OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Blain (Pennsilvània)

Blain és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 252 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Blain tenia 252 habitants, 96 habitatges, i 67 famílies. La densitat de població era de 278 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 96 habitatges en un 30,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,3% hi vivien parelles casades, en un 11,5% dones solteres, i en un 29,2% no eren unitats familiars. En el 22,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,63 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,15.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,2% tenia menys de 18 anys, un 4% entre 18 i 24, un 29% entre 25 i 44, un 23% de 45 a 60 i un 15,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 103,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.500 $ i la renda mediana per família de 39.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.313 $ mentre que les dones 21.875 $. La renda per capita de la població era de 16.223 $. Entorn de l'11,6% de les famílies i el 12,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Blain». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Blain». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Šenkvice

Šenkvice és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Bratislava, a l'extrem occidental del país, prop de la frontera amb Àustria.
# Banksia praemorsa

Banksia praemorsa és una espècie d'angiosperma de la família de les proteàcies (Proteaceae) endèmica d'Austràlia.
és una espècie d'arbust o arbre del gènere Banksia de la família de les Proteàcies. Es troba distribuïda per unes poques poblacions aïllades a la costa sud d'Austràlia Occidental entre Albany i Cap Riche. Creix sobre sòls sorrencs, a turons de sorra i dunes. Les llavors no requereixen cap tractament, i requereixen de 30 a 49 dies per a germinar.
És un arbust perennifoli d'uns 4 m d'alçada. Les fulles són amples, d'uns 50 mm de llarg per 15 mm d'ample amb marge serrat i amb els extrems truncats, donant lloc a ambdós noms, el nom científic i el comú en anglès "Cut-leaf Banksia" que vol dir "banksia de fulla retallada". Les flors cilíndriques en espiga són conspícues i de fins a 350 mm de llarg per 100 mm de diàmetre a la maduresa. Les flors són d'un color vermell vi, però se'n troben a vegades d'altres colors, com el groc. Apareixen a l'hivern i a la primavera. Les llavors es troben tancades en fol·licles units a un con llenyós i generalment es mantenen dins del con fins que cremen. Aquesta espècie està estretament relacionada amb Banksia media i Banksia epica.

## Referències

* ↑ «Banksia praemorsa» a The Plant List. Data consulta: 20 de febrer de 2014.
* ↑ Sweedman, Luke; et al.. Australian seeds: a guide to their collection, identification and biology. CSIRO Publishing, 2006, p. 203. ISBN 0-643-09298-6.
* ↑ «Banksia praemorsa Arxivat 2014-01-11 a Wayback Machine.» a Australian Native Plants Society. Data consulta: 20 de febrer de 2014.

## Bibliografia

* George, Alex S. (1981). "The Genus Banksia L.f. (Proteaceae)". Nuytsia 3 (3): 239–473.
* George, Alex (1999). "Banksia". In Wilson, Annette (ed.). Flora of Australia: Volume 17B: Proteaceae 3: Hakea to Dryandra. CSIRO Publishing / Australian Biological Resources Study. pp. 175–251. ISBN 0-643-06454-0.
* Taylor, Anne; Hopper, Stephen (1988). The Banksia Atlas (Australian Flora and Fauna Series Number 8). Canberra: Australian Government Publishing Service. ISBN 0-644-07124-9.

## Enllaços externs

* "Banksia praemorsa Andrews Arxivat 2012-10-26 a Wayback Machine.". Flora of Australia Online. Department of the Environment and Heritage, Australian Government.
* "Banksia praemorsa Andrews". FloraBase. Department of Environment and Conservation, Government of Western Australia.
* "Banksia praemorsa Andrews". Australian Plant Name Index (APNI), IBIS database. Centre for Plant Biodiversity Research, Australian Government.
# Thijs Verhagen

Thijs Verhagen (Erp, Veghel, Brabant del Nord, 22 de maig de 1981) va ser un ciclista neerlandès. Combina la carretera amb el ciclocròs on obtingué certs èxits en categoria sib-23.

## Palmarès en ciclocròs

* 2001-2002
** Campió del món sub-23 en ciclocròs
** Campió dels Països Baixos sub-23 en ciclocròs
* 2002-2003
** Campió dels Països Baixos sub-23 en ciclocròs
** 1r al Superprestige sub-23

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Almazne

Almàzne (en ucraïnès: Алмазне, rus: Алмазное, Almàznoie) és un poble de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 423 habitants. Pertany al districte rural de Sovetski.

## Referències

* ↑ «Численность населения Крымского федерального округа, городских округов, муниципальных районов, городских и сельских поселений.». Федеральная служба государственной статистики. Arxivat de l'original el 2015-09-24. [Consulta: 12 juliol 2017].
# Torneig de les Tres Nacions 1996

El Torneig de les Tres Nacions de l'any 1996, fou la primera edició d'aquesta competició, realitzada entre el 6 de juliol i el 10 d'agost. Els All Blacks s'endurien el primer títol de la història del torneig després de dominar-lo plenament.

## Classificació

| Nació | Partits | Partits | Partits | Partits | Punts | Punts | Punts | Bonus | Taula de punts |
| Nació | jugats | guanyats | empatats | perduts | a favor | en contra | difèrencia | Bonus | Taula de punts |
| Nova Zelanda | 4 | 4 | 0 | 0 | 119 | 60 | +59 | 1 | 17 |
| Sud-àfrica | 4 | 1 | 0 | 3 | 70 | 84 | −14 | 2 | 6 |
| Austràlia | 4 | 1 | 0 | 3 | 71 | 116 | −45 | 2 | 6 |

## Resultats

| 6 de juliol de 1996 | |
| 14:35 NZST (UTC+12) |
| | Nova Zelanda | 43–6 | Austràlia | Athletic Park, Wellington |
| | | (HT: 25–6) | | Àrbitre: Ed Morrison (Anglaterra) |
| | Assaigs: Zinzan Brooke, Christian Cullen, Michael Jones, Jonah Lomu, Justin Marshall, Jeff Wilson | | Penalties: Matt Burke (2) |
| | Cons: Andrew Mehrtens (2) | | |
| | Pens: Andrew Mehrtens (3) | | |
| 13 de juliol de 1996 | |
| 20:00 AEST (UTC+10) |
| | Austràlia | 21 – 16 | Sud-àfrica | Sydney Football Stadium, Sydney |
| | | (HT: 11–3) | | Àrbitre: Tony Spreadbury (Anglaterra) |
| | Assaigs: Roff, Horan | | Assaigs: Hendriks |
| | Conversions: Burke | | Conversions: Honiball |
| | Penalties: Burke (3) | | Penalties: Honiball (2), Joubert |
| 20 de juliol de 1996 | |
| 19:35 NZST (UTC+12) |
| | Nova Zelanda | 15 – 11 | Sud-àfrica | Lancaster Park, Christchurch |
| | | (HT: 6–8) | | Àrbitre: Ray Megson (Escòcia) |
| | Penalties: Mehrtens (5) | | Assaigs: Joubert |
| | | | Penalties: Stransky (2) |
| 27 de juliol de 1996 | |
| 20:00 AEST (UTC+10) |
| | Austràlia | 25 – 32 | Nova Zelanda | Suncorp Stadium, Brisbane |
| | | (HT: 16–9) | | Àrbitre: Jim Fleming (Escòcia) |
| | Assaigs: Burke, Gregan | | Assaigs: Bunce, Marshall |
| | Penalties: Burke (5) | | Conversions: Mehrtens (2) |
| | | | Penalties: Mehrtens (6) |
| 3 d'Agost de 1996 | |
| 15:00 SAST (UTC+02) |
| | Sud-àfrica | 25 – 19 | Austràlia | Free State Stadium, Bloemfontein |
| | | (HT: 16–3) | | Àrbitre: Brian Stirling (Irlanda) |
| | Assaigs: Stransky | | Assaigs: Tune |
| | Conversions: Stransky | | Conversions: Eales |
| | Penalties: Stransky (6) | | Penalties: Burke, Eales (3) |
| 10 d'Agost de 1996 | |
| 15:00 SAST (UTC+02) |
| | Sud-àfrica | 18–29 | Nova Zelanda | Newlands, Cape Town |
| | | (HT: 15–6) | | Àrbitre: Dave McHugh (Irlanda) |
| | Assaigs: Os du Randt, Japie Mulder | | Assaigs: Glen Osborne, Craig Dowd |
| | Cons: Joel Stransky | | Cons: Mehrtens (2) |
| | Pens: Joel Stransky (2) | | Pens: Andrew Mehrtens (5) |

## Referències

* ↑ Teichmann, Gary; Edward Griffiths. For the Record. Jonathan Ball Publishers, 2000. ISBN 9781868420988 [Consulta: 27 juliol 2015].
# Al-Yaqubí

Abu-l-Abbàs Àhmad ibn Abi-Yaqub ibn Jàfar ibn Wahb ibn Wàdih al-Yaqubí (mort després del 905), conegut simplement com a Àhmad al-Yaqubí o al-Yaqubí, fou un geògraf i historiador musulmà del segle ix. Va néixer a Bagdad en data desconeguda. Era rebesnet de Wàdih, llibert del califa al-Mansur. Fins al 873 va viure a Armènia i al Khorasan on va entrar al servei dels tahírides del Khorasan. Va viatjar a l'Índia i al Magreb i va arribar després a Egipte, on va morir no abans del 905 (si bé algunes fonts se situa la mort el 897). Es creu que tenia certes simpaties pel xiïsme, segons es detecta a les seves obres. Les seves obres principals són: Tarikh ibn Wadih (Crònica d'Ibn Wàdih) i Kitab al-Buldan (Llibre dels Països), de geografia i que inclou descripcions del Magreb amb molta informació d'aquesta terra.

## Bibliografia

* Enciclopèdia de l'Islam, XI, 280 i 281
# Berl Katznelson

Berl Katznelson (en hebreu ברל כצנלסון, 25 de gener de 1887, Babruisk, Rússia - 12 d'agost de 1944, Mandat Britànic de Palestina) fou un dels intel·lectuals fundadors del sionisme socialista, instrumental de l'establiment de l'estat d'Israel i editor del Davar, el primer diari del moviment dels treballadors.
Katznelson era fill d'un membre del Hovevei Zion. Va voler sempre establir-se en la seva terra natal jueva ja de ben petit. A Rússia fou bibliotecari en una biblioteca hebrea i ensenyà literatura hebrea i història jueva. Va realitzar l'aliyyà a la Palestina otomana el 1909, on treballà en agricultura i va prendre un paper actiu en l'organització de federacions de treballadors basades en la idea de "treball, vida i aspiracions comunes".
Juntament amb el seu cosí Yitzhak Tabenkin, Katznelson fou un dels pares fundadors del sindicat de treballadors israelians, la Histadrut. També, amb Meir Rothberg, fundà la cooperativa del consumidor coneguda com a Hamashbir Lazarchan. Ajudà a establir el fons per a malalts Servei de Salut Clalit, un accessori important en la xarxa de medecina socialitzada d'Israel. El 1925, amb Moshe Beilinson, va fundar el diari Davar i en fou el primer editor, un càrrec que ocupà fins a la seva mort, així com el de fundador i primer redactor en cap de l'editorial Am Oved.
Era conegut pel seu desig d'una coexistència pacífica entre àrabs i jueus a Israel. Fou un opositor obert del pla de divisió de Palestina de la Comissió Peel. Declarà:
| « | No desitjo veure la realització del sionisme en la forma del nou estat polonès amb àrabs en la posició dels jueus i els jueus en la posició dels polonesos, la gent governant. Per a mi això seria la completa perversió de l'ideal sionista... La nostra generació ha estat testimoni de la realitat de nacions que aspiren a llur llibertat, que rebutjaren el jou de la subjugació, que s'afanyaren a posar aquest jou sobre l'espatlla d'algú altre. Durant les generacions en què hem estat perseguits i exiliats i massacrats, hem après no només el dolor de l'exili i de la subjugació, sinó també el menyspreu per la tirania. Fou tot allò només un cas de raïm amarg? Estem nodrint ara el somni d'esclaus que desitgen regnar? | » |

## Memòries

En la seva biografia, Golda Meir recorda Katznelson com una figura essencial en la vida de la comunitat jueva a Palestina: "Berl no era gens ni mica impressionant físicament. Era baix, amb els cabells despentinats, la roba sempre arrugada. Però el seu encisador somriure li il·luminava la cara, i [ell] veia a través de la gent, així que cap dels que parlaven amb ell l'oblidaven."

## Referències

* ↑ Cohen, Aharon. Israel and the Arab World (en anglès). Funk & Wagnalls, 6 de juny de 2012, p. 260-261. ISBN 978-0-308-70426-8.
* ↑ Meir, Golda. My Life (en anglès), 1975, p. 98-102.
# Óscar Rossi

Óscar Rossi (27 de juliol de 1930 - 6 de setembre de 2012) va ser un futbolista argentí.

## Selecció de l'Argentina

Va formar part de l'equip argentí a la Copa del Món de 1962.

## Referències

* ↑ «Murió Coco Rossi, un especialista en tirar caños». Clarin.com. [Consulta: 10 setembre 2012].
* ↑ Óscar Rossi Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Oscar Rossi at BDFA (castellà)
# Banlas

Banlas fou una thikana o jagir de l'antic principat de Mewar.
El territori fou governat per un thakur (noble) descendent del maharana Sangram Singh II (1716-1734), del qual es van originar cinc cases (havelis). Aquestos thakurs són membres del clan sesòdia dels rajputs i pertanyen a la noblesa de tercera classe de Mewar.
# Angelo Questa

Angelo Questa (Gènova, 26 de juny de 1901 - Roma, 22 de març de 1960) fou un director d'orquestra italià.
Va estudiar direcció orquestral sota la direcció de Luigi Mancinelli al Conservatori de la seva ciutat natal. Debutà a Gènova el 1920. Arturo Toscanini, que va apreciar les seves excel·lents condicions, el va portar amb ell a la Scala de Milà. A La Scala va conèixer la mezzosoprano argentina Luisa Bertana, que es convertiria en la seva esposa. Va ser director musical del Teatre Carlo Felice de Gènova. Director titular del Teatre de l'Òpera de Roma, va dirigir temporades líriques italianes en els més famosos teatres lírics de tot el món. Foren constants les seves actuacions a Sud-amèrica.
Durant deu anys, va inaugurar la temporada al Gran Teatre del Liceu de Barcelona. Era oncle del també director Giorgio Questa.

## Referències

* ↑ Dades a musicsack.com
* ↑ Dillon, César. El teatro musical en Buenos Aires: Teatro Coliseo, 1907-1937, 1961-1998. Ediciones de Arte Gaglianone, 1999. ISBN 9789507200670.
* ↑ Valenti Ferro, Enzo. Los directores: Teatro Colón, 1908-1984. Ediciones de Arte Gaglianone, 1985. ISBN 9789509004580.
* ↑ elquilmero.blogspot.com/2010/12/la-opera-en-quilmes-luisa-bertana.html
* 1 2 Biografia a La Vanguardia
# The Two Puddings

The Two Puddings va ser un pub situat al carrer Broadway del districte d'Stratford, barri d'Est End, Londres. Mentre va ser gestionat pels germans Eddie i Kenny Johnson (19 de maig de 1962 a 2000) va adquirir importància com a expositor de música en viu. Els germans Johnson tenien experiència organitzant balls en locals i treballant en el sector d'estibadors. El 1961 van comprar-li la llicència d'explotació del pub a l'arrendatari anterior perquè aquest tenia problemes amb la justícia.
El pub tenia servei de cuina fins l'hora de tancament, servei de beguda, música de DJ's i actuacions en directe.
Alguns intèrprets destacats que hi van actuar durant els caps de setmana: Clyde McPhatter, The Who, Small Faces i David Essex.
El fill de n'Eddie Johnson, Matt Johnson va créixer en aquest ambient musical i va dedicar-se a la creació musical. El grup The The també va debutar en el pub de la família de Matt.
Durant la dècada dels vuitanta es van celebrar sessions de "karaoke".
A final de segle XX el seu nom va canviar a "Zwagga" també era un bar musical. Posteriorment es va diversificar en altres tipus de negocis.

## Referències

* ↑ «Over the borderbook - Remembering two puddings evening» (en anglès), 12-12-2012. [Consulta: 29 gener 2018].
* ↑ «Spitalfields Life - At the two puddings» (en anglès), 01-08-2012. [Consulta: 29 gener 2018].
* ↑ «Youtube: THE TWO PUDDINGS PUB STRATFORD LONDON E 15 Karaoke ! 1990s» (en anglès). Iain Ducey. [Consulta: 2 gener 2018].
* ↑ «Over The Border: The Other East End» (en anglès), 13-07-2013. [Consulta: 29 gener 2018].
# Thongvankham Sithilath

Thongvankham Sithilath és una política laosiana. És membre del Partit Popular Revolucionari de Laos. És representant de l'Assemblea Nacional de Laos per la ciutat de Vientiane (circumscripció 1).

## Referències

* ↑ «List of members by province» (en anglès). Assemblea Nacional de la República Popular de Laos, 16-05-2007. Arxivat de l'original el 2008-08-30. [Consulta: 2 setembre 2020].
# Al-Xeikh Said

Al-Xeikh Said és un llogaret d'Egipte a la part oriental del Nil, a pocs quilòmetres al sud de Mallawi, governació d'Al-Minya, on es troba una necròpoli d'alts funcionaris del nomós XV de l'Alt Egipte.
Les tombes són tallades a la roca a uns turons. La zona rep el nom d'un santó musulmà, el Sheik Said, que és enterrat a la vora. També bastant propera hi ha la necròpoli de Deir al-Bersha. El lloc és dins la plana d'Amarna, de la que marca el límit nord.
Durant la dinastia IV les mastabes habituals dels oficials que s'enterraven a Guiza i Saqqara van originar les tombes tallades a la roca amb forma similar a una mastaba en altres llocs. Amb la dinastia VI el desenvolupament de les tombes-mastabes tallades a la roca va portar a un autèntic tall de la roca per a la tomba, que fou construïda a la cara escarpada a la vora de la vall. El cementiri d'Al-Sheikh Said és un dels primers exemples d'aquest tipus de tomba. Eren estructures simples que tenien una capella, una cambra interior, una cambra d'ofrenes o una estàtua, i la cambra d'enterrament (una o més d'una) generalment subterrània.
La necròpoli té les tombes del nomarques del nomós XV (la llebre), la capital del qual fou Al-Ashmunein (egipci Khemenu, i grec Hermòpolis Magna, situada a la riba occidental del riu) que foren enterrats durant la dinastia VI, incloent els alts funcionaris Meru-bebi, Wau i Ankheti que portaven el títol de "caps de palau".

## Referències

* Egypsites
# Berkshire (Vermont)

* Per a altres significats, vegeu «Berkshire (desambiguació)».
Berkshire és una població dels Estats Units a l'estat de Vermont. Segons el cens del 2000 tenia 1.388 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Berkshire tenia 1.388 habitants, 495 habitatges, i 376 famílies. La densitat de població era de 12,7 habitants per km².
Dels 495 habitatges en un 39,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,8% hi vivien parelles casades, en un 8,5% dones solteres, i en un 24% no eren unitats familiars. En el 17% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,8 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,15.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,4% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 30,3% entre 25 i 44, un 24,9% de 45 a 60 i un 9,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.059 $ i la renda mediana per família de 40.833 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.688 $ mentre que les dones 19.545 $. La renda per capita de la població era de 15.713 $. Entorn del 10,9% de les famílies i el 13,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Berkshire». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Berkshire». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ḫarm

Ḫarm, (en amhàric ኀረመ) és l'onzena lletra de l'alfabet amhàric, que representa el so /x/.

## Història

Aquesta lletra (ኀ) prové del caràcter sud-aràbic 𐩭.
| Ḫah | Ḫarm |
| 𐩭 | ኀ |

## Ús

L'alfabet amhàric és una abugida on cada símbol correspon a una combinació vocal + consonant, és a dir, hi ha un símbol bàsic al qual s'afageiexen símbols per marcar la vocal. Les modificacions de la lletra ኀ (ḫarm) són les següents:
| ḫä [ḫə] | ḫu | ḫi | ḫa | ḫe | ḫə [ḫɨ], ∅ | ḫo | ḫʷä [ḫʷə] | ḫʷi | ḫʷa | ḫʷe | ḫʷə [ḫʷɨ] |
| ኀ | ኁ | ኂ | ኃ | ኄ | ኅ | ኆ | ኈ | ኊ | ኋ | ኌ | ኍ |

## Fonts Unicode

* Per poder veure els caràcters amhàrics pot ser necessari instal·lar les fonts unicode.
* Per poder veure els caràcters sud-aràbics pot ser necessari instal·lar les fonts unicode.
* Per poder veure els jeroglífics egipcis pot ser necessari instal·lar les fonts unicode

## Vegeu també

* Alfabet amhàric
* Alfabet sud-aràbic
* Het
* Abugida
# Barranc del Juncar (Talarn)

El barranc del Juncar és un barranc dels termes municipals de Tremp i Talarn que durant un bon tros del seu recorregut és termenal entre aquests dos termes, concretament entre el de Talarn i la part del de Tremp que fou el municipi independent de Gurp de la Conca. Després travessa un tram del terme de Talarn, entra en el de Tremp, dins del seu terme primigeni, passa per l'extrem meridional del nucli urbà de la ciutat de Tremp i torç cap al sud per anar a abocar-se en el barranc de Ricós a les Costes, al sud-est del cementiri municipal.
El barranc del Juncar es forma a la partida de les Gesseres, al límit de Talarn i Tremp (abans, Gurp de la Conca), a los Bacs, al nord-est de Tendrui. Des d'aquest lloc davalla cap al sud-est, en direcció a la ciutat de Tremp, i fa de termenal d'ençà que es forma fins a molt a prop de Tremp, a los Seixols. Després entra en terme de Talarn cosa d'uns 220 metres, fins que en trobar el pont a la Borda del Burrugat es reintegra en el de Tremp, just a ponent de les Cases de l'Orusa i del polígon industrial.
A partir del moment que entra en el nucli urbà de Tremp està canalitzat per sota dels carrers; passa per les Cases Barates, segueix per sota del carrer de l'Acadèmia General Bàsica, després per sota del passeig de Pompeu Fabra, ran de les Cases de Ço de Peroi, prop de la Comissaria dels Mossos d'Esquadra, i per les Pasteretes s'adreça a trobar el barranc de Ricós. Al llarg del seu curs no rep cap afluent rellevant.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Torre Provincial

La Torre Provincial és un edifici localitzat a la confluència dels carrers López Torregrosa i Artillers i de l'avinguda Méndez Núñez de la ciutat d'Alacant. Va ser construït entre 1956 i 1960 segons el projecte conjunt dels arquitectes Juan Vidal i Ramos, Julio Ruiz Olmos i Francisco Muñoz Llorens, qui van emprar la superfície contínua de metall i vidre per primer cop a la ciutat. Les plantes d'aquest edifici es destinen per a ús d'oficines i els nivells inferiors per a sales amb finalitats culturals. En un dels seus laterals es troba un relleu monumental, obra de l'escultor Eduardo Pérez Comendador.

## Referències

* 1 2 3 Jaén i Urban, G. (director), Martínez Medina, A., Oliva Meyer, J., Oliver Ramírez, J. L., Sempere Pascual, A. i Calduch Cervera, J.. Guía de Arquitectura de la Provincia de Alicante (en espanyol). Institut de Cultura Juan Gil-Albert, Col·legi Territorial d'Arquitectes d'Alacant, 1999, p. 314. ISBN 84-7784-353-8.