OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La Banqueta

* Per a altres significats, vegeu «La Banqueta (revista)».
La Banqueta és un monument del municipi de Lleida protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

La concepció de la Banqueta com a carrer neix amb l'obertura de la ciutat envers el riu Segre. Allò que per una ciutat de mar és el passeig marítim, ho constitueix la Banqueta per a Lleida. Altrament, el passeig es veu minvat, per manca d'espai de vianants i excés d'espai rodat, de bona part de la seva significació. Alguns elements, com les fileres d'arbres, la barana amb ritme de fanals al mur del riu i la qualitat arquitectònica dels edificis, fan de la Banqueta un element urbà essencial a Lleida.

## Història

L'enderroc de les muralles l'any 1861, fa que el nucli antic s'obri al riu amb una façana urbana dotada de bones vistes. La construcció per Lluís de Blondel del terraplè sobre el riu, suposa l'impuls històric més important per al disseny urbà de la Banqueta. En el bienni 1923-24, es construí una nova barana sobre l'ampit del mur, que fou malmesa durant la Guerra Civil espanyola. El 1949 es construí l'actual balustrada, d'arquitectura més severa però elegant.

## Referències

* 1 2 «La Banqueta». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 març 2013].
* ↑ Tort, Joan. «"Nova" porta de Lleida». El Punt Avui, 11-05-2014. [Consulta: 17 octubre 2020].
* ↑ «QUINA LA FEM?: [1788 La Banqueta esdevé Avinguda Blondel, més]». [Consulta: 17 octubre 2020].
# Lliga eslovena d'handbol masculina

La Lliga eslovena d'handbol és la lliga nacional d'Eslovènia, la qual es disputa des de la temporada 1991/92 quan Eslovènia s'independitzà de l'antiga Iugoslàvia. Fins aleshores els equips eslovens disputaven la Lliga iugoslava, la qual tan sols aconseguí guanyar-la el RD Slovan.
La lliga eslovena ha estat guanyada en totes les seves edicions excepte dues fins al dia d'avui pel RK Celje Pivovarna Lasko.

## Historial

* 1992: RK Celje Pivovarna Lasko
* 1993: RK Celje Pivovarna Lasko
* 1994: RK Celje Pivovarna Lasko
* 1995: RK Celje Pivovarna Lasko
* 1996: RK Celje Pivovarna Lasko
* 1997: RK Celje Pivovarna Lasko
* 1998: RK Celje Pivovarna Lasko
* 1999: RK Celje Pivovarna Lasko
* 2000: RK Celje Pivovarna Lasko
* 2001: RK Celje Pivovarna Lasko
* 2002: RD Prule 67
* 2003: RK Celje Pivovarna Lasko
* 2004: RK Celje Pivovarna Lasko
* 2005: RK Celje Pivovarna Lasko
* 2006: RK Celje Pivovarna Lasko
* 2007: RK Celje Pivovarna Lasko
* 2008: RK Celje Pivovarna Lasko
* 2009: RK Gorenje
* 2010: RK Celje Pivovarna Lasko

## Enllaços externs

* Web oficial
# Primer Mariscal de l'Imperi

Primer Mariscal de l'Imperi (italià: Primo Maresciallo dell'Impero) va ser un rang militar establert pel Parlament italià el 30 de març de 1938. Era el màxim rang militar del Regne d'Itàlia, i només va ser ostentat pel Rei Víctor Manuel III i per Benito Mussolini. Va ser abolit després de la II Guerra Mundial.
La decisió de Mussolini de crear un nou rang militar per a ell mateix i pel rei originà una crisi entre ambdós, car per primera vegada en la història de la Casa dels Savoia, el Primer Ministre tenia el mateix rang que el cap de la Casa Reia, donant al primer ministre un poder sobre les forces armades reservat per al Rei, d'acord amb el que es preveu en l'Estatut Albertino.
La insígnia del grau era una greca doble, sobre la qual hi havia una àliga. La insígnia era la mateixa tant per la gorra com per la bocamàniga.

## Vegeu també

* Mariscal d'Itàlia

## Fonts

* Montanelli, Cervi Storia d'Italia 1935/1943

## Enllaços externs

* Insígnia Arxivat 2007-12-23 a Wayback Machine. del grau de Primer Mariscal de l'Imperi a la pàgina de l'Exèrcit Italià
* Parer del 2 d'abril de 1938, resolució del President del Consell d'Estat, S. Romà a Lexitalia.it
# Quercus augustinii

Quercus augustinii és una espècie de roure que pertany a la família de les fagàcies i està dins del subgènere Cyclobalanopsis, del gènere Quercus.

## Descripció

Quercus augustinii és un arbre perennifoli que creix fins als 10 metres d'altura. L'escorça és de color gris fosc. Les branques estan solcades, amb les primeres escates de les glans de color marró ataronjat, convertint-se en glabres. Els pecíols de les fulles fan 0,5-2 cm, glabres. El limbe és ovat-lanceolades a el·líptic-lanceolades, de 6-12 x 1-4 cm, per sota de la fulla lleugerament farinosa, per sobre de la fulla glabra, cuneïforme. La base de la fulla generalment obliqua, marge lleugerament recorbat i generalment serrat quan l'arbre jove, sencer o apicalment visible serrat quan l'arbre és madur. L'àpex és acuminat. A mitja vena alçada adaxialment amb 10-15 nervis secundaris a cada costat del nervi central, poc visible, en general no fusionat. Les venes terciàries són fosques i molt evidents o molt primes. Les inflorescències femenines solitàries en les axil·les dels brots tendres, 3-4 cm de llarg. Les flors floreixen de l'abril al maig, amb 3 estils. Les glans són oblongoovoides, d'1 a 1,7 cm de llarg x 0,8-1,2 cm d'ample, glabres, apicalment arrodonides, i de vegades deprimides. Les glans estan tancades per 1/2 en una cúpula de 0,6-1 cm de llarg x 1-1,3 cm d'ample; a fora glabres o quasi, a dins seroses, amb 5-7 anells concèntrics senceres o crenat. La cicatriu lleugerament convexa, amb persistents estils. Les glans maduren al cap de 2 anys.

## Distribució

Creix en els boscos perennifolis de fulla ampla de les muntanyes, entre els 1200-2700 m, de la Xina (a les províncies de Guangxi, Guizhou i Yunnan) i al Vietnam.

## Taxonomia

Quercus augustinii va ser descrita per Sidney Alfred Skan i publicat a Journal of the Linnean Society, Botany 26(178): 507. 1899.

### Etimologia

Quercus: nom genèric del llatí que designava igualment al roure i a l'alzina.
augustinii: epítet

## Referències

* 1 2 «Quercus augustinii». Royal Botanic Gardens, Kew: World Checklist of Selected Plant Families. [Consulta: 18 juliol 2014].
* ↑ «Quercus augustinii». The Plant List. [Consulta: 18 juliol 2014].
* ↑ «Quercus augustinii». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 18 juliol 2014].

## Enllaços externs

* Quercus augustinii a Tropicos.org
* Quercus augustinii a Flora of China
* Quercus augustinii a Imatges a Google
# Ngā Wai Hono i te Pō

Ngā Wai Hono i te Pō (Waikato, 13 de gener de 1997) és la reina maori. Va ser elevada al tron el 5 de setembre de 2024, sent escollida per succeir al seu pare Kīngi Tūheitia. El seu nom complet i títol és Te Arikinui Kuīni Ngā Wai Hono i te Pō. Els seus títols Te Arikinui (que significa Cap Suprem) i Kuīni (que significa Reina) van ser atorgats quan es va convertir en monarca. Filla més petita i filla única de Tūheitia, és descendent directa del primer rei maori, Pōtatau Te Wherowhero, que va ser instaurat el 1858. És la vuitena monarca Kīngitanga i la segona dona que ocupa el càrrec.
Ngā Wai Hono i te Pō va néixer a la família reial Kīngitanga durant el regnat de la seva àvia paterna Te Arikinui Dame Te Atairangikaahu. És la filla menor de Kīngi Tūheitia Pōtatau Te Wherowhero VII i Makau Ariki Atawhai Paki. Els seus primers anys van estar impregnats de les pràctiques culturals i espirituals del poble maori, amb un enfocament particular en les tradicions del moviment Kīngitanga.
El 2024, després de la mort del seu pare, Ngā Wai Hono i te Pō va ser seleccionada com a reina maori pel Tekau-mā-rua. La seva coronació va tenir lloc al marae de Tūrangawaewae, la seu del Kīngitanga, en una cerimònia a la qual van assistir líders i dignataris d'arreu del país i del Pacífic. El nomenament va ser vist com una continuació de la missió del Kīngitanga d'unificar els maoris i protegir els seus drets.

## Referències

* ↑ «Nga Wai Hono i te Po succeeds her father Kiingi Tuheitia». Te Ao Māori News, 05-09-2024.
* ↑ Stewart, Ella. «The new Māori Queen: Kuini Nga wai hono i te po, 27, to succeed her father Kiingi Tuheitia as Māori monarch». Radio New Zealand, 05-09-2024. Arxivat de l'original el 6 September 2024. [Consulta: 10 setembre 2024].
* 1 2 Rātana, Liam. «A new monarch has been named. What’s next for the Kīngitanga?» (en anglès). The Spinoff, 05-09-2024. Arxivat de l'original el 6 September 2024. [Consulta: 5 setembre 2024].
* ↑ ; McConnell, Glenn «New Māori monarch named: Queen Ngā Wai hono i te po Paki». Stuff, 05-09-2024.
# Khan Shatyr

Khan Shatyr, també conegut com a Xan Şatırı (en català Reial Marquesa) és una “carpa” gegant transparent que es troba a Astanà, la capital del Kazakhstan. El projecte arquitectònic fou presentat pel seu president, Nursultan Nazarbayev, el 9 de desembre del 2006. L'edifici té 150 metres d'alçada amb una base el·líptica de 200 metres que cobreixen uns 140.000 metres quadrats. Sota la carpa hi ha una àrea que cobreix una superfície equivalent a deu camps de futbol i que és un parc intern a escala urbana dedicat a les compres i a l'entreteniment, amb carrers per a vianants i places, amb un riu intern, un centre comercial, un espai per al minigolf i una platja coberta.

## Referències

* 1 2 http://vidaeestilo.terra.com.br/turismo/internacional/da-asia-a-africa-veja-as-7-maiores-construcoes-do-mundo,95283662629f9310VgnVCM5000009ccceb0aRCRD.html
* 1 2 http://www.bbc.com/portuguese/multimedia/2010/12/101228_cazaquistao_tenda_nf.shtml
* 1 2 http://www.agoda.com/ca-es/hotels-near-khan-shatyr-entertainment-center/attractions/astana-kz.html

## Enllaços externs

* http://khanshatyr.com
# Mohcine El Kouraji

Mohcine El Kouraji (Marràqueix, 1 de desembre de 1997) és un ciclista marroquí, que competeix al calendari de l'UCI Àfrica Tour. Combina la carretera amb la pista.

## Palmarès en carretera

* 2015
** Campió del Marroc júnior en contrarellotge
* 2016
** Campió del Marroc en contrarellotge sub-23
** 1r al Tour de la Costa d'Ivori
* 2022
** Campió del Marroc en contrarellotge
* 2023
** 1r al Tour del Camerun

## Palmarès en pista

* 2016
** Campió d'Àfrica en persecució
** Campió d'Àfrica en persecució per equips (amb Abderrahim Aouida, Soufiane Sahbaoui i El Mehdi Chokri)
** Campió d'Àfrica en scratch

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a procyclingstats.com
# Medalla dels Guardacostes

La Medalla dels Guardacostes (anglès: Coast Guard Medal) és una condecoració dels Estats Units, creada el 4 d'agost de 1949 per Harry S. Truman. Se situa entre la Creu dels Vols Distingits i l'Estrella de Bronze; i és equivalent a les medalles del del Soldat, de la Marina i el Cos de Marines i de l'Aviador. Les concessions posteriors s'indiquen mitjançant estrelles d'or.
És atorgada a qualsevol persona que, mentre servia amb els Guarda costes, es distingeix per heroisme sense estar en conflicte amb un enemic armat. Ha d'haver estat un acte de valentia voluntari inesperat i davant un greu perill. Durant el salvament d'una vida, el receptor ha d'haver demostrat valentia amb risc de la seva vida.
Va ser creada mitjançant la Llei 207 del 81è Congrés dels Estats Units, del 4 d'agost de 1949. El disseny correspon a Thomas Hudson Jones, de l'Institut d'Heràldica de l'Exèrcit.
Si bé va ser autoritzada el 1949, no va ser fins al 1958 que es concedí. Els primers receptors van ser els Contramestres de 3a classe Earl Leyda i Raymond Johnson, que la van rebre al juny de 1958.

## Disseny

Feta de bronze, i de forma octogonal (igual que la Medalla del Soldat i la Medalla de la Marina i del Cos de Marines), al centre hi figura l'escut dels Guardacostes enmig d'un cable (en referència tant al servei naval com a la perfecció dels ideals en servei de l'home).
Penja d'una cinta amb les puntes i el centre decorats en blau cel. Entremig, hi ha una franja blanca que conté 3 franges vermelles (els colors són presos dels de l'escut dels Guardacostes).
# Litochlebita

La litochlebita és un mineral de la classe dels sulfurs. Honora el mineralogista txec Dr. Jiří Litochleb (1948 - 2014), antic cap del Departament de Mineralogia i Petrologia i director del Museu d'Història Natural de Praga, a la República Txeca. El doctor Litochleb va ser l'autor de nombrosos treballs sobre dipòsits d'urani, metalls base i minerals d'or, i sobre la mineralogia dels sulfo-seleno-telururs de bismut, selenurs i sulfosals de la República Txeca.

## Característiques

La litochlebita és una sulfosal de fórmula química Ag₂PbBi₄Se₈. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2009. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 3.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la litochlebita pertany a «02.H - Sulfosals de l'arquetip SnS, amb Cu, Ag, Fe, Sn i Pb» juntament amb els següents minerals: aikinita, friedrichita, gladita, hammarita, jaskolskiïta, krupkaïta, lindströmita, meneghinita, pekoïta, emilita, salzburgita, paarita, eclarita, giessenita, izoklakeïta, kobellita, tintinaïta, benavidesita, jamesonita, berryita, buckhornita, nagyagita, watkinsonita i museumita.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat al Museu Nacional de Praga, amb el número de catàleg: p1p 11/2009.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a Zálesí, al Districte de Jeseník de la regió d'Olomouc (República Txeca). També ha estat descrita a Serra Pelada, a la localitat de Curionópolis (Pará, Brasil). Aquests dos indrets són els únics de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Litochlebite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 12 maig 2021].
# Primer Ministre d'Uganda

El primer ministre d'Uganda presideix el gabinet d'Uganda, encara que el president és el cap de govern efectiu. Robinah Nabbanja és la primera ministra des del 21 de juny de 2021.
El càrrec de primer ministre es va crear per primera vegada l'any 1962. El 1966, el llavors primer ministre Milton Obote va suspendre la Constitució, va abolir el càrrec de primer ministre i es va declarar president. El 1980 es va restablir el càrrec de primer ministre.
La seu de l'oficina del primer ministre d'Uganda es troba a les Torres Bessones de Sir Apollo Kaggwa Road, a la Divisió Central de Kampala, la capital i ciutat més gran d'Uganda.

## Referències

* ↑ «Nabbanja: I’ll ensure availability of govt business, attendance of ministers». Daily Monitor, 14-06-2021. [Consulta: 14 juny 2021].
* ↑ Google. Google Maps [mapa]. (19 octubre 2016)
# North Las Vegas

North Las Vegas és una ciutat del Comtat de Clark a Nevada, Estats Units d'Amèrica, que forma part de l'Àrea metropolitana de Las Vegas. Té 217.253 habitants segons el cens de l'any 2008 i una densitat de 567,9 habitants per km². North Las Vegas és la tercera ciutat més poblada de l'estat per darrere de Las Vegas i Henderson, i la 92a ciutat més poblada del país. Es troba a uns 680 quilòmetres per carretera de la capital de Nevada, Carson City. L'actual alcalde és Shari L. Buck.

## Enllaços externs

* North Las Vegas Arxivat 2008-01-23 a Wayback Machine. (anglès)
# Khan al-Khalili

El khan al-Khalilí és un mercat del Caire a Egipte, la zona preferida dels visitants estrangers. Es va originar el 1382, per obra de l'emir Dyaharks al-Khalilí, que hi va construir un caravanserrall (o kan). Avui dia, al mercat es troba quasi de tot i és recorregut pels turistes. Un atemptat el febrer del 2009 va causar la mort a una turista francesa, però en general la zona és segura. El lloc més popular és el cafè de Fishawi, que duu obert dia i nit des de fa 200 anys.
# Modjo

Modjo va ser un duet francès, format per Romain Tranchart i Yann Destagnol, de house, música electrònica i pop, que estigué en actiu des de 1998 a 2002.

## Discografia

* Lady (Hear Me Tonight) (2000)
* Chillin' (2001)
* What I Mean (2001)
* No More Tears (2002)
* On Fire (2002)

## Enllaços externs

* Modjo - Lloc web oficial
# Leptolebias opalescens

Leptolebias opalescens és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Brasil.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Myers, G. S. 1942. Studies on South American fresh-water fishes. I. Stanford Ichthyol. Bull. v. 2 (no. 4): 89-114.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Primer ministre de Belarús

El primer ministre és el cap de govern de Belarús. Aquesta és la llista de primers ministres de Belarús des del 1918.

## Cap del Secretariat del Poble

* Jazep Varonka (21 de febrer fins a maig de 1918)
* Jan Sierada (juny fins a agost 1918)
* Raman Skirmunt (agost fins a octubre 1918)
* Anton Luckevich (octubre fins a 11 d'octubre de 1918)

## Cap del Consell de Ministres

* Anton Luckevich (octubre 1918 fins a 13 de desembre de 1919)
* Vaclau Lastouski (13 de desembre de 1919 - 1920)

## República de Belarús (1991 - actualitat)

| Nom | Començament del mandat | Fi del mandat |
| Vyachaslau Kebich | 19 de setembre de 1991 | 10 de juliol de 1994 |
| Mikhail Chigir | 21 de juliol de 1994 | 18 de novembre de 1996 |
| Sergei Ling | 18 de novembre de 1996 | 19 de febrer de 1997 (provisòri) |
| Sergei Ling | 19 de febrer de 1997 | 18 de febrer de 2000 |
| Vladimir Yermoshin | 18 de febrer de 2000 | 14 de març de 2001 (provisòri) |
| Vladimir Yermoshin | 14 de març de 2000 | 1 d'octubre de 2001 |
| Henadz Navitski | 1 d'octubre de 2001 | 10 de juliol de 2003 |
| Serge Sidorsky | 10 de juliol de 2003 | 19 de desembre de 2003 (provisòri) |
| Sergei Sidorsky | 19 de desembre de 2003 | 28 de desembre de 2010 |
| Mikhail Miasnikovich | 28 de desembre de 2010 | 27 de desembre de 2014 |
| Andrei Kobyakov | 27 de desembre de 2014 | 2018 |
| Syarhei Rumas | 2018 | 2020 |
| Roman Golovtchenko | 2020 | Actualitat |

## Vegeu també

* President de Belarús
# Quercus arkansana

Quercus arkansana, anomenat també com a Roure d'Arkansas, és una espècie de roure caducifoli que pertany a la família de les fagàcies. Està dins de la secció dels roures vermells del gènere Quercus. És un tipus de roure rar i que es va descobrir a Arkansas el 1911.

## Distribució

És endèmic als Estats Units i creix a Arkansas, sud-oest de Geòrgia, nord-oest de Florida, Alabama, Louisiana i est de Texas, entre 50 a 150 metres. Aquest tipus de roure està amenaçat per la pèrdua d'hàbitat.

## Descripció

Quercus arkansana pot créixer fins als 18 m d'alçada, però el que és habitual sol ser entre 6 a 9 m. És de creixement lent i té una vida curta. L'escorça gruixuda i rugosa, negra, profundament solcada. Les branquetes tenen un color gris pubescent en primer lloc, amb lenticel·les visibles. Les gemmes terminals són de color marró, glabre, entre 2 a 5 mm de llarg. Les fulles fan entre 5 a 13 cm de llarg, i entre 2,5 a 6 cm d'ample, obovals a romboïdals, marge sencer o lleugerament lobulat a prop de l'àpex (lòbuls rars, dèbilment assenyalats), base cuneada, àpex arrodonit, de color verd groc, glabres per sobre, més pàl·lid per sota amb flocs axil·lars. El pecíol fa entre 5 a 25 mm de llarg, pubescents. Les flors surten a la primavera. Les glans són solitàries o en parells, d'1,2 cm de llarg, globosos, sèssils o curt-aguaitades, amb una cúpula poc profunda que tanca entre 1/4 a 1/3 de la núcula.

## Hàbitat

Creix en un hàbitat dur i prefereix sòls sorrencs, rocosos, humits i ben drenats, lliure de calç. Equivalent a zona climàtica, l'hàbitat dur, prefereix sòls sorrencs, rocosos, humits i ben drenats, lliure de calç, sòls, lent vivent creixement i curta.

## Taxonomia

Quercus arkansana va ser descrita per Charles Sprague Sargent i publicat a Trees and Shrubs 2(3): 121–122, pl. 152. 1911.

### Etimologia

Quercus: nom genèric del llatí que designava igualment al roure i a l'alzina.
arkansana: epítet geogràfic que al·ludeix a la seva localització a Arkansas.

### Sinonímia

* Quercus arkansana var. caput-rivuli (Ashe) Ashe
* Quercus caput-rivuli Ashe

## Miscel·lània

Quercus arkansana s'hibrida amb Quercus nigra, Quercus marilandica, Quercus phellos i amb Quercus incana (= Q. x venulosa)

## Referències

* ↑ «Quercus arkansana». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 14 juliol 2014].
* ↑ «Quercus arkansana». Royal Botanic Gardens, Kew: World Checklist of Selected Plant Families. [Consulta: 14 juliol 2014].
* ↑ «Quercus arkansana». The Plant List. [Consulta: 14 juliol 2014].
# Nurillo

Nurillo és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 5.056 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Nurillo tenia 5.056 habitants, 1.231 habitatges, i 1.144 famílies. La densitat de població era de 280,5 habitants/km².
Dels 1.231 habitatges en un 64,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 72,5% hi vivien parelles casades, en un 15,5% dones solteres, i en un 7% no eren unitats familiars. En el 5,4% dels habitatges hi vivien persones soles l'1,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 4,11 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,24.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 39,9% tenia menys de 18 anys, un 12,7% entre 18 i 24, un 28,2% entre 25 i 44, un 15,3% de 45 a 60 i un 3,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 24 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.645 $ i la renda mediana per família de 25.160 $. Els homes tenien una renda mediana de 18.137 $ mentre que les dones 15.284 $. La renda per capita de la població era de 7.611 $. Aproximadament el 32,8% de les famílies i el 38,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Nurillo». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Nurillo». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Montuemsaf

Montuemsaf fou un rei probablement de la dinastia XVI de l'antic Egipte, que va regnar al voltant del 1560 aC. Es tendeix a situar-lo en el buit del Papir de Torí al final de la dinastia XVI, però això no és ni de bon tros segur.
El seu nom nesut biti fou Djedankhre (La vida de Ra és eterna); i el seu nom Sa Ra fou Montuemsaf (el protegit de Montu).

## Referències

* ↑ Kim Ryholt: The Political Situation in Egypt during the Second Intermediate Period, Museum Tusculanum Press, (1997), p. 202
* ↑ Dodson, Aidan and Hilton, Dyan. The Complete Royal Families of Ancient Egypt. Thames & Hudson. 2004. ISBN 0-500-05128-3
# Mikhàilovka (Mordòvia)

Mikhàilovka - Михайловка (rus) - és un poble de la República de Mordòvia, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 19 habitants, pertany al municipi de Kozlovka (Mordòvia).

## Referències

* ↑ И. К. Инжеватов. Топонимический словарь Мордовской АССР. Мордовское книжное издательство, 1987.
# Leptolucania

Leptolucania és un gènere de peixos de la família dels fundúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Taxonomia

* Leptolucania ommata (Jordan, 1884).

## Referències

* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)

## Bibliografia

* Myers G. S. 1924. A new poeciliid fish from the Congo, with remarks on funduline genera. Am. Mus. Novit. Núm. 116. 1-9.