passeig de les Escoles, hi ha una finestra rectangular.
La torre rectangular que corona la teulada, té obertures a cada una de les seves façanes. Les façanes frontal i posterior (les façanes més curtes), tenen quatre estretes obertures en arc de mig punt. Les obertures de les façanes laterals, tenen dues finestres iguals que les de les façanes frontal i posterior, i una altra obertura més gran, però també en arc de mig punt.
Tots els murs són de maó vist arrebossat.

## Història

Segons consta en el cadastre, la casa fou construïda el 1941.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 «Torre Pons». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 2 agost 2021].
# Achtkarspelen

Achtkarspelen (Achtkarspelen en neerlandès i frisó) és un municipi de la província de Frísia, al nord dels Països Baixos. L'1 de gener del 2021 tenia 27.900 habitants repartits per una superfície de 103,99 km² (dels quals 1,38 km² corresponen a aigua).

## Centres de població

* Augustinusga (Stynsgea)
* Boelenslaan (Boelensloane)
* Buitenpost (Bûtenpost)
* Drogeham (Droegeham)
* Gerkesklooster-Stroobos (Gerkeskleaster-Strobos)
* Harkema (De Harkema)
* Kootstertille (Koatstertille)
* Surhuisterveen (Surhústerfean)
* Surhuizum (Surhuzem)
* Twijzel (Twizel)
* Twijzelerheide (Twizelerheide)

## Història

El nom d'Achtkarspelen prové de les vuit kerspelen originals dins de la grietenij: Augustinusga, Buitenpost, Drogeham, De Koot, Kortwoude, Lutkepost, Surhuizum i Twijzel. Achtkarspelen va tenir un estatut separat dins de Frísia durant molts anys. Durant l'edat mitjana, va caure sota el bisbat de Münster, mentre que la resta de Frísia va formar part del Bisbat d'Utrecht. La grietenij Achtkarspelen es va convertir en municipi el 1851 després de la Gemeentewet (Llei Municipal) de Johan Rudolf Thorbecke.

## Administració

Des del 7 de febrer del 2019, l'alcalde del municipi és Oebele Brouwer. Els 21 membres del consistori municipal són, des del 2022:
Resultats eleccions municipals 2022 :
| Partit | Escons |
| CDA | 6 |
| Partit Nacional Frisó | 4 |
| CU | 3 |
| Gemeentebelangen | 3 |
| PvdA | 2 |
| PVV | 1 |
| FVD | 1 |
| GL | 1 |
| Font: ||
Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1966-1976 | Huibert Ottevanger | ARP |
| 1976-1991 | Geert van Veenen | ARP, després CDA |
| 1991-2002 | Bernard Schmidt | CDA |
| 2002-2007 | L.J. (Louis) Lyklema | VVD |
| 2007-2011 | Tjeerd van der Zwan | PvdA |
| 2011-2013 | Piet Adema | CU |
| 2013-2019 | Gerben Gerbrandy | Partit Nacional Frisó |
| 2019- | Oebele Brouwer | Independent |

## Galeria d'imatges

* Molí de Surhuisterveen
* Església de Surhuzum
* De Swadde

## Referències

* ↑ «Tabel: Kerncijfers wijken en buurten 2021» (en neerlandès). Centraal Bureau voor de Statistiek, 06-08-2021. [Consulta: 13 agost 2022].
* ↑ «Oebele Brouwer nieuwe burgemeester van Achtkarspelen» (en neerlandès). Vereniging van Nederlandse Gemeenten. [Consulta: 13 agost 2022].
* ↑ «Gemeenteraad 16 maart 2022» (en neerlandès). Kiesraad. [Consulta: 13 agost 2022].

## Enllaços externs

* www.achtkarspelen.nl
# Zora silvestris

Zora silvestris és una espècie d'aranyes araneomorfes de la família dels mitúrgids (Miturgidae). Fou descrita per primera vegada l'any 1897 per Kulczyński.
Té una distribució paleàrtica i es pot trobar des d'Europa fins a Àsia central. Els mascles fan de 3 a 4 mm i les femelles de 3,5 a 4 mm.

## Referències

* 1 2 (anglès) World Spider Catalog: Zora silvestris Kulczyński, 1897 en la família Mecysmaucheniidae +base de dades
* ↑ Chyzer, C. & Kulczyński, W. (1897). Araneae Hungariae. Tomus II. Academia Scientarum Hungaricae, Budapest, pp. 147-366, Pl. VI-X.
* ↑ «unibe». Arxivat de l'original el 2017-05-26. [Consulta: 25 desembre 2018].
# Salisbury (Nova York)

Salisbury és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 12.341 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Salisbury tenia 12.341 habitants, 4.015 habitatges, i 3.340 famílies. La densitat de població era de 2.770,3 habitants per km².
Dels 4.015 habitatges en un 37,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 69,9% hi vivien parelles casades, en un 10,4% dones solteres, i en un 16,8% no eren unitats familiars. En el 13,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,06 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,35.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,4% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 28,2% entre 25 i 44, un 24,7% de 45 a 60 i un 15,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 73.641 $ i la renda mediana per família de 81.110 $. Els homes tenien una renda mediana de 50.503 $ mentre que les dones 37.002 $. La renda per capita de la població era de 27.579 $. Entorn de l'1,9% de les famílies i el 3,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Salisbury». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Salisbury». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Achramorpha truncata

Achramorpha truncata és una espècie d'esponja calcària, marina i amb espícules formades per carbonat de calci. L'esponja pertany al gènere Achramorpha i a la família Achramorphidae. El nom científic de l'espècie va ser publicat per primera vegada el 1907 per Émile Topsent.

## Referències

* ↑ Van Soest, R.W.M.; Boury-Esnault, N.; Hooper, J.N.A.; Rützler, K.; de Voogd, N.J.; Alvarez, B.; Hajdu, E.; Pisera, A.B.; Manconi, R.; Schönberg, C.; Klautau, M.; Kelly, M.; Vacelet, J.; Dohrmann, M.; Díaz, M.-C.; Cárdenas, P.; Carballo, J.L.; Ríos, P.; Downey, R.; Morrow, C.C. (2021). World Porifera Database. Achramorpha truncata (Topsent, 1907). Accessed through: World Register of Marine Species at: http://marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=164193 on 2021-03-09
# Zwijndrecht (Bèlgica)

* Aquest article tracta sobre un municipi de Bèlgica. Vegeu-ne altres significats a «Zwijndrecht (Holanda Meridional)».
Zwijndrecht és un municipi belga de la província d'Anvers a la regió de Flandes. Està compost per les seccions de Zwijndrecht i Burcht. Limita amb els municipis d'Anvers, Beveren i Kruibeke.

## Evolució de la població
### Segle xix

| Any | 1806 | 1816 | 1830 | 1846 | 1856 | 1866 | 1876 | 1880 | 1890 |
| Població | 1730 | 1803 | 1967 | 2287 | 2452 | 2443 | 3135 | 3315 | 4619 |

### Segle XX (fins a 1976)

| Any | 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1947 | 1961 | 1970 | 1976 |
| Població | 5836 | 7308 | 7424 | 6194 | 7035 | 8804 | 9581 | 9936 |

### 1977 ençà

| Any | 1977 | 1980 | 1985 | 1990 | 1995 | 2000 | 2005 | 2006 |
| Població | 16.710 | 16.474 | 16.996 | 18.271 | 17.983 | 17.801 | 18.104 | 18.239 |
| Font: NIS |||||||||

## Resultats de les eleccions municipals des de 1976

| Partit | 11 d'octubre 1976 25 regidors | 10 d'octubre 1982 25 regidors | 9 d'octubre 1988 25 regidors | 9 d'octubre 1994 25 regidors | 8 d'octubre 2000 25 regidors | 8 d'octubre 2006 25 regidors |
| VB | | | | 3 | 5 | |
| VB - VLOTT | | | | | | 6 |
| VLD | | | | 2 | 3 | 1 |
| CVP | 12 | 8 | 6 | | 4 | |
| CD&V - N-VA | | | | | | 4 |
| GEM | | | | 8 | | |
| VU | 7 | 10 | 9 | | | |
| VU&ID | | | | | 2 | |
| LDO | | | 1 | | | |
| VOLUIT | | | | 2 | | |
| SP | 5 | 5 | 5 | 6 | 4 | |
| sp.a | | | | | | 4 |
| KPB | 1 | 1 | | | | |
| KP | | | 1 | | | |
| Agalev | | 1 | 3 | 4 | 7 | |
| Groen! | | | | | | 10 |

## Agermanaments

* Zwijndrecht (Països Baixos)
* Idstein

## Persones il·lustres

* Léo Tindemans
# Sant Quiri (Pobellà i Ancs)

Sant Quiri és una ermita just al límit dels termes municipals actuals de la Torre de Cabdella, del Pallars Jussà (antic terme de Mont-ros) i Baix Pallars, del Pallars Sobirà (antic terme de Montcortès de Pallars). Aquesta particular situació de la capella fa que sigui reivindicada com a pròpia tant pels habitants de Pobellà, del Pallars Jussà, com pels d'Ancs (Pallars Sobirà). Tots dos pobles la consideren seva. Ara bé, des d'una posició menys interessada, a l'àmbit acadèmic és sempre inclosa en el Pallars Sobirà, i no hi sol aparèixer l'apel·latiu de Pobellà, ja que se sol denominar amb el nom del sant, i prou: Sant Quiri. De fet, en tots els mapes on apareixen els límits municipals, l'ermita apareix, per molt poc, en terme de Montcortès de Pallars (o sigui, de Baix Pallars, actualment). Situada al Tossal de Sant Quiri de 1.834,2 metres d'altitud, l'ermita de Sant Quiri s'aixeca quasi en la mateixa línia que divideix les comarques del Pallars Jussà, a l'oest, i el Pallars Sobirà, a l'est.
L'edifici és una senzilla cabana amb una teulada de pissarra de dos aiguavessos. El diumenge de festa major, a Pobellà, amb gran germanor, es fa l'aplec de Sant Quiri. Tot el poble puja a dalt del tossal i se celebra la Santa Missa al costat de la capella de Sant Quiri. A continuació es beneeix el terme. Un cop finalitzada la Santa Missa, es baixa a dinar a la Font dels Pous, a cinc minuts del poble.

## Bibliografia

* Pagès, Montserrat; Castilló, Arcadi. «Gerri de la Sal - Montcortès de Pallars». A: El Pallars, la Ribagorça i la Llitera. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1984 (Gran geografia comarcal de Catalunya, 12). ISBN 84-85194-47-0.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya