OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Resolució 1430 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1430 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 14 d'agost de 2002. Després de reafirmar la Resolució 1398 (2002) sobre la situació entre Eritrea i Etiòpia, el Consell va ajustar el mandat de la Missió de les Nacions Unides a Etiòpia i a Eritrea (UNMEE) per ajudar en la implementació de la decisió de la Comissió de Fronteres Eritrea-Etiòpia.
El Consell de Seguretat va recordar la decisió sobre la delimitació de la frontera entre Etiòpia i Eritrea per la Comissió de Fronteres el 13 d'abril de 2002 d'acord amb l'acord d'Alger. Va reafirmar la necessitat que ambdues parts compleixin les seves obligacions en virtut del dret internacional i que garanteixin la seguretat del personal de les Nacions Unides i el personal humanitari.
El mandat mandatari de la UNMEE es va ajustar per ajudar a implementar la decisió de la Comissió de Fronteres en relació amb la frontera entre Etiòpia i Eritrea, incloure desminatge en àrees claus i suport administratiu i logístic. Les dues parts es van convidar a Etiòpia i Eritrea a cooperar amb la MINUEE durant el seu mandat i amb la Comissió de Fronteres, especialment amb la seva decisió de demarcació fronterera.
El Consell va decidir que els acords de seguretat es mantinguessin vigents i que ambdós països s'abstinguessin de moviments unilaterals de tropes o de població, inclosos nous assentaments prop de la frontera. Va exigir que la UNMEE tingués llibertat de moviment total i va expressar la seva decepció perquè no s'havia establert un corredor aeri entre les capitals d'Asmara i Addis Ababa. A més, es va demanar a Eritrea i Etiòpia que alliberessin els presoners de guerra i adoptessin mesures de foment de la confiança per promoure la reconciliació.
Finalment, es va instar a més esforços diplomàtics i el Consell va destacar la importància del procés de demarcació per permetre que els desplaçats tornessin a casa i la normalització de les relacions entre Eritrea i Etiòpia. Ambdós països van acceptar inicialment la Resolució 1430, tot i que Etiòpia va qüestionar posteriorment la neutralitat de la Comissió de Fronterse i va impedir que la UNMEE creués la frontera amb Eritrea.

## Referències

* ↑ «Security Council adopts resolution adjusting mandate of United Nations Mission in Ethiopia and Eritrea». United Nations, 14-08-2002.
* ↑ International Crisis Group. Ethiopia and Eritrea: war or peace?. International Crisis Group, 2003, p. 4.
* ↑ Bellamy, Alex J.; Williams, Paul; Griffin, Stuart Understanding Peacekeeping. Polity, 2010, p. 187. ISBN 978-0-7456-4186-7.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1401 a la 1500 (2002 - 2003)
* Badme
* Guerra entre Etiòpia i Eritrea

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Andrea Sánchez Falcón

Andrea Sánchez Falcón (Arucas, Gran Canària, 28 de febrer de 1997) és una futbolista espanyola que pot jugar com a lateral o extrem. La temporada 2021-22 va jugar cedida al Llevant Femení de la Primera Divisió Femenina espanyola. L'agost de 2022 va arribar a un acord per desvincular-se del Barcelona.
És internacional amb la selecció espanyola.
Ha guanyat 7 Lligues, 2 Copa de la Reina, 1 Supercopa i 5 Copa Catalunya amb el FC Barcelona i l'Atlético de Madrid. També és subcampiona d'Europa amb la selecció sub-17 i sub-19.
El que més han destacat d'ella és el seu un contra un, la seva habilitat amb ambdues cames, les seves passades i centrades, i la potència del seu xut. Ella es defineix com «una jugadora de banda, que es caracteritza per la seva velocitat, que lluita cada pilota i que no en dona una per perduda».
És graduada en psicologia.

## Palmarès
### Clubs

| Títol | Equip | País | Any |
| Lliga | FC Barcelona | Espanya | 2013 |
| Copa de la Reina | FC Barcelona | Espanya | 2013 |
| Lliga | FC Barcelona | Espanya | 2014 |
| Copa de la Reina | FC Barcelona | Espanya | 2014 |
| Lliga | FC Barcelona | Espanya | 2015 |
| Lliga | Atlético de Madrid | Espanya | 2017 |
| Lliga | Atlético de Madrid | Espanya | 2018 |
| Lliga | Atlético de Madrid | Espanya | 2019 |
| Lliga | FC Barcelona | Espanya | 2020 |
| Supercopa | FC Barcelona | Espanya | 2020 |
| Copa de la Reina | FC Barcelona | Espanya | 2020 |
| Lliga | FC Barcelona | Espanya | 2021 |
| Copa de la Reina | FC Barcelona | Espanya | 2021 |
| Lliga de Campions | FC Barcelona | | 2021 |
| Copa Catalunya | FC Barcelona | Catalunya | 2012 |
| Copa Catalunya | FC Barcelona | Catalunya | 2013 |
| Copa Catalunya | FC Barcelona | Catalunya | 2014 |
| Copa Catalunya | FC Barcelona | Catalunya | 2015 |
| Copa Catalunya | FC Barcelona | Catalunya | 2019 |

### Selecció

| Títol | Equip | País | Any |
| Copa d'Algarve | Espanya | Espanya | 2017 |

## Referències

* ↑ «Acord per a la desvinculació d'Andrea Falcón». Canal Oficial del FC Barcelona, 27-08-2022. [Consulta: 27 agost 2022].
* ↑ «Conoce a las estrellas de la Sub-17 (y III): la delantera», 15-03-2014. Arxivat de l'original el 2019-04-30. [Consulta: 30 abril 2019].
* ↑ «FIFA U-17 Women's World Cup Costa Rica 2014 TECHNICAL REPORT AND STATISTICS» (en anglès). Arxivat de l'original el 2015-09-13. [Consulta: 30 abril 2019].
* ↑ «FIFA U-20 Women's World Cup Papua New Guinea 2016 TECHNICAL REPORT AND STATISTICS 13 novembre – 3 desembre 2016» (en anglès). Arxivat de l'original el 3 de juny 2020. [Consulta: 30 abril 2019].
* ↑ «Andrea Falcón ya es rojiblanca» (en castellà), 06-07-2016. [Consulta: 30 abril 2019].
* ↑ «Estudiar y jugar en el Barça: Falcón y Morató explican su experiencia», 11-04-2020. [Consulta: 3 juny 2020].
# Sistema d'interpolació

El sistema d'interpolació (en anglès Motion interpolation) és un mecanisme que consisteix en generar nous fotogrames utilitzant els ja existents en un arxiu audiovisual mitjançant sistemes d'interpolació. Utilitzant algoritmes, els sistemes d'interpolació barregen dos fotogrames de l'arxiu original, i a partir d'ells en creen un de nou, augmentant així la taxa de fotogrames per segon (passa a ser de 24 a 48 fotogrames). Aquests sistemes són sobretot utilitzats pels televisors LCD més recents, que necessiten una taxa major dels 24 fotogrames habituals per guanyar fluïdesa.

## Polèmiques

Hi ha hagut diverses queixes i polèmiques al voltant dels sistemes d'interpolació, les quals fan referència principalment a dues qüestions. En primer lloc, la taxa de fotogrames per segon més alta de l'habitual provoca en molts espectadors una sensació estranya, ja que està acostumat a veure les pel·lícules en 24 fotogrames per segon. És el que popularment es coneix com a efecte telenovel·la. En segon lloc, apareix una qüestió ètica, sobre la legitimitat d'alterar una obra originalment concebuda d'una determinada manera. Aquestes dues queixes són les que va utilitzar la cineasta i directora de fotografia Reed Morano quan va iniciar una campanya per internet perquè les televisions deixessin d'utilitzar sistemes d'interpolació per defecte. Segons Morano, aquest mecanisme devalua el seu treball, i el fa semblar "més bàsic i més pla", i afegeix que "altera el look cinematogràfic de l'obra original.

## Referències

* 1 2 3 «Qué es el Soap Opera Effect y por qué nos resulta molesto» (en castellà). , 10-03-2014 [Consulta: 27 novembre 2017].
* ↑ «What is the 'Soap Opera Effect'?» (en anglès). [Consulta: 27 novembre 2017].
* 1 2 «La interpolación de movimiento de tu tele mata la experiencia cinematográfica | Las Horas Perdidas» (en espanyol europeu). Arxivat de l'original el 2017-12-14. [Consulta: 27 novembre 2017].
* 1 2 Morano, Reed «Cinematographer Reed Morano on the Fight Against TV’s “Smooth Motion” Setting | Filmmaker Magazine» (en anglès). [Consulta: 27 novembre 2017].
# Restinclièiras

Restinclièiras (en francès Restinclières) és un municipi occità del Llenguadoc situat al departament de l'Erau i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de l'Erau
# Stenamma

Stenamma és un gènere de formigues de la subfamília dels mirmicins (Myrmicinae). Té una distribució paleàrtica, neàrtica i neotropical, incloent-hi la península Ibèrica.

## Espècies

El gènere Stenamma inclou 84 espècies; a la península Ibèrica hi viuen les 4 següents:
* Stenamma debile (Förster, 1850)
* Stenamma petiolatum Emery, 1897
* Stenamma sardoum Emery, 1915
* Stenamma striatulum Emery, 1894

## Referències

* 1 2 «Hormigas.org - Género Stenamma». [Consulta: 23 novembre 2023].
* ↑ «Stenamma - AntCat» (en anglès). [Consulta: 23 novembre 2023].
# Trol·leïta

La trol·leïta és un mineral de la classe dels fosfats. Rep el seu nom de Hans Gabriel Trolle-Wachtmeister (1782-1871), advocat i químic suec.

## Característiques

La trol·leïta és un fosfat de fórmula química Al₄(PO₄)₃(OH)₃. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 5,5 i 6. Normalment massiva translúcida, de color verd clar a verd blavós, amb una brillantor greixosa. Pot ser molt blau per estar barrejada amb scorzalita.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la trol·leïta pertany a «08.BA: Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, només amb cations de mida mitjana, (OH, etc.):RO₄ sobre 1:1» juntament amb els següents minerals: ambligonita, montebrasita, tavorita, triplita, zwieselita, sarkinita, triploidita, wagnerita, wolfeïta, stanĕkita, joosteïta, hidroxilwagnerita, arsenowagnerita, holtedahlita, satterlyita, althausita, adamita, eveïta, libethenita, olivenita, zincolibethenita, zincolivenita, auriacusita, paradamita, tarbuttita, barbosalita, hentschelita, latzulita, scorzalita, wilhelmkleinita, namibita, fosfoel·lenbergerita, urusovita, theoparacelsita, turanita, stoiberita, fingerita, averievita, lipscombita, richel·lita i zinclipscombita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina de ferro de Västanå, a la localitat de Näsum (Skåne, Suècia), on sol trobar-se associada a altres minerals com: pirofil·lita, cianita, berlinita, augelita i attakolita. Als territoris de parla catalana ha estat trobada al Cap de Creus, a Cadaqués (Alt Empordà, Girona).

## Referències

* ↑ «Trolleite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 25 juny 2017].
# Relacions entre Portugal i São Tomé i Príncipe

Les relacions entre Portugal i São Tomé i Príncipe es refereixen a les relacions històriques i actuals entre Portugal i São Tomé i Príncipe.
São Tomé i Príncipe va ser una colònia de l'Imperi Portuguès des de la dècada de 1490 fins a 1975, quan va rebre la independència. El 2009, Portugal va ser el major importador a la seva antiga possessió colonial per un ampli marge; la majoria de les importacions de l'estat insular (prop de 59%) procedien de Portugal. Portugal va ser el quart major importador de béns de São Tomé i Príncipe, suposant aproximadament el 4,3% de totes les exportacions. En gener de 2011 el ministre d'afers exteriors portuguès Luís Amado va visitar São Tomé durant dos dies. Es va arribar a diversos acords que van promoure l'augment del comerç bilateral, incloent l'eliminació de la doble imposició. El Ministeri d'Afers Exteriors portuguès ha qualificat les relacions de "notables".
Com va passar amb Cap Verd abans de la introducció de l'euro, São Tomé i Príncipe va signar un acord amb Portugal el 2009 vinculant la moneda nacional, el dobra, amb l'euro. El tipus de canvi es va fixar en 1 euro = 24500 STD.

## Referències

* ↑ São Tomé and Príncipe Arxivat 2015-09-18 a Wayback Machine. CIA Factbook
* ↑ Joint Communiqué by the Portuguese Minister of State, Minister for Foreign Affairs and Minister for Foreign Affairs and Communities of São Tomé e Príncipe Arxivat 2011-10-03 a Wayback Machine. Ministry of Foreign Affairs of Portugal, January 27, 2011
* ↑ http://www.telanon.info/economia/2010/01/04/2437/1-euro-equivale-a-24500-dobras/
# Resolució 1432 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1432 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat el 15 d'agost de 2002 després de reafirmar les resolucions 1127 (1997) i 1412 (2002), el Consell va ampliar la suspensió de les restriccions de viatge contra els funcionaris d'UNITA a Angola durant 90 dies més.
El Consell de Seguretat va donar la benvinguda novament a la signatura d'un memoràndum d'entesa entre UNITA i el Govern d'Angola, el 4 d'abril de 2002, relatiu al Protocol de Lusaka. A més, es va acollir favorablement els esforços del govern d'Angola per promoure condicions pacífiques i segures i la reconciliació nacional i els esforços d'UNITA per participar activament en el procés polític del país. Es va destacar la implementació dels acords de pau, el Protocol de Lusaka i les resolucions pertinents del Consell de Seguretat, alhora que s'elogiava el desmantellament de l'ala militar d'UNITA.
Reconeixent la necessitat que els funcionaris d'UNITA viatgin per avançar en el procés de pau i la reconciliació nacional i actuant en virtut del Capítol VII de la Carta de les Nacions Unides, el Consell va suspendre la prohibició de viatjar contra funcionaris d'UNITA durant 90 dies. La suspensió es revisaria al final del període de 90 dies, segons la informació disponible sobre l'aplicació dels acords de pau. S'han mantingut altres restriccions contra la UNITA.
El mateix dia, el Consell va adoptar la Resolució 1433 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides que va establir la Missió de les Nacions Unides a Angola.

## Vegeu també

* Guerra Civil angolesa
* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1401 a la 1500 (2002 – 2003)

## Referències

* ↑ «Council extends suspension of travel restrictions on UNITA officials for 90 days». United Nations, 15-08-2002.
* ↑ Gowlland-Debbas, Vera; Tehindrazanarivelo, Djacoba Liva. National implementation of United Nations sanctions: a comparative study. Martinus Nijhoff Publishers, 2004, p. 468. ISBN 978-90-04-14090-5.
* ↑ «Travel sanctions against UNITA members suspended by Security Council». United Nations News Centre, 15-08-2002.

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Sistema d'informació

Un sistema d'informació (SI) és un sistema format per persones, dades, activitats, i en definitiva, el conjunt de recursos que processen la informació d'una organització. Els Sistemes d'Informació informàtics són el camp d'estudi de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC).
Alguns fan una distinció clara entre sistemes d'informació, TIC i processos de negoci. Els sistemes d'informació són diferents de la tecnologia de la informació en el fet que un sistema d'informació habitualment té un component de tecnologies de la informació. Els sistemes d'informació són també diferents dels processos de negoci. Els sistemes d'informació ajuden a controlar el rendiment dels processos de negoci.
Semblant a un sistema d'informació, existeixen els sistemes de treball. Un sistema de treball és un sistema en què humans i/o màquines treballen fent servir recursos (incloent-hi TIC) per a produir productes i/o serveis específics per a clients. Un sistema d'informació és un sistema de treball amb activitats dedicades a processar (capturar, transmetre, emmagatzemar, recuperar, manipular i mostrar) informació.
Part de la dificultat en la definició del terme sistema d'informació és deguda a la vaguetat de la definició dels termes relacionats com ara sistema i informació. Beynon-Davies defensa una terminologia més clara basada en sistemàtica i semiòtica. Defineix un sistema d'informació com a exemple de sistema encarregat de la manipulació de símbols. Un sistema d'informació és un tipus de sistema socio-tècnic. Un sistema d'informació és una construcció mediàtica entre accions i tecnologia.
Així, els sistemes d'informació estan inter-relacionats amb sistemes de dades d'una banda i sistemes d'activitat de l'altra. Un sistema d'informació és una forma de sistema de comunicació en el que les dades representen i són processades com una forma de memòria social. Un sistema d'informació també pot ser considerat un llenguatge semi-formal que suporta la presa de decisions humana i l'acció.
Els sistemes d'informació són l'objectiu principal de l'estudi de la disciplina dels sistemes d'informació i la informàtica organitzacional.

## Vegeu també

* Planificació de sistemes informàtics
* Model d'acceptació de tecnologia

## Referències

* ↑ O'Brien, J A. (2003). Introduction to information systems: essentials for the e-business enterprise. McGraw-Hill, Boston, MA
* ↑ Alter, S. The Work System Method: Connecting People, Processes, and IT for Business Results. Works System Press, CA
* ↑ Beynon-Davies P. (2009). The ‘language’ of informatics: the nature of information systems. International Journal of Information Management. 29(2). 92-103
* ↑ Beynon-Davies P. (2009). Business Information Systems. Palgrave, Basingstoke
# Resolució 2k

La resolució 2K és un terme genèric per a dispositius de visualització o contingut amb una resolució horitzontal d'aproximadament 2.000 píxels. Digital Cinema Initiatives (DCI) defineix l'estàndard de resolució 2K com 2048 × 1080.
En la indústria de projecció de pel·lícules, Digital Cinema Initiatives és l'estàndard dominant per a la producció de 2K.

## Resolucions

| Format | Resolució | Relació d'aspecte | Pixels |
| DCI 2K (Resolució Nativa) | 2048 × 1080 | 1.90:1 (256:135, ~17:9) | 2,211,840 |
| DCI 2K (Pla retallat) | 1998 × 1080 | 1.85:1 | 2,157,840 |
| DCI 2K (CinemaScope retallat) | 2048 × 858 | 2.39:1 | 1,755,136 |

## Comparació amb 1080p

De vegades, el 1080p (Full HD o FHD) s'ha inclòs en la definició de resolució 2K. Encara que es podria considerar que 1920x1080 tenia una resolució horitzontal d'aproximadament 2.000 píxels, la majoria de mitjans, inclosos els continguts web i llibres sobre producció de video, referències i definicions de cinema, defineixen les resolucions de 1080p i 2K com a definicions separades, per tant no podem considerar que siguin iguals.
Tot i que 1080p té la mateixa resolució vertical que les resolucions DCI 2K (1080 píxels), té una resolució horitzontal més petita per sota del rang de formats de resolució 2K.
Segons el material de referència oficial, el DCI i els estàndards de la indústria no reconeixen oficialment 1080p com una resolució de 2K en literatura sobre resolució 2K i 4K.

## Referències

* ↑ 1977-, James, Jack,. Digital intermediates for film and video. Amsterdam: Elsevier, 2006. ISBN 9780240807027.
* 1 2 «Digital Cinema System Specification» (en anglès). Digital Cinema Initiatives, LLC, 12-10-2010. Arxivat de l'original el 2016-05-27. [Consulta: 17 desembre 2014].
* 1 2 «What is 2K resolution? | Lenovo US» (en anglès). [Consulta: 15 desembre 2017].
* ↑ Steven., Ascher,. The filmmaker's handbook : a comprehensive guide for the digital age. 3rd ed.. Nova York: Plume, 2007. ISBN 0452286786.
* ↑ Siglin, Tim «What is 2K and 4K Video? - Streaming Media Magazine». Streaming Media Magazine, 20130308. Arxivat de l'original el 2016-04-02 [Consulta: 15 desembre 2017]. Arxivat 2016-04-02 a Wayback Machine.

## Vegeu també

* Resolució 4K
# 236 aC

El 236 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat de Lèntul i Var (o també any 518 ab urbe condita). L'ús del nom «236 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Imperi Selèucida

* Seleuc II Cal·linic decideix fer retornar al seu germà Antíoc Híerax a l'obediència i envaeix els seus territoris. S'inicia l'anomenada «Guerra dels germans».

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Publi Corneli Lèntul Caudí i Gai Licini Var.
* Els dos cònsols lluiten contra els gals transalpins que havien creuat els Alps. Més tard, Var rep el mandat de sotmetre als corsos de l'illa de Còrsega, i envia a l'illa al seu legat Marc Claudi Glícia. El legat, sense esperar al cònsol, fa la pau amb els illencs, però Var, quan arriba, no vol reconèixer l'acord, i inicia la guerra fins que obliga els nadius a sotmetre's.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XVII, 2, 3
* ↑ Joan Zonaràs. Compendi d'història, VIII, 18
* ↑ Titus Livi. Epítom, L
* ↑ Eutropi. Breviarium ab Urbe condita, III, 2
* ↑ Valeri Màxim. De Factis Dictisque Memorabilibus, VI, 3, 3
# Trolls 3: Tots junts

Trolls 3: Tots junts (títol original en anglès, Trolls Band Together) és una pel·lícula de comèdia musical animada per ordinador estatunidenca produïda per DreamWorks Animation i distribuïda per Universal Pictures, basada en els ninots de trol de Thomas Dam. Serveix com a seqüela de Trolls 2: Gira mundial (2020) i la tercera entrega de la franquícia Trolls. La pel·lícula és dirigida per Walt Dohrn i codirigida per Tim Heitz. A la pel·lícula, la Poppy (Kendrick) i en Branch (Timberlake), que són oficialment parella, intenten rescatar en Floyd (Sivan) mentre reuneixen els germans d'en Branch després que el fenomen de la banda de nois, BroZone, s'hagi dissolt. S'ha doblat al català.
Anna Kendrick, Justin Timberlake, Zooey Deschanel, Christopher Mintz-Plasse, Icona Pop, Anderson. Paak, Ron Funches, Kenan Thompson, Kunal Nayyar i el mateix Dohrn repeteixen els seus papers de veu originals dels seus predecessors, amb les incorporacions d'Eric André, Kid Cudi, Daveed Diggs, Troye Sivan, Camila Cabello, Amy Schumer, Andrew Rannells, RuPaul i Zosia Mamet.
Les idees per a una seqüela van començar abans del llançament de Trolls 2: Gira mundial l'abril de 2020, quan Timberlake va expressar el seu interès a participar-hi durant la presentació d'Apple Music. DreamWorks Animation va confirmar oficialment el desenvolupament de la seqüela el novembre de 2021. El març de 2023 es van anunciar nous personatges per a la pel·lícula, juntament amb nous membres del repartiment i el títol. Tot i ser predominantment animació CGI, la pel·lícula inclou algunes seqüències d'animació en 2D amb estils d'animació inspirats en Yellow Submarine (1968) i Fantasia (1940). Theodore Shapiro, que abans havia compost la partitura de Trolls 2, va tornar a compondre la banda sonora d'aquesta pel·lícula.
Està previst que Trolls 3: Tots junts s'estreni als Estats Units el 17 de novembre de 2023.

## Referències

* ↑ Weatherby, Taylor (9 April 2020). «Can't Stop the Sequels! See How Many 'Trolls' Movies Justin Timberlake Wants to Make». Billboard. Arxivat de l'original el 1 January 2021.
* ↑ Grobar, Matt. «Universal & DreamWorks Set Cast, Official Title For Trolls Threequel Bowing This Fall» (en anglès americà), 28-03-2023. Arxivat de l'original el 2023-03-28. [Consulta: 29 març 2023].
* ↑ Zahed, Ramin. «Watch: DreamWorks/Universal Release Trailer, Poster for Trolls Band Together», 28-03-2023. Arxivat de l'original el 28 març 2023. [Consulta: 29 març 2023].
* ↑ D'Alessandro, Anthony. «'Trolls 3' Lands Release Date, DreamWorks Animation Title Will Be Exclusive Theatrical» (en anglès americà), 22-11-2021. Arxivat de l'original el 2021-11-22. [Consulta: 22 novembre 2021].

## Enllaços externs

* Tràiler en català