OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lakona

Lakona-a-Nawele ("Lakona, el fill de Nawele"; circa 1340 — ?; idioma hawaià: Aliʻi Lakona-a-Nawele o Oʻahu) era el cap d'Oʻahu (una illa de Hawaii). Va ser membre de la Dinastia de Maweke.

## Família i vida

Lakona era el fill del cap Nawele d'Oʻahu i de la seva esposa, la dama Kalanimoeikawaikai. Lakona era un net del príncep Kahokupohakano.
Després de la mort de Nawele, Lakona va esdevenir un monarca d'Oʻahu.
En algun moment de la seva vida, Lakona s'havia casat amb una dona anomenada Alaʻikauakoko (també anomenada Kanakoko). El seu fill era el cap Kapaealakona.
Lakona governat juntament amb el seu cosí femenina Maelo, i va ser succeït pel seu fill.

## Referències

* ↑ «Family of Maweke». Arxivat de l'original el 2016-08-27. [Consulta: 19 setembre 2016].
* ↑ Kamakau, Samuel M., Ruling Chiefs of Hawaii (Revised Edition). Appendix Genealogies (Kamehameha Schools Press, Honolulu, Hawaii, 1961).
* ↑ Elepuukahonua (Olepuukahonua) (Ruling Chief of Oahu) Arxivat 2016-10-21 a Wayback Machine.
* ↑ «Kapaealakona (Kapea-a-Lakona)». Arxivat de l'original el 2016-10-21. [Consulta: 19 setembre 2016].
# Llana caixmir

* Per a altres significats, vegeu «Caixmir».
La llana caixmir, o casimir, (en anglès:Cashmere wool o simplement cashmere) és una fibra obtinguda de la cabra caixmir i també d'altres tipus de cabra. La llana de caixmir és de textura fina i forta, lleugera i suau. És molt aillant tèrmicament. Els colors originaris, sense tenyir, són diversos tons de gris, marró i blanc.

## Origen de la fibra

Històricament les cabres de pèl fi de la regió de Caixmir s'havien anomenat Capra hircus laniger, considerant-la com una subespècie de la cabra de l'espècie Capra hircus. Actualment s'anomena Capra aegagrus hircus i es considera que és una subespècie de la cabra domèstica. La cabra de caixmir produeix llana de dues qualitats la fina (capa interior) i la basta (exterior). Per a poder comercialitzar i processar la capa fina se li han de llevar els pèls

## Recollida

Les cabres caixmir en general no s'esquilen sinó que es pentinen. La collita es fa a la primavera.

## Producció

La Xina ha passat a ser el major productor de llana caixmir en cru amb unes 10.000 tones per any (inclos el pèl). Mongòlia produeix unes 3.000 tones (amb pèl), Índia, Iran, Afghanistan, Turquia, i les repúbliques de l'Àsia central en produeixen quantitats significatives però menors. El total anual és d'unes 15.000 a 20.000 tones (amb pèl). La llana purificada caixmir és d'unes 6.500 tones per any. S'estima que cada cabra en fa 150 grams cada any de mitjana.
Amb la llana de caixmir pura es fan diverses peces de roba, barrets, jerseis, jaquetes, etc. Els productors principals d'aquests productes acabats són Escòcia, Itàlia i Japó.

## Història

La fibra de caixmir també es coneix, en anglès, pel nom de pashm (la paraula que en persa significa llana) o pashmina. Hi ha referències a aquest tipus de llana des del segle iii aC. (Imperi Mughal) El segle xv es va fundar la indústria de la llana caixmir per part del governant de Caixmir Zayn-ul-Abidin.
Durant els segles del XVIII a principi del XIX la indústria de la regió Caixmir portava la llana caixmir del Tibet i Tartària.
El 1819, M. Jaubert, sota els auspicis del govern francès, importà diversos ramats de cabres caixmir provinents del Tibet i Tartària cap a França.
En la mateixa època es va desenvolupar la indústria de la llana caixmir a Escòcia i Estats Units.

## Vegeu també

* Angora

## Referències

* ↑ Encyclopedia Britannica (2008). cashmere.
* 1 2 Encyclopedia Britannica (2008). kashmir shawl.
* ↑ James Bell. A System of Geography Popular and Scientific or a Physical, Political and Statistical Account of the World and its Various Divisions. A Fullarton and Co, 1829, p. 143.
* ↑ Gilroy, Clinton. The Art of Weaving, by Hand and by Power: With an Introductory Account of Its Rise and Progress.... New York: George D. Baldwin, 1844, p. 270–271.

## Enllaços externs

* The Cashmere & Camel Hair Manufacturers Institute
* The Australian Cashmere Growers Association Arxivat 2011-11-07 a Wayback Machine.
* CASHMERE IS SCOTTISH (1973) (archive film about Scottish cashmere knitwear, featuring Joanna Lumley - from the National Library of Scotland: SCOTTISH SCREEN ARCHIVE)
# Robins Tchale-Watchou

Robins Tchale-Watchou (1,98 m, 124 kg), nascut el 10 de maig del 1983, és un jugador de rugbi del Camerun. Va evolucionar per jugar en la posició de segona línia al Montpeller Hérault Rugby Club després de diverses temporades al Football Club Auch Gers, a l'Stade Français CASG París i a la USAP. És l'actual president de la Unió Nacional de Jugadors de Rugbi (PROVALE).

## Referències

* ↑ «Robins Tchale-Watchou élu président de Provale» (en francès). rugbyrama.fr, 06-10-2014. [Consulta: 15 setembre 2017].

## Enllaços externs

* Estadístiques a itsrugby.fr
# Luis Pérez González

Luis Pérez González (1907 - ?) fou un futbolista mexicà.

## Selecció de Mèxic

Va formar part de l'equip mexicà a la Copa del Món de 1930.

## Referències

* ↑ Luis Pérez González Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ CARRILLO, Omar. La Historia de las Copas del Mundo: Crónicas de la Selección Mexicana, El Tri en cada mundial.. Mèxic: Editorial Televisa edición, 2006.
# Menterwolde

Menterwolde és un antic municipi de la província de Groningen, al nord dels Països Baixos. L'1 de gener del 2009 tenia 12.523 habitants repartits sobre una superfície de 81,62 km² (dels quals 1,28 km² corresponen a aigua). L'1 de gener de 2018 va ser integrat en el municipi nou de Midden-Groningen.

## Nuclis de població

* Borgercompagnie
* Meeden
* Muntendam
* Noordbroek
* Tripscompagnie
* Zuidbroek

### Burgmestres de Menterwolde

| període | burgemestre | partit |
| 1997 - 2003 | Meia Lantinga | PvdA |
| 2004 - 2005 | Fijke Liemburg | PvdA |
| 2005 - 2007 | Meindert Schollema | PvdA |
| 2007 - ? | Eduard van Zuijlen | GroenLinks |
| 2015 - 2017 | Rein Munniksma | PvdA |

## Referències

* ↑ «Midden-Groningen: de nieuwe naam voor Hoogezand-Sappemeer, Slochteren en Menterwolde» (en neerlandès). Dagblad van het Noorden, 15-03-2016.
# Ramón Oliver Viñals

Ramón Oliver Viñals (Barcelona, 3 de setembre de 1964 - Las Palmas, 13 de gener de 2017) va ser un jugador de bàsquet català. Mesurava 2,02 metres d'alçada i la seva posició a la pista era la d'aler pivot. Va morir a Las Palmas de Gran Canaria a l'edat de 52 anys.

## Carrera esportiva

Oliver es va formar al planter del Club Joventut Badalona, club amb el que va debutar a la lliga ACB la temporada 1982-83. Després de jugar dues temporades a la Penya va fitxar pel Magia Huesca, on va jugar un any. Les dues temporades següents les va passar a Primera B, al Tizona Burgos el primer any i al Claret Las Palmas el segon. Amb l'equip canari va ascendir a l'ACB, i hi va jugar fins al 1995 alternant diferents categories, a excepció de la campanya 91-92 en que va jugar al CB Granada. Un cop retirat, va exercir de fisioterapèuta, tornant a estar lligat al Gran Canària.

## Referències

* ↑ Ramón Oliver Viñals jugador a l'ACB
* ↑ «Fallece a los 52 años el exjugador Ramón Oliver» (en castellà). ACB, 13-01-2017 [Consulta: 19 agost 2018]. Arxivat 20 August 2018$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2018-08-20. [Consulta: 19 agost 2018].
* ↑ «Ramón Oliver: Muerte inesperada y muy reciente en Gran Canaria» (en castellà). Endesa Basket Lover, 09-03-2017 [Consulta: 19 agost 2018].
# Migny

Migny és un municipi francès, situat al departament de l'Indre i a la regió de Centre – Vall del Loira. L'any 2007 tenia 120 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Migny era de 120 persones. Hi havia 44 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 12 parelles sense fills, 8 parelles amb fills i 16 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 53 habitatges, 45 eren l'habitatge principal de la família, 4 eren segones residències i 4 estaven desocupats. Tots els 53 habitatges eren cases. Dels 45 habitatges principals, 38 estaven ocupats pels seus propietaris, 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 8 en tenien tres, 9 en tenien quatre i 26 en tenien cinc o més. 35 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 16 habitatges hi havia un automòbil i a 28 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Migny el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 16 | 30 a 34 | 8 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 8 |
| 8 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 78 persones, 62 eren actives i 16 eren inactives. De les 62 persones actives 61 estaven ocupades (37 homes i 24 dones) i 1 aturada (1 dona i 1 dona). De les 16 persones inactives 7 estaven jubilades, 4 estaven estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa alimentària.
L'any 2000 a Migny hi havia 3 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Migny a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Migny a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Lake Kathryn

Lake Kathryn és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 845 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lake Kathryn tenia 845 habitants, 344 habitatges, i 215 famílies. La densitat de població era de 116,5 habitants/km².
Dels 344 habitatges en un 25,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,7% hi vivien parelles casades, en un 6,4% dones solteres, i en un 37,5% no eren unitats familiars. En el 26,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,1% tenia menys de 18 anys, un 5,6% entre 18 i 24, un 27,2% entre 25 i 44, un 24% de 45 a 60 i un 18,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 104,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 15.733 $ i la renda mediana per família de 17.143 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.000 $ mentre que les dones 13.750 $. La renda per capita de la població era de 8.816 $. Entorn del 34,8% de les famílies i el 36,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lake Kathryn». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lake Kathryn». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Llandoverià

El Llandoverià o, simplement, Llandovery és una època del Silurià que començà fa 443,8 ± 1,5 milions d'anys i s'acabà fa 433,4 ± 0,8 milions d'anys. Es tracta de la primera època del Silurià. Fou anomenat el 1839 per Roderick Murchison en referència a Llandovery (Regne Unit), on se'n troba l'estratotip. Se subdivideix en els estatges faunístics Rhuddanià, Aeronià i Telychia. La fauna d'aquesta època inclou el peix Jamoytius kerwoodi, el mol·lusc Cameroceras i l'artròpode Parioscorpio venator, l'escorpí més antic conegut.

## Referències

* 1 2 Riba i Arderiu i Reguant i Serra, 1986, «Llandoverià».

## Bibliografia

* Riba i Arderiu, O.; Reguant i Serra, S. Una taula dels temps geològics. Institut d'Estudis Catalans, 1986. ISBN 9788472830776.
# Resolució 414 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 414 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou aprovada el 15 de setembre de 1977. Després d'escoltar el representant permanent de la República de Xipre, el Consell va expressar la seva preocupació per la recent evolució del país, especialment en l'àrea de Famagusta. Va assenyalar la urgència del progrés en la solució de la pau, reafirmant les resolucions 365 (1974), 367 (1975) i la Resolució n. 2312 de l'Assemblea General de les Nacions Unides (1974).
El Consell va demanar al Secretari General que continués supervisant la situació.
La resolució es va aprovar sense vot.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 401 a la 500 (1976 - 1982)
* Conflicte de Xipre

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Luci Papiri Cras

Luci Papiri Cras és el nom dels següents personatges:
* Luci Papiri Cras I, cònsol el 436 aC
* Luci Papiri Cras II, tribú amb potestat consular el 382 aC i el 376 aC.
* Luci Papiri Cras III, tribú amb potestat consular el 368 aC
* Luci Papiri Cras IV, dictador el 340 aC, o cònsol el 336 aC i 330 aC
* Luci Papiri Cras (magister equitum), magister equitum el 320 aC.
* Luci Papiri Cras (censor), censor el 318 aC.
# Ocultació de pèrdues de paquets

L'ocultació de pèrdua de paquets (PLC) és una tècnica per emmascarar els efectes de la pèrdua de paquets en les comunicacions de veu sobre IP (VoIP). Quan el senyal de veu s'envia com a paquets de VoIP a una xarxa IP, els paquets poden (i probablement ho faran) viatjar per diferents rutes. Per tant, un paquet pot arribar molt tard, pot estar malmès o, simplement, no arribar. Un exemple de l'última situació podria ser quan un servidor rebutja un paquet que té un buffer ple i no pot acceptar més dades. Altres casos inclouen la congestió de la xarxa que provoca un retard important. En una connexió VoIP, les tècniques de control d'errors com ara la sol·licitud de repetició automàtica (ARQ) no són factibles i el receptor hauria de ser capaç de fer front a la pèrdua de paquets. L'ocultació de la pèrdua de paquets és la inclusió en un disseny de metodologies per comptabilitzar i compensar la pèrdua de paquets de veu.

## Tècniques PLC

* Inserció zero: els marcs de parla perduts es substitueixen pel silenci.
* Substitució de forma d'ona: el buit que falta es reconstrueix repetint una part de la parla ja rebuda. La forma més senzilla d'això seria repetir l'últim fotograma rebut. Altres tècniques expliquen la freqüència fonamental, la durada del buit, etc. Els mètodes de substitució de formes d'ona són populars per la seva senzillesa d'entendre i implementar. Un exemple d'aquest algorisme es proposa a la recomanació G.711 Apèndix I de la Unió Internacional de Telecomunicacions (ITU).
* Mètodes basats en models: s'han introduït i desenvolupat algorismes que aprofiten els models de parla per interpolar i extrapolar llacunes de parla.

## Ús

El PLC s'utilitza amb els còdecs Internet Low Bitrate Codec (iLBC) i SILK a Skype, a Jitsi amb els còdecs SILK i Opus, i a la pila pjsip utilitzada per CSimple. Google Duo utilitza WaveNetEQ, un model generatiu basat en el WaveRNN de DeepMind/Google AI.

## Referències

* ↑ «blog.radvision.com» (en anglès). Arxivat de l'original el 2012-06-12.
* ↑ «SILK_RTP_PayloadFormat.pdf» (en anglès).
* ↑ «Archived copy» (en anglès). java.net. Arxivat de l'original el 30 desembre 2016. [Consulta: 12 gener 2022].
* ↑ «Opus Codec» (en anglès). opus-codec.org.
* ↑ «Google Code Archive - Long-term storage for Google Code Project Hosting.» (en anglès). code.google.com.
* ↑ «Improving Audio Quality in Duo with WaveNetEQ» (en anglès). Google AI Blog. [Consulta: 1r abril 2020].
# Lake Isabella

Lake Isabella és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 3.315 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lake Isabella tenia 3.315 habitants, 1.526 habitatges, i 877 famílies. La densitat de població era de 57,9 habitants/km².
Dels 1.526 habitatges en un 21,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,9% hi vivien parelles casades, en un 10,3% dones solteres, i en un 42,5% no eren unitats familiars. En el 37,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 22% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,17 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23% tenia menys de 18 anys, un 6% entre 18 i 24, un 19,7% entre 25 i 44, un 23,5% de 45 a 60 i un 27,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 19.813 $ i la renda mediana per família de 24.800 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.896 $ mentre que les dones 18.523 $. La renda per capita de la població era d'11.452 $. Entorn del 18,2% de les famílies i el 20,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lake Isabella». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lake Isabella». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Llanera

«Llanera» té aquests significats:
* Llanera (Astúries), municipi d'Astúries (Espanya)
* Llanera (Torà), entitat de població del municipi de Torà (Segarra)
** Riera de Llanera, afluent del Llobregós.
* Llanera de Ranes, municipi de la Costera (País Valencià)
* Llanera (Nueva Ecija), municipi de la província de Nueva Ecija, a la regió de Central Luzon en Filipines.
# Resolució 416 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 416 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou aprovada per unanimitat el 21 d'octubre de 1977 després de considerar un informe del Secretari General sobre la Força de les Nacions Unides d'Observació de la Separació i va prendre nota de les discussions que va mantenir el Secretari General amb tots els involucrats en la situació a Orient Mitjà. El Consell va expressar la seva preocupació sobre les creixents tensions a l'àrea i va decidir:
    (a) Renovar el mandat de la Força de les Nacions Unides d'Observació de la Separació per un any addicional, fins al 24 d'octubre de 1978;
    (b) Sol·licitar al Secretari General que mantingui informat al Consell de Seguretat de nous incidents;
    (c) Demanar a tots els involucrats que implementin immediatament la Resolució 338.
La resolució es va adoptar amb 13 vots. La República Popular de la Xina i Líbia no van participar en la votació.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 401 a la 500 (1976 - 1982)
* Conflicte araboisraelià

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Ocultació lunar rasant

Una ocultació lunar ocorre quan la lluna, movent-se al llarg de la seva trajectòria orbital, passa davant d'una estrella o un altre objecte celestial, segons el considerat per un observador (normalment a la terra). Una ocultació lunar rasant (també conegut com a ocultació rasant, rasant lunar o només rasant) passa quan un dels vores de la lluna paral·lels a la seva trajectòria orbital sembla tocar o fregar l'objecte a mesura que la lluna es desplaça. Quan això succeeix, un observador correctament posicionat veurà l'objecte fregat desaparèixer i reaparèixer, possiblement diverses vegades, a mesura que les muntanyes i les valls de la lluna passen davant de l'objecte.
Els rasants es succeeixen durant el curs d'alguns minuts, i depenent del terreny lunar i de la posició de l'observador, l'objecte pot desaparèixer i reaparèixer només una vegada o més de 10 vegades. Els observadors situats tot just alguns centenars de metres més enllà en una línia perpendicular a la trajectòria rasant poden fer observacions radicalment diferents. Per exemple, en una localització, una muntanya lunar pot passar davant de l'objecte, causant desaparició i reaparició, mentre que en una posició diferent la muntanya pot simplement passar sota de l'estrella sense enfosquir-la.
Mesurant acuradament les posicions de molts observadors i controlant el temps dels esdeveniments de desaparicions i reaparicions, és possible construir un perfil extremadament exacte del terreny lunar. Ja que les trajectòries rasants rarament passen sobre observatoris establerts, els astrònoms aficionats són els registradors principals de les dades de rasant. Normalment utilitzen unitats portàtils GPS per determinar la seva posició i càmeres de vídeo muntades en telescopis per gravar els esdeveniments de desaparició i reaparició. La sincronització de temps exacta és proporcionada pels senyals de temps de l'enregistrament (com WWV) al canal d'àudio.

## Vegeu també

* Ocultació
* Ocultació rasant
* Ocultació d'asteroide
* Trànsit (Ocultació de planetes per altres planetes)

## Enllaços externs i referències

* International Occultation Timing Association Trajectòries predites per a futures ocultacions rasants (anglès)
* Reial Societat Astronòmica de Nova Zelanda Arxivat 2004-12-09 a Wayback Machine. Descripció més extensa sobre ocultacions rasants (anglès)
* Fotografia Atronómica del Dia (anglès)
# Monodia (planta)

Monodia és un gènere de plantes de la subfamília de les cloridòidies, família de les poàcies. És un gènere monotípic i l'única espècie n'és Monodia stipoides (SWLJacobs), és originària d'Austràlia. El nom del gènere deriva de les paraules gregues micos (individual), i odous (dent), referint-se a l'única aresta de la lema.

## Referències

* 1 2 Watson L, Dallwitz MJ. «The grass genera of the world: descriptions, illustrations, identification, and information retrieval; including synonyms, morphology, anatomy, physiology, phytochemistry, cytology, classification, pathogens, world and local distribution, and references». The Grass Genera of the World, 2008. Arxivat de l'original el 2014-10-06. [Consulta: 16 març 2010].

## Enllaços externs

* Monodia. World checklist of selected plant families. Kew Gardens.
* Clayton, W.D., Harman, K.T. and Williamson, H. Monodia (planta). A: GrassBase - The Online World Grass Flora. (consultat el 4 de març del 2010)