OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Província de Taourirt

La província de Taourirt (àrab: إقليم تاوْريرت, iqlīm Tāwrīrt; amazic estàndard marroquí: ⵜⴰⵙⴳⴰ ⵏ ⵜⴰⵡⵔⵉⵔⵜ, tasga n Tawrirt) és una de les províncies del Marroc, fins 2015 part de la regió de L'Oriental i actualment de la nova regió de L'Oriental. Té una superfície de 8.541 km² i 276.672 habitants censats en 2004. La capital és Taourirt. Limita al nord amb les províncies de Nador i de Berkane, a l'est amb la prefectura d'Oujda-Angad i la província de Jerada, al sud amb les províncies de Figuig i de Boulemane (regió de Fes-Meknès) i a l'oest amb la província de Guercif.

## Divisió administrativa

La província de Taourirt consta de 3 municipis i 11 comunes:
| Nom | Codi geogràfic | Tipus | Habitatges | Població | Estrangers | Locals |
| Debdou | 533.01.13. | Municipi | 908 | 4540 | 7 | 4533 |
| El Aioun Sidi Mellouk | 533.01.15. | Municipi | 6379 | 34767 | 53 | 34714 |
| Taourirt | 533.01.33. | Municipi | 14613 | 80024 | 104 | 79920 |
| El Atef | 533.03.05. | Comuna rural | 350 | 2471 | 0 | 2471 |
| Oulad M'Hammed | 533.03.15. | Comuna rural | 326 | 2174 | 0 | 2174 |
| Sidi Ali Belkassem | 533.03.17. | Comuna rural | 1865 | 13919 | 1 | 13918 |
| Sidi Lahsen | 533.03.19. | Comuna rural | 1302 | 9759 | 5 | 9754 |
| Ain Lehjer | 533.07.03. | Comuna rural | 1443 | 9210 | 4 | 9206 |
| Mechraa Hammadi | 533.07.09. | Comuna rural | 1150 | 7435 | 1 | 7434 |
| Mestegmer | 533.07.13. | Comuna rural | 1094 | 6378 | 1 | 6377 |
| Tancherfi | 533.07.21. | Comuna rural | 1088 | 7452 | 0 | 7452 |
| Ahl Oued Za | 533.09.01. | Comuna rural | 2161 | 14202 | 5 | 14197 |
| Gteter | 533.09.07. | Comuna rural | 946 | 6732 | 0 | 6732 |
| Melg El Ouidane | 533.09.11. | Comuna rural | 1251 | 7699 | 1 | 7698 |

## Referències

* ↑ Note sur les premiers résultats du Recensement Général de la Population et de l'Habitat 2014
* ↑ «Cens general de població 2004» ( PDF) (en (francès)). Arxivat de l'original el 2010-06-01. [Consulta: 16 juliol 2016].
# 2 francos, 40 pesetas

2 francos, 40 pesetas és una pel·lícula espanyola dirigida i protagonitzada per Carlos Iglesias, estrenada el 28 de març de 2014. És la segona part de la pel·lícula del mateix director Un franco, 14 pesetas, estrenada el 5 de maig de 2006.

## Sinopsi

Han passat set anys des que Martín i la seva família van deixar Suïssa i van tornar a Madrid. Ara, en 1974, amb motiu del bateig del segon fill de Marcos, els antics amics es retrobaran i es produirà una nova invasió d'espanyols que revolucionarà Uzwil.

## Repartiment

* Nieve de Medina - Pilar
* Carlos Iglesias - Martín
* Isabel Blanco - Hanna
* Isabel Stoffel - Erika
* Eloísa Vargas - Luisa
* Javier Gutiérrez - Marcos
* Adrián Expósito - Pablo
* Luisber Santiago - Juan
* Tina Sainz - Hortensia
* Roberto Álvarez - Arturo
* Lolita Flores

## Producció

Segons el director, va reprendre la història de la primera per suggeriment d'un seguidor del seu compte de twitter, però aquesta vegada en to de comèdia, ja que entre mig d'ambdues pel·lícules havia rodat el drama Ispansi (¡Españoles!). Fou rodada en sis setmanes, 4 d'elles al cantó de Sankt Gallen amb la col·laboració de la televisió suïssa i de la vall de Toggenburg.

## Nominacions
### XXIV Premis de la Unión de Actores

| Categoria | Persona | Resultat |
| Millor actor protagonista | Carlos Iglesias | Nominat |
| Millor actriu de repartiment | Tina Sainz | Nominada |

## Referències

* ↑ El títol té doble sentit: d'una banda fa referència al canvi monetari de l'època entre el franc suís i la pesseta espanyola, i per un altre al·ludeix al dictador Francisco Franco (d'aquí la majúscula en el títol).
* ↑ "2 francos, 40 pesetas", vuelven los emigrantes de la mano de Carlos Iglesias, La Nueva España, 18 de març de 2014
* ↑ 2 francos, 40 pesetas a Fotogramas
* ↑ Carlos Iglesias vuelve a Suiza para contarnos '2 francos, 40 pesetas', teinteresa, 4 de febrer de 2012
* ↑ La Unión de Actores consolida el éxito de 'La isla mínima' y premia a José Sacristán, Huffington Post, 19 de març de 2015

## Enllaços externs

* 2 francos, 40 pesetas a Días de cine, rtve.es
# Shalom Auslander

Shalom Auslander (Nova York, 1970) és un escriptor estatunidenc. Nascut el 1970 al si de la comunitat ortodoxa jueva de Nova York, l'autor Shalom Auslander es va rebel·lar contra tot allò a base de pornografia explícita, menjar porqueria i blasfèmia repetida contra el Déu venjatiu de l'Antic Testament. La seva hilarant perspectiva de l'existència, l'humor fatalista i l'habilitat per glossar la desgràcia familiar han donat actualment dues novel·les, Lamentaciones de un prepucio i Esperanza: una tragedia, totes dues publicades en castellà per Blackie Books.

## Referències

* ↑ «Shalom Auslander». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 17 febrer 2016].
# Theriella

Theriella és un gènere de saltícids (aranyes saltadores) sud-americanes que va ser descrit per primera vegada per A. Braul i A. A. Lise l'any 1996. A l'agost de 2019 només contenia tres espècies, que només es troben a l'Argentina i al Brasil: T. bertoncelloi, T. galianoae, i T. tenuistyli.
T. tenuistyla es va traslladar de Yepoella quan es va erigir aquest gènere.

## Referències

* ↑ Braul, A; Lise, A. A «Theriella, um novo gênero de Salticidae para a região Neotropical (Araneae)» (en portuguès). Biociências, 4, 1996, pàg. 171–177.
* 1 2 «Gen. Theriella Braul & Lise, 1996» (en anglès). World Spider Catalog Version 20.0. Museu d'Història Natural de Berna, 2019. DOI: 10.24436/2.
# San Miguel de Valero

San Miguel de Valero és un municipi de la província de Salamanca a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 456 | 447 | 413 | 394 |
# Zoltán Szarka

Zoltán Szarka (Csorna, 12 d'agost de 1942-18 d'abril de 2016) va ser un futbolista hongarès que jugava en la posició de porter.

## Internacional

Va jugar un partit amb la selecció de futbol d'Hongria. Ho va fer el 22 d'octubre de 1968, després de ser convocat pel seleccionador hongarès Károly Lakat pels Jocs Olímpics de Mèxic 1968, contra Japó, en una trobada que va finalitzar amb un resultat de 0-5 a favor del combinat hongarès. A més va guanyar la medalla d'or en aquest torneig.

### Participacions en Jocs Olímpics

| Jocs Olímpics | Seu | Resultat | Partits | Gols |
| Jocs Olímpics de Mèxic 1968 | Mèxic | Campió | 1 | 0 |

## Clubs

| Club | País | Any | Partits | Gols |
| Szombathelyi Haladás | Hongria | 1961 - 1980 | 244 | 0 |

## Palmarès
### Campionats internacionals

| Títol | Club | País | Any |
| Jocs Olímpics de Mèxic | Selecció de futbol d'Hongria | Hongria | 1968 |

## Referències

* ↑ «Elhunyt Szarka Zoltán» (en hongarès). Népszava, 18-04-2016. Arxivat de l'original el 2016-04-19. [Consulta: 19 abril 2016].

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador a footballdatabase
# Pseudanthias privitera

Pseudanthias privitera és una espècie de peix de la família dels serrànids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 5,5 cm de longitud total.
* Nombre de vèrtebres: 26.

## Hàbitat

És un peix marí de clima tropical i associat als esculls de corall que viu fins als 116 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a les Illes Cook.

## Referències

* ↑ Bleeker P. 1871-1876. Atlas ichthyologique des Indes Orientales Néêrlandaises, publié sous les auspices du Gouvernement colonial néêrlandais. Tome VII. Percoides I, Priacanthiformes, Serraniformes, Grammisteiformes, Percaeformes, Datniaeformes. Atlas Ichthyol. v. 7 . 1-126.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 «Pseudanthias privitera» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Randall, J.E. i R.L. Pyle, 2001. Four new serranid fishes of the anthiine genus Pseudanthias from the South Pacific. Raffles Bull. Zool. 49(1):19-34.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Heemstra, P.C. i J.E. Randall, 1999. Serranidae. p. 2442-2547. A K.E. Carpenter i V.H. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 4. Bony fishes part 2 (Mugilidae to Carangidae). Roma, FAO. 2069-2790 p.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Accounts of Chemical Research

Acounts of Chemical Research (abreviatura Acc. Chem. Res.) és una destacada revista científica que se centra en la publicació d'articles curts, concisos i crítics que ofereixen una visió general de fàcil lectura de la investigació bàsica i les aplicacions en tots els àmbits de la química i la bioquímica. És publicada des del gener del 1968 per la Societat Química Americana. El seu factor d'impacte és molt alt 24,348 el 2013, any en què fou citada 24 348 cops. Ocupa la 4$^a$ posició de qualitat de revistes dedicades a la química en general en el rànquing SCImago.
A més dels articles curts també publica números especials dedicats a un sol tema destacat. A partir de 2008, els resums tradicionals d'articles foren substituïts per un nou format anomenat Conspectus. Aquest nou tipus resumeixen la investigació proporcionant al lector una mirada més de prop al contingut i al significat d'un article. A través d'aquesta disposició d'una descripció més detallada del contingut de l'article, el Conspectus millora la detectabilitat de l'article pels motors de cerca i l'exposició per a la investigació.

## Referències

* ↑ «Journal Rankings». SCImago, Journal & Country Rank, 2015. [Consulta: 24 abril 2015].
* ↑ «Accounts of Chemical Research». ACS Publications. [Consulta: 24 abril 2015].

## Enllaços externs

* Web Accounts of Chemical Research
# Shallowater

Shallowater és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 2.086 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Shallowater tenia 2.086 habitants, 745 habitatges, i 590 famílies. La densitat de població era de 875,4 habitants per km².
Dels 745 habitatges en un 42,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,1% hi vivien parelles casades, en un 11,4% dones solteres, i en un 20,8% no eren unitats familiars. En el 19,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,8 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,21.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,8% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 27% entre 25 i 44, un 22,3% de 45 a 60 i un 12,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.750 $ i la renda mediana per família de 44.491 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.383 $ mentre que les dones 21.964 $. La renda per capita de la població era de 16.752 $. Aproximadament el 8,6% de les famílies i el 9,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Shallowater». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Shallowater». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Rellotge del sifó

El rellotge-sifó de la fàbrica Puértolas és un rellotge encastat a l'escultura d'un sifó a la façana de l'antiga fàbrica de sifons d'Agustí Puértolas, a l'avinguda de Roma de Barcelona.
La fàbrica es va originar a principis del segle XX quan els germans Puértolas van comprar un negoci de fabricació de sifons al carrer Aribau. A final dels anys 40 es va traslladar al local de l'avinguda de Roma, i 1960 s'hi va instal·lar el rellotge com a reclam publicitari.
Posteriorment la fàbrica es va traslladar a Terrassa, però el rellotge va continuar al seu lloc, fora d'ús, fins que el 2005 l'Ajuntament el va restaurar i hi va posar una placa informativa. El 2013 el va incloure a l'inventari de 'Petits paisatges de Barcelona'.

## Referències

* 1 2 3 Casinos, Xavi «Sifón no marques las horas». La Vanguàrdia, 05-12-2015 [Consulta: 5 juny 2020].
* ↑ «El rellotge del sifó». Paisatges. Ajuntament de Barcelona. [Consulta: 5 juny 2020].
* ↑ «La placa Petit paisatge de Barcelona identifica sis nous racons històrics de la ciutat». Betevé, 01-10-2013.
# Torre de Na Blanca (Torreblanca)

La torre de Na Blanca, també anomenada torre del Marquès, està situada a dos quilòmetres de la població de Torreblanca cap a la costa. Aquesta torre va pertànyer a Na Blanca descendent de Jaume I, per aquest motiu antigament es denominava amb el seu nom.
Es tracta d'un edifici medieval de planta quadrangular i quatre plantes, emmerlet amb petita arcada i una porta d'entrada d'arc de pedra de mig punt, blindada amb gruixuts claus. Sobre aquesta façana es troben també quatre finestres rectangulars en pedra. En la façana oposada també s'aprecia l'existència de diverses finestres de la mateixa proporció. Posseeix una garita rodona en la seua cantonada nord-oest i un matacà sobre la porta d'entrada, a l'altura del tercer pis.

## Referències

* Torre del Marqués (Torreblanca)Aquest article incorpora material procedent de la pàgina web de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, que mitjançant una autorització va permetre agregar contingut i imatges i publicar-los sota llicència GFDL.
* ↑ «Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià».
# San Miguel de la Ribera

San Miguel de la Ribera és un municipi de la província de Zamora a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 473 | 441 | 389 | 374 |
# Zuzones

Zuzones és un municipi de la província de Burgos, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Com a anècdota cal dir que aquest és l'últim poble d'Espanya en una llista ordenada alfabèticament.

## Enllaços externs

* Zuzones. A.D.R.I. de la Ribera del Duero Burgalesa (castellà)
# Psyche (nau espacial)

Psyche és un orbitador espacial de tipus Discovery de la NASA destinat a explorar l'origen dels nuclis planetaris mitjançant l'estudi de l'asteroide metàl·lic (16) Psique. Aquest asteroide pot ser el nucli de ferro exposat d'un protoplaneta, probablement el romanent d'una violenta col·lisió amb un altre objecte que es va despullar de l'escorça exterior. Lindy Elkins-Tanton de l'Arizona State University a Tempe, Arizona és la investigadora principal, que va proposar aquesta missió al Programa Discovery. El Jet Propulsion Laboratory (JPL) gestiona el projecte.
La missió espacial es va iniciar el 13 d'octubre del 2023 quan, a les 10.19 del matí, hora local del Centre Espacial John F. Kennedy de la NASA a Florida, després d'un parell d'ajornaments, la nau Psyche s'enlairava amb èxit propulsada per un coet Falcon Heavy de la companyia SpaceX. El viatge té una durada prevista de sis anys, fins al 2029.
(16) Psique és l'asteroide de tipus M més pesant conegut, i es creu que és el nucli de ferro exposat d'un protoplaneta. Les observacions de radar de l'asteroide des de la Terra indiquen una composició de ferro i níquel. El 4 de gener de 2017, la missió Psyche va ser triada juntament amb la missió Lucy com a següent missió Discovery de la NASA.

## Referències

* ↑ Chang, Kenneth «A Metal Ball the Size of Massachusetts That NASA Wants to Explore». The New York Times, 06-01-2017 [Consulta: 7 gener 2017].
* ↑ «Viatge a un món de metall: la NASA inicia amb èxit la missió Psyche». 3/24, 13-10-2023.
* ↑ (març 2014) "Journey to a Metal World: Concept for a Discovery Mission to Psyche" a 45th Lunar and Planetary Science Conference.
* ↑ 33th Largest Asteroid, 16 Psyche
* ↑ Grush, Loren. «In the 2020s NASA will launch spacecraft to study Jupiter's asteroids, and another made of metal», 04-01-2017. [Consulta: 24 juliol 2017].

## Enllaços externs

* NASA’s New Discovery Missions: Psyche and Lucy
* Metal Asteroid Psyche — Infographic at Space.com
Programes Discovery i New Frontiers :
cursiva indica les missions actives actualment. · $^†$ indica missions fallides abans de proveir dades · $^♢$ indica missions que encara no han sigut llançades. :
# Alcaucín

Alcaucín és un municipi d'Andalusia, a la província de Màlaga.

## Història

El nom d'Alcaucín és d'origen àrab, es deriva del terme Al Cautín, que significa Els Arcs. Alguns autors plantegen la hipòtesi que el nom es va deure a l'existència d'un aqüeducte i altres a l'abundància de taxus, arbres de la fusta dels quals s'elaboraven els arcs de caça i guerra. La vila d'Alcaucín estén les seves terres pel nord de l'Axarquía, entre la serra de Tejeda i el relleu del corredor de Periana, entre l'espectacular "Boquete de Zafarraya" i les forestes de l'Axarquía. Els seus habitants són denominats "alcaucineños" i tenen el sobrenom de "tiznaos". El terme de municipal és de les zones de Màlaga que podem atestar com de les primeres a ser habitades per l'home, com documenten les excavacions realitzades al Boquete de Zafarraya en 1983 en les quals van aparèixer restes humanes, entre ells una mandíbula, que va pertànyer a un home Neandertal.
Durant l'època de colonització fenícia, es van posar els fonaments de la Fortalesa de Zalía, però van ser els àrabs els qui van construir l'actual castell fins que en 1485 va ser conquistat pels Reis Catòlics. No es coneix més dades rellevants fins a l'arribada de l'ocupació francesa (1810-1812), on va quedar reflectida en un dels llibres de difunts que es guarden en l'arxiu de la parròquia. El terratrèmol que va assolar la zona nord de l'Axarquía, el dia de Nadal de 1884 va ocasionar quantioses pèrdues humanes, d'animals i cases. El camí més directe per a arribar, des de Màlaga, és a través de l'autovia fins a Vélez. Una vegada allí ens desviarem per la carretera de La Viñuela i seguirem pujant fins a arribar al Puente Don Manuel, en la qual veurem el camí que ens durà directament a Alcaucín. Res més entrar al poble tindrem davant nosaltres un exemple clar de poble morisc, amb cases baixes, façanes emblanquinades i sobretot, una distribució desordenada i sinuosa de carrers estrets. El punt referencial del nucli urbà és la plaça de Sant Sebastià, avui de La Constitució seu de l'Església i l'Ajuntament. Els edificis i cases més notables del poble corresponen als segles XVII i xviii.
# Sichi (cognom)

Sichi (/'siki/) és un cognom d'origen italià. Se troba per tota Itàlia però en especial a Toscana. Diverses persones amb el cognom Sichi van emigrat des d'Itàlia als Estats Units.

## Persones notables

* Anthony Sichi, futbolista francès
# Rellotge del Moll (Tarragona)

El Rellotge del Moll és una obra eclèctica de Tarragona protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

És un element eclèctic amb forma de torre cilíndrica sobre un pòdium, amb una cornisa que sustenta un cub de pedra que presenta un rellotge a dues cares i un mapamundi a les altres dues. Al capdamunt de tot hi les campanes.
El rellotge té forma de templet i la maquinària fou dissenyada pel rellotger de Tarragona Josep Rigau (es restaurà fa pocs anys, però en l'actualitat no està en funcionament). S'ha combinat diversos materials constructius. A la part superior destaca l'acabament de forja recordant formes modernistes. Serveix tant per a panell com per a parallamps. El basament és quadrat de pedra de llisós aboixardada amb unes dimensions de 3'70x0'80. A la zona central s'utilitzà el formigó. Sobre el basament destaquen quatre columnes de pedra rogenca molt deteriorada pel salitre. Els capitells són d'ordre corinti perfectament llavorats.
La ubicació no fou casual. S'agafà com eix el carrer d'Apodaca, així durant anys es podia apreciar l'hora fins i tot des de la plaça dels Carros.

## Història

El 1921 la Junta de Obras del Puerto sol·licità la col·locació d'un rellotge i la col·locació d'una petita estació meteorològica (anemòmetre i pluviòmetre). La col·locació i els materials emprats responen a la normativa de ports. Havia d'estar disposat a 12 metres d'alçada sobre la rasant del moll i havia d'estar mancat de materials reflectants, per això es disposà la col·locació de tres esferes de coure. Inicialment el rellotge s'havia reemplaçat una esfera per un vidre per a il·luminar la cabina. En l'actualitat està tapiada. A la part oposada, és a dir a ponent al fust central es col·locà l'escut dels enginyers d'obres públiques.
El 2020 s'inicià un procés de restauració complert de l'estructura, la maquinària del rellotge i els revestiments decoratius.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Rellotge del Moll». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 maig 2018].
* ↑ «El Port de Tarragona comença a rehabilitar l'emblemàtic Rellotge del Moll». Tarragona digital, 04-08-2020 [Consulta: 4 agost 2020]. Arxivat 1 October 2020$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
# Searlesita

La searlesita és un mineral de la classe dels fil·losilicats. Va ser descoberta l'any 1914 al llac Searles del comtat de Sant Bernardino, a l'estat de Califòrnia (EUA), sent nomenada així en honor de John W. Searles, explorador nord-americà.

## Característiques químiques

És un bor-silicat hidroxilat de sodi, amb anells de tetraedres de sílice de sis membres connectats. Les fulles que conté aquesta estructura conté cadenes de polisilicats similars al piroxè que estan unides mitjançant tetraedres de borat, per la qual cosa es classificaria com un filo-bor-silicat. Segons això, la forma correcta d'escriure l'anió seria amb els protons units a dos àtoms d'oxigen: BSi₂O₅(OH)₂.
A més dels elements de la seva fórmula, sol portar com a impureses: alumini, ferro, magnesi i aigua.

## Formació i jaciments

Comunament intercalades en els esquists bituminosos o en margues, també es forma en els dipòsits d'evaporites contenint bor de tipus alcalí continental, i més rares vegades en les cavitats de fonolita en pegmatites alcalins.
Sol trobar-se associat a altres minerals com: shortita, trona, pirita o en òpal.

## Referències

* ↑ «Searlesite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].
* ↑ Larsen, E.S. y W.B. Hicks, 1914. "Searlesite, a new mineral, San Bernardino County, California", American Journal of Science, 4ª edición Series: 38: 437-440.
* Searlesita, mindat.org.
* Searlesita, webmineral.com.
* Manual de searlesita, Mineral Data Publishing.
# Zuzu

Zuzu (paraula que vol dir divisió) era la meitat d'un sicle, unitat de pes assíria i babilònia. Un zuzu equivalia a 4,17 grams.
# Publi Servili Gemin

Publi Servili Gemin (en llatí: Publius Servilius Q. f. Cn. n. Geminus) va ser un magistrat romà del segle iii aC. Formava part de la gens Servília. Va ser elegit cònsol per primera vegada l'any 252 aC juntament amb Gai Aureli Cota. Els dos cònsols van fer la guerra a Sicília contra els cartaginesos i van ocupar algunes ciutats, la principal de les quals va ser Hímera, de la que tots els seus habitants ja havien estat evacuats pels cartaginesos.
Va ser cònsol per segona vegada l'any 248 aC amb el mateix col·lega i va assetjar Lilibèon i Drèpana, mentre els cartaginesos dirigits per Cartal, van fer una diversió atacant la costa d'Itàlia.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 239.