OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Consell Federal (Àustria)

El Consell Federal (Alemany: Bundesrat) és la cambra alta del Parlament d'Àustria i representa els nou estats federats d'Àustria a nivell federal. Com a part d'un sistema parlamentari bicameral juntamnet amb el Consell Nacional d'Àustria, és l'equivalent austríac a una cambra alta o senat. Realment, però, el poder del Consell Federal és menor que el del Consell Nacional, ja que si bé el primer pot vetar un projecte de llei del segon, aquest pot esquivar el poder de vet del primer.
El Consell Federal té la seua seu a l'edifici del parlament austríac a Viena, a la part destinada antigament a la Cambra de Pars del Consell Imperial. Durant les obres a l'edifici del parlament, el Consell Federal es reuneix al palau imperial de Hofburg.

## Composició

* A data de maig de 2023:
| Estat | Escons | ÖVP | SPÖ | FPÖ | Grüne | NEOS |
| Burgenland | 3 | 1 | 2 | | | |
| Caríntia | 4 | 1 | 2 | 1 | | |
| Baixa Àustria | 2 | 5 | 3 | 3 | 1 | |
| Salzburg | 4 | 2 | 1 | 1 | | |
| Estíria | 4 | 4 | 2 | 2 | 1 | |
| Tirol | 5 | 3 | 1 | 1 | | |
| Alta Àustria | 10 | 5 | 2 | 2 | 1 | |
| Viena | 11 | 2 | 5 | 1 | 2 | 1 |
| Vorarlberg | 3 | 2 | | | 1 | |

## Referències

* ↑ «Renovation of the Austrian Parliament». [Consulta: 24 desembre 2017].
* ↑ «The Members of the Federal Council». [Consulta: 28 maig 2023].
# El Clos (Santa Cecília de Voltregà)

El Clos és una masia de Santa Cecília de Voltregà (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

El mas del Clos està situat al nord-oest del nucli de Santa Cecília de Voltregà. Es tracta d'una masia formada per tres cossos. El cos principal i de dimensions majors és de planta rectangular i està orientat est-oest. A banda i banda de la façana de llevant hi ha adossats dos cossos auxiliars de planta rectangular. La coberta del cos principal és de dos aiguavessos de teula àrab amb carener perpendicular a la façana. El cos auxiliar del costat sud té coberta de dos aiguavessos de teula àrab amb carener perpendicular a la façana. D'altra part el cos auxiliar del costat nord té coberta d'un sol aiguavés de teulà àrab.
En alçada, el cos principal, està compost de planta baixa, primer pis i golfes. La façana principal s'orienta a llevant, la porta principal és rectangular amb llinda i marc de pedra. Al primer pis s'obren dues finestres, a banda i banda, rectangulars amb llinda i marc de pedra. A les golfes s'observen tres petites finestres rectangulars. A la façana sud destaquen dues porxades de tres arcs al primer pis i a les golfes. El cos auxiliar del costat sud està compost en alçada de planta baixa, primer pis i golfes. Per contra, el cos auxiliar del costat nord està compost de planta baixa i primer pis.

## Història

La primera notícia documental que conservem del mas del Clos és un fogatge de 1360.

## Referències

* 1 2 3 «El Clos». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 3 juny 2020].
# Fornells Park

Fornells Park és un veïnat del municipi català de Fornells de la Selva al Gironès.

## Lllocs d'interés

* El jaciment arqueològic de Fornells Park

## Referències

* ↑ «Fornells Park». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Eleccions legislatives neerlandeses de 1937

Les eleccions legislatives neerlandeses de 1937 se celebraren el 17 de maig de 1937, per a renovar els 100 membres de la Tweede Kamer. Es forma un govern de coalició presidit per Hendrikus Colijn (ARP), amb catòlics i liberals.

## Resultats

← Eleccions legislatives neerlandeses, 1937 → :
| Partit | Partit | % | Escons |
| | Partit de l'Estat Catòlic Romà (RKSP) | 29,8 | 31 |
| | Partit Socialdemòcrata dels Treballadors (SDAP) | 21,9 | 23 |
| | Partit Antirevolucionari (ARP) | 16,4 | 17 |
| | Unió Cristiana Històrica (CHU) | 7,5 | 8 |
| | Lliga Democràtica per la Llibertat de Pensament (VDB) | 5,9 | 6 |
| | Moviment Nacional Socialista (NSB) | 4,2 | 4 |
| | Partit d'Estat Liberal (LSP) | 3,9 | 4 |
| | Partit Comunista d'Holanda (CPN) | 3,4 | 3 |
| | Unió Demòcrata Cristiana (CDU) | 2,1 | 2 |
| | Partit Polític Reformat (SGP) | 1,9 | 2 |
| Total | Total | 100 | — |
# Formiguer de Klages

El formiguer de Klages (Drymophila klagesi) és una espècie d'ocell de la família dels tamnofílids (Thamnophilidae).

## Hàbitat i distribució

Viu als bosquets de bambú de les muntanyes del nord-est de Colòmbia i nord de Veneçuela.

## Referències

* ↑ «Formiguer de Klages». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2021(català)
# Evening Shade (Arkansas)

Evening Shade és una població dels Estats Units a l'estat d'Arkansas. Segons el cens del 2000 tenia 465 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Evening Shade tenia 465 habitants, 204 habitatges, i 137 famílies. La densitat de població era de 113,6 habitants/km².
Dels 204 habitatges en un 28,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,9% hi vivien parelles casades, en un 10,3% dones solteres, i en un 32,8% no eren unitats familiars. En el 31,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,28 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,2% tenia menys de 18 anys, un 6,7% entre 18 i 24, un 25,2% entre 25 i 44, un 24,9% de 45 a 60 i un 18,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.500 $ i la renda mediana per família de 31.111 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.958 $ mentre que les dones 15.833 $. La renda per capita de la població era de 13.662 $. Entorn del 8,1% de les famílies i el 10,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Evening Shade». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Evening Shade». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Clavada (escacs)

| | a | b | c | d | e | f | g | h | |
| 8 | | | | | | | | | 8 |
| 7 | | | | | | | | | 7 |
| 6 | | | | | | | | | 6 |
| 5 | | | | | | | | | 5 |
| 4 | | | | | | | | | 4 |
| 3 | | | | | | | | | 3 |
| 2 | | | | | | | | | 2 |
| 1 | | | | | | | | | 1 |
| | a | b | c | d | e | f | g | h | |
En escacs, una clavada és una situació del joc en la qual una peça és forçada a romandre en seu lloc, perquè, si es mogués, una altra peça de valor superior podria ser capturada.
Al diagrama de la dreta, el cavall està clavat per l'alfil blanc. Això és una clavada absoluta, perquè el reglament dels escacs prohibeix moure el cavall, ja que en aquest cas el rei quedaria exposat a un escac directe, i es tractaria d'un moviment il·legal.
Al mateix diagrama, la torre negra està clavant el cavall blanc a la dama. En aquest cas, es tracta d'una clavada relativa. Les blanques no haurien de moure el cavall blanc perquè això implicaria perdre la dama, però segons les regles són lliures de fer-ho si així ho desitgen. De fet, el mat de Legal és un exemple de parany en el qual un cavall clavat es mou contra tot pronòstic, però si l'oponent pren la dama, això comporta la pèrdua de la partida.
Hi ha diverses formes de combatre una clavada: la peça que clava pot ser capturada, una altra peça pot ser col·locada entre la peça que està clavant i la que està clavada, o finalment, la peça de major valor pot ser moguda.

## Vegeu també

* Enfilada
* Raigs X

## Bibliografia

* Golombek, Harry (1977), Golombek's Encyclopedia of Chess, Crown Publishing, ISBN 0-517-53146-1
* Hooper, David & Whyld, Kenneth (1992), The Oxford Companion to Chess (second ed.), Oxford University Press, ISBN 0-19-866164-9
# Cornelia de soluto legibus

Cornelia de soluto legibus ('Cornèlia de dispensa de les lleis') va ser una llei romana adoptada a proposta del tribú de la plebs Gai Corneli, quan eren cònsols Gai Calpurni Pisó i Marc Acili Glabrió l'any 67 aC (686 de la fundació de Roma).
Aquesta llei disposava que només el senat podia eximir una persona del compliment de la llei quan hi hagués presents almenys 200 senadors, i que una vegada aprovat això no seria lícit oposar-s'hi. El projecte inicial volia impedir al senat aquesta facultat en qualsevol cas, però els aldarulls dels patricis van limitar l'abast de la llei. De fet, es tractava de permetre la instauració de la dictadura a petició popular.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 36-37 [Consulta: 16 abril 2022].
# Copa del Món de Futbol de 1954 - Grup 1

El Grup 1 de la Copa del Món de Futbol 1954, disputada a Suïssa, estava compost per quatre equips. Abans de començar s'establiren dos caps de sèrie, de forma que, en lloc del tradicional enfrontament tots contra tots, només s'enfrontaren els caps de sèrie contra els que no ho eren, per un total de quatre partits per grup. En cas d'empat entre dos seleccions es disputà un partit de desempat. Els dos millors classificats passaren a jugar la segona fase, els quarts de final.

## Integrants

El grup 1 està integrat per les seleccions següents:
| Brasil | Iugoslàvia | França | Mèxic |

## Classificació

| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | DG | Pts | Classificació |
| 1 | Brasil | 2 | 1 | 1 | 0 | 6 | 1 | +5 | 3 | Avança a la segona fase |
| 2 | Iugoslàvia | 2 | 1 | 1 | 0 | 2 | 1 | +1 | 3 | Avança a la segona fase |
| 3 | França | 2 | 1 | 0 | 1 | 3 | 3 | 0 | 2 | |
| 4 | Mèxic | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 8 | −6 | 0 | |

## Partits
### Brasil vs Mèxic

| Brasil | 5–0 | Mèxic |
| Baltazar 23' Didi 30' Pinga 34', 43' Julinho 69' | Informe | |

### Iugoslàvia vs França

| Iugoslàvia | 1–0 | França |
| Milutinović 15' | Informe | |

### Brasil vs Iugoslàvia

| Brasil | 1–1 (pr.) | Iugoslàvia |
| Didi 69' | Informe | Zebec 48' |

### França vs Mèxic

| França | 3–2 | Mèxic |
| Vincent 19' Cárdenas 46' (p.p.) Kopa 88' (p.) | Informe | Lamadrid 54' Balcázar 85' |
# Eleccions legislatives neerlandeses de 1929

Les eleccions legislatives neerlandeses de 1929 se celebraren el 26 de maig de 1929, per a renovar els 100 membres de la Tweede Kamer. Es forma un govern de coalició presidit per Charles Ruijs de Beerenbrouck (RKSP), amb catòlics i liberals.

## Resultats

← Eleccions legislatives neerlandeses, 1929 → :
| Partit | Partit | % | Escons |
| | Partit de l'Estat Catòlic Romà (RKSP) | 29,6 | 30 |
| | Partit Socialdemòcrata dels Treballadors (SDAP) | 23,8 | 24 |
| | Partit Antirevolucionari (ARP) | 11,6 | 12 |
| | Unió Cristiana Històrica (CHU) | 10,5 | 11 |
| | Partit d'Estat Liberal (LSP) | 7,4 | 8 |
| | Lliga Democràtica per la Llibertat de Pensament (VDB) | 6,2 | 7 |
| | Partit Polític Reformat (SGP) | 2,3 | 3 |
| | Partit del Mig per la Ciutat i el País (MPSL) | 1,2 | 1 |
| | Partit Estatal Reformat (HGS) | 1,1 | 1 |
| | Partit Comunista d'Holanda (CPN) | 1,1 | 1 |
| | Plattelandersbond (PLB) | 1,0 | 1 |
| | Partit Comunista d'Holanda-Comitè Central (CPN-CC) | 08 | 1 |
| Total | Total | - | 100 |
# Formiguer de Goeldi

El formiguer de Goeldi (Percnostola goeldii) és una espècie d'ocell de la família dels tamnofílids (Thamnophilidae).
Habita el sotabosc de la selva pluvial, matoll de bambú i sotabosc de les terres baixes del sud-est del Perú, nord de Bolívia i sud-oest del Brasil amazònic.

## Referències

* ↑ «Formiguer de Goeldi». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2021
# Els Horts (Bellavista Nova)

Els Horts és un paratge del terme municipal de Sant Martí de Centelles, a la comarca d'Osona, en territori del poble de Sant Miquel Sesperxes.
Es tracta d'un sector de les terres de la masia de Bellavista Nova, antigament dedicats al conreu hortícola i actualment dedicats al conreu de cereals de secà. Estan situats a llevant de la masia, just al límit del terme municipal, fronterer amb Sant Quirze Safaja, en el vessant meridional de la Serra de Puig-arnau. És un conjunt de terres planes a l'entreforc de tres torrents, el principal dels quals és el del Mas Bosc.

## Enllaços externs

* Els Horts en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Fort de Romainville

El Fort de Romainville va ser construït a Romainville, al nord-est de París, la dècada de 1830 i fou utilitzat com a camp de concentració nazi durant la Segona Guerra Mundial.

## Ús en la Segona Guerra Mundial

El Fort de Romainville va ser una presó i camp de trànsit nazi, situat als afores de París. El fort va ser pres el 1940 per l'exèrcit alemany i transformat en presó. Des d'allí, els ostatges, 3.900 dones i 3.100 homes, hi eren internats abans de ser deportats als camps de concentració del Tercer Reich d'Auschwitz, Ravensbrück, Buchenwald i Dachau.
Al Fort de Romainville, 152 persones van ser executades per escamots d'afusellament. Pocs pogueren fugir-ne, entre ells Pierre Georges, àlies «Colonel Fabien». Des de la seva cel·la, Danielle Casanova va motivar i animar els seus camarades a enfrontar-se als torturadors. Des del febrer de 1944, el Fort va retenir sobretot dones preses (resistents i guerrilleres), que van ser empresonades, executades o redirigides als camps de concentració. A l'alliberament del Fort de Romainville, l'agost de 1944, es van trobar molts cadàvers abandonats al pati.
| « | La població reclusa al Fort de Romainville era força heterogènia: al costat de militants obreres forjades, participants actives de tots els combats, hi havia pageses de qui els alemanys sospitaven -amb raó- que havien ajudat als maquis, funcionàries que havien facilitat documentació o bé cartes de racionament als resistents; i, fins i tot, dones de l'alta burgesia i àdhuc de l'aristocràcia detingudes per les seves activitats gaulllistes o bé com a ostatges, pel fet de tenir marit o fill a Londres amb el general De Gaulle. Nogensmenys, per damunt de totes aquestes diferències de classe ens unia un odi comú envers l'ocupant nazi. | » |
| — Mercè Nuñez Targa, Els carretó dels gossos |||

## Referències

* ↑ MacIntyre, Ben. Agent Zigzag: a true story of Nazi espionage, love, and betrayal. Harmony, 4 setembre 2007, p. 29–50. ISBN 0-307-35340-0.
* ↑ site de Mémoire et espoir de la Résistance Arxivat 2005-10-27 a Wayback Machine.
# Eva Bayer-Fluckiger

Eva Bayer-Fluckiger (Budapest, 25 de juny de 1951) és una matemàtica suïssa professora a l'Escola Politècnica Federal de Lausana. Ha treballat en temes de topologia, àlgebra i teoria de nombres; per exemple, en la teoria de nusos, en reticles, en formes quadràtiques i en cohomología de Galois. Juntament amb Raman Parimala, va demostrar la segona conjectura de Serre pel que fa a la cohomología de Galois d'un grup algebraic semisimple simplement connectat quan tal grup és de tipus clàssic.
Bayer-Fluckiger va assistir a la Universitat de Ginebra, on va obtenir el seu doctorat sota la supervisió de Michel Kervaire l'any 1978. Va ser investigadora visitant a l'Institut d'Estudis Avançats de Princeton entre els anys 1983 i 1984.
Des del 1990 és membre del comitè executiu de la Societat Matemàtica Europea, i des del 2006 forma part de la direcció editorial de la seva Commentarii Mathematici Helvetici.

## Referències

* ↑ Bayer-Fluckiger, E.; Parimala, R. «Galois cohomology of the classical groups over fields of cohomological dimension ≤ 2». Inventiones Mathematicae, 122, 1995, pàg. 195–229. DOI: 10.1007/BF01231443.
* ↑ «Institute for Advanced Study: A Community of Scholars». Arxivat de l'original el 2010-05-27. [Consulta: 14 octubre 2020].
* ↑ «Eva Bayer-fluckiger» (en anglès). Institute for Advanced Study. [Consulta: 10 febrer 2020].
* ↑ «EMS - European Mathematical Society Publishing House». www.ems-ph.org. [Consulta: 10 febrer 2020].

## Enllaços externs

* Eva Bayer-Fluckiger en el Mathematics Genealogy Project.
* Lloc web de l'EPFL
# Clave

* Aquest article tracta sobre el ritme caribeny. Si cerqueu l'instrument de teclat, vegeu «clavicèmbal».
La clave és un tipus de patró rítmic específic (que s'executa en l'instrument homònim en la música cubana), en particular en les seves variants tradicionals i a les regles subjacents que governen aquests patrons. La clave guia i amalgama tots i cadascun dels instruments (veus incloses), existint una correspondència obligada entre el ritme de la clave i el ritme dels instruments harmònics i melòdics. Quan aquesta correspondència no es dona (és a dir, la clave és mal tocada o està fora de lloc) es parla de clave travessada, muntada o creuada.

## Estructura

La frase rítmica de la clave consta de dos compassos de dos temps cada un, i es divideix en dues parts: una forta (de tres cops) i una feble (de dos cops). Hi ha diversos tipus de claves: la clave del son i la clave de rumba són de les més utilitzades, per la seva facilitat d'adaptació a tota mena de melodia i ritme.

### Clave del son

La clave del son s'usa en el son, el son montuno, la guaracha i altres ritmes, és la columna vertebral de la salsa. Presenta aquesta estructura:
La primera part, o antecedent, és forta i consta de 3 cops, la segona part, o conseqüent, és feble i té 2 cops. A aquesta disposició se l'anomena "3-2", i és comú en la salsa d'estil més romàntic. També es poden invertir els compassos, en una clave "2-3", present en els temes de salsa estil mambo.
Els noms "3-2" i "2-3" van sorgir fora de Cuba, per ajudar els intèrprets. Una peça pot començar d'una forma i després canviar a l'altra. El son cubà té els seus orígens en el danzón, que al seu torn deriva de la forma rondó de la música clàssica europea, de manera que en algunes parts els percussionistes havien d'acomodar els baqueteigs per igualar el canvi en el fraseig rítmic, o bé, agregaven compassos per mantenir la direcció de la clave. Soneros i rumberos com Arsenio Rodríguez o Ignacio Piñeiro eren de la tradició de sempre mantenir la direcció de la clave, sense creuar-la.

### Clave de rumba

La clave de rumba, també anomenada clave negra, es diferencia de la clave de son en només un temps. Apareix en els tres estils principals de rumba (guaguancó, columbia i yambú), en la conga, així com en la timba o salsa cubana moderna. La clave de rumba és més difícil de seguir que la clave de son, especialment per als que no estan habituats. Ocasionalment, els arranjaments de salsa poden tenir seccions curtes de rumba, o interludis, però sempre es torna a la clave de son.

## Enllaços externs

* «Clave patterns» (en anglès). formedia.ca. [Consulta: 24 maig 2013].
* «Timba.com». Arxivat de l'original el 2005-03-13. [Consulta: 25 desembre 2011].
Viccionari
# Coregonus alpenae

Coregonus alpenae és una espècie extinta de peix de la família dels salmònids i de l'ordre dels salmoniformes. Es trobava a Nord-amèrica: Grans Llacs d'Amèrica del Nord (llacs Michigan i Huron).
Els mascles podien assolir els 45,6 cm de llargària total.

## Referències

* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Jobes, F.W. 1949. The age, growth and bathymetric distribution of the longjaw cisco, Leucichthys alpenae (Koelz), in Lake Michigan. Trans. Am. Fish. Soc. 76:215-247.

## Bibliografia

* Baillie, J. i Groombridge, B., 1996. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 1996. UICN, Gland, Suïssa.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Groombridge, B., 1992. Global Biodiversity: Status of the Earth's Living Resources. Report compiled by the World Conservation Monitoring Centre. Chapman and Hall, Londres.
* Groombridge, B. (ed.), 1994. 1994 IUCN Red List of Threatened Animals. UICN, Gland, Suïssa.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* IUCN Conservation Monitoring Centre, 1986. 1986 IUCN Red List of Threatened Animals. UICN, Gland, Suïssa i Cambridge, la Gran Bretanya.
* IUCN Conservation Monitoring Centre, 1988. 1988 IUCN Red List of Threatened Animals. UICN, Gland, Suïssa i Cambridge, la Gran Bretanya.
* IUCN, 1990. Llista Vermella d'Animals Amenaçats de la UICN 1990. Gland, Suïssa i Cambridge, la Gran Bretanya.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319. ISBN 0471250317.
* Page, L.M. i Burr, B.M., 1991. A field guide to freshwater fishes of North America north of Mexico. Houghton Mifflin Company, Boston.
* Scott, W.B. i E.J. Crossman 1973. Freshwater fishes of Canada. Bull. Fish. Res. Board Can. 184:1-966.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.

## Enllaços externs

* «Coregonus alpenae». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
# Els Horts (Claverol)

Els Horts és un paratge del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme de Claverol, al Pallars Jussà, en territori que havia estat del poble de Claverol (Conca de Dalt). Estan a sota i a migdia de Claverol, al damunt i a la dreta del barranc de Claverol.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Fort de San Lorenzo

El Fort de Sant Lorenzo, localitzat a l'entrada del riu Chagres a la província de Colón, Panamà. Va ser declarat per la UNESCO com a Patrimoni de la Humanitat l'any 1980 sota la denominació de les Fortificacions de la costa caribenya del Panamà, amb les fortificacions de la ciutat de Portobelo formaven el sistema defensiu per al comerç transatlàntic de la Corona d'Espanya i constitueixen un magnífic exemple de l'arquitectura militar dels segles XVII i XVIII
# Els Ferginals

Els Ferginals és una partida rural del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà.
Està situada al sud-oest de la vila d'Abella de la Conca, a migdia de Can Carreu i de lo Trull del Carreu, al nord del Corral d'en Marc i de Casa Manuel, al nord-est de Ço del Jou i de Cal Jou i Casa Montsó i al sud-oest de la Planta Gran. És a la dreta del Riu d'Abella.
Pels Ferginals passava l'antiga via de comunicació que travessava la Conca Dellà de nord a sud-oest (Abella de la Conca - Isona - Aransís), i hi ha un jaciment amb restes d'època romana, al peu de l'antic camí.

## Etimologia

Indica Joan Coromines que Ferginals és un topònim procedent del llatí farraginales, camps de farratge. La forma Ferginals és una variant amb metàtesi dels elements de la primera síl·laba, com és freqüent en formes populars.

## Referències

* ↑ Coromines, 1995.

## Bibliografia

* COROMINES, Joan. "Farnals i Freginals". Dins Onomasticon Cataloniae. Els noms de lloc i noms de persona de totes les terres de parla catalana. IV D-J. Barcelona: Curial Edicions Catalanaes i Caixa d'Estalvis i de Pensions de Barcelona "La Caixa", 1995. ISBN 84-7256-825-3.

## Enllaços externs

* Els Ferginals en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya