OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cladocora caespitosa

Cladocora caespitosa és un corall dur de la subclasse Hexacorallia que forma l'únic escull coral·lí real del mar mediterrani.
S'ha observat que aquesta espècie demostra rejuvenescència, una estratègia única de supervivència que li permet recuperar-se després d'esdeveniments de pujades de temperatura.

## Referències

* ↑ «Cladocora caespitosa». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ World Register of Marine Species. «Cladocora caespitosa» (en anglès). WoRMS.
* ↑ Kersting, Diego K.; Linares, Cristina «Living evidence of a fossil survival strategy raises hope for warming-affected corals». Science Advances. American Association for the Advancement of Science (AAAS), 5, 10, 04-10-2019. DOI: 10.1126/sciadv.aax2950. ISSN: 2375-2548. PMC: 6785258.

## Bibliografia

* Trainito, Egidio. Atlante di flora e fauna del Mediterraneo. 2004. Milano: Il Castello, 2004. ISBN 978-88-8039-395-5.
* Mojetta A.; Ghisotti A. Flora e Fauna del Mediterraneo. Mondadori, 2003. ISBN 978-88-04-38574-5.
* Kružić, Petar; Požar-Domac, Antonieta «Banks of the coral Cladocora caespitosa (Anthozoa, Scleractinia) in the Adriatic Sea». Coral Reefs, 22, 4, 2003, pàg. 536. DOI: 10.1007/s00338-003-0345-y.
* Corriero, Giuseppe; Cataldo, Pierri «A Mediterranean mesophotic coral reef built by non-symbiotic scleractinians». Scientific Reports, 9, 3601, 2019, pàg. 18. DOI: 10.1038/s41598-019-40284-4.
# Crànau

Crànau (en grec antic Κραναός), va ser, segons la mitologia grega, un dels primers reis de l'Àtica. Era "fill del sòl", i va succeir Cècrops. Com que Erisícton, fill de Cècrops va morir molt jove i sense fills, el reialme passà a Crànau quan Cècrops encara era viu, perquè, un cop mort el seu hereu, es va considerar que Crànau era el més poderós dels ciutadans.
Durant el seu regnat, els habitants del país es deien crànaus, i la ciutat d'Atenes, Crànae. Es va casar amb Pèdias, filla de Mines, lacedemoni, i va tenir tres filles: Crànae, Cranecme i Atis. Quan va morir Atis sense haver-se casat, es va donar el seu nom al país, que deixà de dir-se Crànae per dir-se Àtica.
Crànau va donar una de les seves filles en matrimoni a Amficcíon, un dels fills de Deucalió. Però el seu gendre l'expulsà del país i ocupà el tron. La tomba de Crànau es podia visitar a Atenes.

## Referències

* ↑ «Pausanias, Description of Greece, Attica, chapter 2». [Consulta: 21 juny 2021].
* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 116. ISBN 9788496061972.
# Ciclisme als Jocs Olímpics d'estiu de 2016 - Velocitat per equips femenina

Ciclisme als Jocs Olímpics d'estiu de 2016 :
| Ciclisme en ruta |||||
| Ruta | homes | dones |
| Contrarellotge | homes | dones |
| Ciclisme en pista |||||
| Velocitat individual | homes | dones |
| Velocitat per equips | homes | dones |
| Persecució per equips | homes | dones |
| Keirin | homes | dones |
| Òmnium | homes | dones |
| Ciclisme de muntanya |||||
| Ciclisme de muntanya | homes | dones |
| BMX |||||
| BMX | homes | dones |
| < 2012 2020 > |||||
La prova de velocitat per equips femenina dels Jocs Olímpics de Rio de Janeiro 2016 es disputà el 12 d'agost al Velòdrom Olímpic de Rio.
Aquesta prova de ciclisme en pista consta de diverses rondes a superar. Cada equip està format per dues ciclistes, i cada cursa consta de dues voltes al velòdrom, en què cada ciclista ha de liderar una de les voltes. A la primera ronda cada equip busca fer el millor temps, classificant-se els vuit primers. A la següent ronda aquests vuit equips s'enfronten entre ells en grups de dos segons l'ordre següent: 1r contra 8è, 2n contra 7è, 3r contra 6è i 4t contra 5è. Els 4 vencedors continuen endavant, enfrontant-se els dos millors temps per la medalla d'or i els altres dos per a la de bronze.
La prova va ser guanyada per l'equip de la Xina, seguit per Rússia i Alemanya en tercer lloc.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| R.P. de la Xina Gong Jinjie Zhong Tianshi | Rússia Dària Xmeliova Anastassia Vóinova | Alemanya Miriam Welte Kristina Vogel |

## Qualificació

En color, els vuit primers equips es classifiquen per a la següent ronda
| Posició | País | Ciclistes | Temps |
| 1 | R.P. de la Xina | Gong Jinjie Zhong Tianshi | 32.305 (R.O) |
| 2 | Rússia | Dària Xmeliova Anastassia Vóinova | 32.655 |
| 3 | Alemanya | Kristina Vogel Miriam Welte | 32.673 |
| 4 | Austràlia | Anna Meares Stephanie Morton | 32.881 |
| 5 | Països Baixos | Laurine van Riessen Elis Ligtlee | 33.189 |
| 6 | França | Sandie Clair Virginie Cueff | 33.625 |
| 7 | Canadà | Kate O'Brien Monique Sullivan | 33.735 |
| 8 | Espanya | Tania Calvo Helena Casas | 33.891 |
| 9 | Nova Zelanda | Natasha Hansen Olivia Podmore | 34.346 |

## Primera ronda

Els quatre equips vencedors passen a lluitar per les medalles
| País | Temps | Posició |
| Austràlia | 32.636 | 3 |
| Països Baixos | 32.792 | 5 |
| País | Temps | Posició |
| Alemanya | 32.806 | 4 |
| França | 33.517 | 6 |
| País | Temps | Posició |
| Rússia | 32.324 | 2 |
| Canadà | 33.684 | 8 |
| País | Temps | Posició |
| R.P. de la Xina | 31.928 (R.M.) | 1 |
| Espanya | 33.531 | 7 |

## Final

Els dos millors equips de la ronda anterior s'enfronten entre ells per decidir la medalla d'or.
| País | Temps | Posició |
| R.P. de la Xina | 32.107 | |
| Rússia | 32.401 | |
| País | Temps | Posició |
| Alemanya | 32.636 | |
| Austràlia | 32.658 | 4 |

## Referències

* ↑ «Women's Team Sprint - Standings». rio2016.com. Arxivat de l'original el 22 de setembre 2016. [Consulta: 13 agost 2016].

## Enllaços externs

* (castellà) Web oficial de Rio 2016 Arxivat 2016-08-05 a Wayback Machine.
* Unió Ciclista Internacional
# Bioinformàtica estructural

La bioinformàtica estructural és la branca de bioinformàtica que està relacionada amb l'anàlisi i la predicció de l'estructura tridimensional de macromolècules biològiques com ara proteïnes, ARN, i ADN. Tracta sobre generalitzacions de l'estructura macromolecular en 3D com comparacions de plegaments generals i motius locals, els principis de plegament molecular, l'evolució i les interaccions d'unions i les relacions estructura/funció, treballant tant amb les estructures resoltes experimentalment com amb models computacionals. El terme "estructural" té el mateix significat que en biologia estructural i, de fet, la bioinformàtica estructural pot ser vista com una part de la biologia computacional estructural.

## Bibliografia

* Bourne, P.E. i Gu, J. (2009) Structural Bioinformatics (2a ed.), John Wiley & Sons, New York, ISBN 978-0-470-18105-8 (anglès)
* Bourne, P.E. i Weissig, H. (2003) Structural Bioinformatics, Wiley ISBN 0-471-20199-5 (anglès)
* Leach, Andrew (2001) Molecular Modelling: Principles and Applications (2a ed.), Prentice Hall, ISBN 978-0-582-38210-7 (anglès)

### Publicacions Hallmark

* Leontis NB, Westhof E. «Geometric nomenclature and classification of RNA base pairs». RNA, 7, 4, 2001, pàg. 499–512. DOI: 10.1017/S1355838201002515. PMC: 1370104. PMID: 11345429.
* Richardson JS. «Còpia arxivada». Adv Protein Chem, 34, 1981, pàg. 167–339. Arxivat de l'original el 2019-02-10. DOI: 10.1016/S0065-3233(08)60520-3. PMID: 7020376 [Consulta: 17 setembre 2012]. Arxivat 2019-02-10 a Wayback Machine.
* Ramachandran GN, Sasisekharan V. «Conformation of polypeptides and proteins». Adv Protein Chem, 23, 1968, pàg. 283–438. DOI: 10.1016/S0065-3233(08)60402-7. PMID: 4882249.
* Ramachandran GN, Ramakrishnan C, Sasisekharan V. «Stereochemistry of polypeptide chain configurations». J Mol Biol, 7, 1963, pàg. 95–9. DOI: 10.1016/S0022-2836(63)80023-6. PMID: 13990617.

## Vegeu també

* Protein Data Bank
* SCOP
* Modelatge molecular
* CASP

## Enllaços externs

* MMDB
* PISCES server for creating non-redundant lists of proteins
* The Structural Biology Knowledgebase
* ProtCID: The Protein Common Interface Database
# Bosc Comunal de Morellàs i les Illes

El Bosc Comunal de Morellàs i les Illes (en francès, oficialment, Forêt Communale de Maureillas-Las-Illas) és un bosc de domini públic del terme municipal de Morellàs i les Illes, a la comarca del Vallespir, de la Catalunya del Nord.
El bosc, que ocupa 2,24 km², està situat a la zona sud-oriental del terme, prop del límit amb el terme de la Vajol, de la comarca de l'Alt Empordà, dins de l'antic terme de les Illes.
El bosc està sotmès a una explotació gestionada pel municipi de Morellàs i les Illes. Té el codi identificador de l'Office National des Forêts(ONF) F16285I.

## Referències

* ↑ El Bosc Comunal de Morellàs i les Illes en els ortofotomapes de l'IGN
* ↑ «Forêt communale de Maureillas-Las-Illas (mapa)» (en francès). Commune-Mairie. [Consulta: 3 setembre 2020].

## Bibliografia

* Becat, Joan. «96 - Morellàs i les Illes». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. volum II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Morellàs i les Illes». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
# Ciutat de la Pilota

La Ciutat de la Pilota és un complex esportiu dedicat a la pilota valenciana localitzat a la ciutat de Montcada (Horta Nord).

## Història

Anunciada la seua construcció el gener de 2001 mitjançant un concurs d'idees per la Conselleria de Cultura i Educació el qual va guanyar l'equip d'arquitectes dirigit per Roberto Santatecla i Sara López, l'aleshores president de la Generalitat Valenciana Eduardo Zaplana anuncià que s'inauguraria el 2005 tot i que els retrassos en la seua construcció obligaren a allargar aquest termini en diverses ocasions fins que definitivament fou inaugurat (una primera fase i no el complex esportiu en la seua totalitat) el 6 de setembre de 2010, amb motiu de la celebració de l'Europilota 2010 al País Valencià.
El trinquet de la Ciutat de la Pilota, edificat en la primera fase de construcció, fou escenari de la gala inaugural del Campionat d'Europa de Pilota el 7 de setembre de 2010 i de la competició de galotxa.
S'hi jugà per primera vegada una partida d'escala i corda el 17 d'octubre de 2010, data de la final del Trofeu Individual Bancaixa d'aquell any en la qual Miguel guanyà a Soro III.

## Instal·lacions
### Trinquet

Es tracta de la primera instal·lació construïda del complex esportiu i que representen un salt qualitatiu en la concepció dels trinquets valencians, ja que el seu disseny en vidre per a la muralla de l'escala, els rebots i la careta permet augmentar la qualitat de les transmissions televisives. El color blau a la muralla (igual que al Trinquet del Genovés) millorant la visibilitat de la pilota i la seua capacitat de 1.500 d'espectadors el converteixen en un referent.

### Altres instal·lacions

Altres instal·lacions que amb les successives fases es construiran a la Ciutat de la Pilota de Montcada són:
* Dos frontons, un de 30 i l'altre de 25 metres
* Plaça central habilitada per a la pràctica de Joc internacional
* Sis galotxetes
* Carrer artificial per a la pràctica del joc a Llargues
* Minitrinquet (trinquet de menors dimensions)

## Referències

* ↑ Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) de l'11/01/2001
* ↑ Projecte guanyador del Concurs d'Idees
* ↑ Tot a punt per a l'inici d'Europilota 2010, a Superdeporte.es del 06/09/10
* ↑ El futur arriba amb la Ciutat de la Pilota, a Superdeporte.es del 18/07/10
# Bridgestone Anchor (equip ciclista)

«Bridgestone Anchor» té aquests significats:
* Bridgestone Anchor, equip ciclista japonès de 2003 a 2005
* Bridgestone Anchor, equip ciclista japonès des del 2008
# Club Nàutic d'Altea

El Club Nàutic d'Altea se situa al municipi d'Altea, (Marina Baixa) País Valencià.
El club gestiona pràcticament la meitat del port d'Altea, amb 360 amarratges esportius, per a una eslora màxima permesa de 30 metres. A més, el seu calat en bocana és de 5 m. La majoria de les places estan destinades a embarcacions en trànsit, per la qual cosa és un punt de destinació molt utilitzat per iots de pavelló estranger. Aquest port compta amb el distintiu de Bandera Blava des de 1988. Així mateix, té servei de combustible, aigua, electricitat, travelift 30 tn., grua, dutxes i piscina, entre d'altres.
El club compta amb seccions de rem, caiac, busseig, natació, pesca, i vela. Dins de la secció de vela, el club manté flotes de les classes Optimist, Laser, i Flying Dutchman, en vela lleugera, a més d'una important flota de creuers. La regata de creuers 200 milles a dos, primera regata d'hivern nacional i puntuable per al Campionat d'Espanya, va ser iniciativa de Daniel Campagne i Tiste Orozco, i és la seua prova esportiva més destacada des de l'any 1986. Amb caràcter anual, en aquesta prova participen embarcacions de tot Espanya, les quals realitzen un recorregut Altea-Formentera-Eivissa-Altea.

## Referències

* ↑ «Informació general del port - Generalitat Valenciana». [Consulta: 1r juny 2020].
* ↑ «Revista Altea Náutica nº 13» (en castellà). [Consulta: 1r juny 2020].
* ↑ «Club Náutico de Altea | puertos deportivos en Alicante - Cosas de Barcos». [Consulta: 1r juny 2020].
# Chapman (Nebraska)

Chapman és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 341 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Chapman tenia 341 habitants, 131 habitatges, i 94 famílies. La densitat de població era de 292,6 habitants per km².
Dels 131 habitatges en un 39,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,6% hi vivien parelles casades, en un 8,4% dones solteres, i en un 27,5% no eren unitats familiars. En el 22,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,6 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,4% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 29,6% entre 25 i 44, un 21,1% de 45 a 60 i un 11,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 103,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.375 $ i la renda mediana per família de 31.458 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.125 $ mentre que les dones 17.500 $. La renda per capita de la població era de 12.519 $. Aproximadament el 12,5% de les famílies i el 9,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Chapman». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Chapman». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Bosquerola dels iungues

La bosquerola dels iungues (Basileuterus punctipectus) és un ocell de la família dels parúlids (Parulidae).
Habita el sotabosc de la selva pluvial, vegetació secundària i matolls de les muntanyes des del sud-est del Perú fins al sud de Bolívia.

## Referències

* ↑ «Bosquerola dels iungues». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Bosc Comunal de Noedes - Orbanyà

El Bosc Comunal de Noedes - Orbanyà és un bosc a cavall dels termes comunals de Noedes i Orbanyà, a la comarca del Conflent (Catalunya del Nord).
Està situat al nord del terme de Noedes, a l'esquerra de la Ribera de Noedes, tots dos territoris bàsicament soleis, i al nord-oest del d'Orbanyà, a la dreta de la Ribera d'Orbanyà, que és majoritàriament una obaga.
El bosc està sotmès a una explotació gestionada per l'Office National des Forêts (ONF), malgrat que la propietat del bosc és dels comuns dels dos pobles. Cal tenir en compte que, pel que fa a Noedes, bona part del sud del territori comunal és inclòs en la Reserva Natural de Noedes, i que, encara, al sud-oest hi ha el Bosc Comunal de Noedes.

## Referències

* ↑ El Bosc Comunal de Noedes - Orbanyà en els ortofotomapes de l'IGN
# Conetoe

Conetoe és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 365 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Conetoe tenia 365 habitants, 125 habitatges i 90 famílies. La densitat de població era de 380,9 habitants per km².
Dels 125 habitatges en un 30,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48% hi vivien parelles casades, en un 18,4% dones solteres, i en un 28% no eren unitats familiars. En el 24% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,92 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,47.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,8% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 25,8% entre 25 i 44, un 23,6% de 45 a 60 i un 14% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.227 $ i la renda mediana per família de 36.932 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.125 $ mentre que les dones 24.688 $. La renda per capita de la població era de 14.774 $. Entorn de l'11,7% de les famílies i l'11,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Conetoe». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Conetoe». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Colom missatger magany

El colom missatger magany és una raça de colom autòcton del País Valencià, també anomenat colom correu o magany a seques. És una de les races més antigues i potser la primera utilitzada com a missatgera. El seu aspecte general és de mida mitjana, de caràcter més aviat inquiet. El més característic d'esta raça és el porte d'aparença tensa i alerta, el desenvolupament de les carúncules i el rivet ocular. La coloració és negra i tabac, torrat i saboner, fumat, blanc sencer recessiu o pinzellat.

## Enllaços externs

* Informació sobre el colom missatger magany a la web de l'Associació Valenciana de criadors de races de gallines i coloms autòctons valencians AVIVAL
# Buddleja saligna

Buddleja saligna és una espècie de planta de la família de les Escrofulariàcies que es distribueix pel sud d'Àfrica. És un arbust perenne que es troba en vessants secs, matollars mixtos, valls amb arbres, marges de bosc i matollars costaners.

## Referències

* ↑ «Buddleja saligna» a EOL. Data consulta: 13 de març de 2014.
# Chapmanita

La chapmanita és un mineral de la classe dels silicats (fil·losilicats). Va ser descoberta l'any 1924, i rep el seu nom del mineralogista i geòleg canadenc John Edward Chapman (1821-1904).

## Característiques

Cristal·litza en el sistema monoclínic. Acostuma a presentar-se en forma d'una pols de color groc-verd, i deixa una ratlla del mateix color. A més del ferro i l'antimoni, els dos metalls que apareixen en la seva fórmula química (Fe$^{3+}$₂Sb$^{3+}$(SiO₄)₂(OH)), és molt comú que porti impureses d'alumini. És l'anàleg d'antimoni de la bismutoferrita, amb la qual es confon fàcilment. Es pot extreure com a mena de l'antimoni.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la chapmanita pertany a «09.ED: Fil·losilicats amb capes de caolinita, compostos per xarxes tetraèdriques i octaèdriques» juntament amb els següents minerals: dickita, caolinita, nacrita, odinita, hal·loysita, hisingerita, hal·loysita-7Å, amesita, antigorita, berthierina, brindleyita, caryopilita, crisòtil, cronstedtita, fraipontita, greenalita, kellyita, lizardita, manandonita, nepouita, pecoraita, guidottiita, al·lòfana, crisocol·la, imogolita, neotocita i bismutoferrita.

## Formació i jaciments

La chapmanita es pot trobar íntimament associada als minerals de plata, així com en filons de quars que contenen grafit en el gneis.

## Referències

* ↑ «Chapmanite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 2 maig 2014].
# Bosc Comunal de Noedes

El Bosc Comunal de Noedes és un bosc del terme comunal de Noedes, a la comarca del Conflent (Catalunya del Nord).
Està situat al sud del terme de Noedes, a la dreta de la Ribera de Noedes, territori essencialment obac. Té una extensió de 386 hectàrees i el codi F16257G de l'ONF.
El bosc està sotmès a una explotació gestionada per l'Office National des Forêts (ONF), malgrat que la propietat del bosc és del comú de Noedes. Cal tenir en compte que a Noedes, bona part del sud del territori comunal és inclòs en la Reserva Natural de Noedes, i que, encara, al nord hi ha el Bosc Comunal de Noedes - Orbanyà.

## Referències

* ↑ El Bosc Comunal de Noedes en els ortofotomapes de l'IGN
# Bosc Comunal de Matamala

El Bosc Comunal de Matamala (en francès, oficialment, Forêt Communale de Matemale) és un bosc del terme comunal de Matamala, de la comarca del Capcir, a la Catalunya del Nord.
Aquest bosc, de 9,17 km² d'extensió, està situat a l'entorn oriental del Llac de Matamala, des del sud fins al nord del llac, fent-ne la volta per l'est. Una part, la del nord-oest, al límit amb el terme dels Angles, és el Bosc de Mata, que dona nom a la comuna, i una altra, la més meridional, és el Bosc d'en Calbet.
El bosc està sotmès a una explotació gestionada per la comuna de Matamala, atès que la propietat del bosc és de la comuna. Té el codi identificador de l'ONF F16282F.
Aquest bosc, i especialment el Bosc de Mata, és ruta freqüent d'excursions pel Capcir.

## Referències

* ↑ El Bosc Comunal de Matamala en els ortofotomapes de l'IGN
* ↑ Excursió de Wikiloc pel Bosc de Mata
# Chilhowie

Chilhowie és una població del Comtat de Smith a l'estat de Virgínia dels Estats Units d'Amèrica. Segons el cens del 2000 tenia 1.827 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Chilhowie tenia 1.827 habitants, 708 habitatges, i 462 famílies. La densitat de població era de 272,4 habitants per km².
Dels 708 habitatges en un 24,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,2% hi vivien parelles casades, en un 11,4% dones solteres, i en un 34,7% no eren unitats familiars. En el 31,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,76.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 17,2% tenia menys de 18 anys, un 5,4% entre 18 i 24, un 24,2% entre 25 i 44, un 24,4% de 45 a 60 i un 28,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 47 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 76 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.266$ i la renda mediana per família de 34.375$. Els homes tenien una renda mediana de 24.306$ mentre que les dones 18.080$. La renda per capita de la població era de 16.657$. Entorn del 10,3% de les famílies i el 13,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Chilhowie». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Chilhowie». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 13 agost 2010].