OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Celsoy

Celsoy és un municipi francès situat al departament de l'Alt Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 105 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Celsoy era de 105 persones. Hi havia 48 famílies de les quals 16 eren unipersonals (12 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 8 parelles sense fills, 20 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 56 habitatges, 45 eren l'habitatge principal de la família, 5 eren segones residències i 6 estaven desocupats. Tots els 55 habitatges eren cases. Dels 45 habitatges principals, 43 estaven ocupats pels seus propietaris i 2 estaven cedits a títol gratuït; 3 tenien dues cambres, 7 en tenien tres, 9 en tenien quatre i 26 en tenien cinc o més. 38 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 19 habitatges hi havia un automòbil i a 21 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Celsoy el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 4 | 90 a 94 | 0 |
| 4 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 8 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 8 | 35 a 39 | 8 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 8 |
| 0 | 10 a 14 | 8 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 71 persones, 46 eren actives i 25 eren inactives. De les 46 persones actives 41 estaven ocupades (26 homes i 15 dones) i 5 estaven aturades (3 homes i 2 dones). De les 25 persones inactives 8 estaven jubilades, 8 estaven estudiant i 9 estaven classificades com a «altres inactius».

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Celsoy a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Celsoy a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Castell de Celrà (Orellà)

El Castell de Celrà és una antiga fortificació medieval quasi del tot desapareguda de la comuna d'Orellà, a la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord.
Era situat just damunt al nord-oest del lloc on hi havia hagut el poble de Celrà, a prop al nord-oest del d'Orellà, seguint la carena que fa d'eix vertebral de la comuna.

## Bibliografia

* Badia i Homs, Joan. «Castells i fortificacions del Conflent anteriors al 1300: Castell de Celrà». A: La Cerdanya. El Conflent. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1995 (Catalunya romànica, VII). ISBN 84-7739-951-4.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Orellà». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Referències

* ↑ Lloc on era el Castell de Celrà en els ortofotomapes de l'IGN
# Bellas de noche

Bellas de noche,també coneguda com Las ficheras, és una pel·lícula mexicana dirigida per Miguel M. Delgado. Va ser filmada en 1975 i protagonitzada per Sasha Montenegro i Jorge Rivero. És considerada com la cinta que va iniciar la saga de l'anomenat cine de ficheras del cinema mexicà.

## Argument

El boxador Germán El Bronco Torres (Jorge Rivero) perd la seva llicència per estar afectat per a barallar. Una sèrie de derrotes en el ring provoquen el seu retir d'aquest. El seu amic, el proxeneta Margarito Fuensanta El Vaselinas (Lalo "El Mimo"), li aconsegueix treball de treure borratxos al cabaret El Pirulí, lloc on El Vaselinas acudeix amb freqüència, perquè és adorat per algunes de les «ficheras» del lloc. El Vaselinas va perdre per apostar-li a El Bronco en la seva última baralla i no té per pagar a uns gàngsters. A El Pirulí, Bronco s'enamora de Carmen (Sasha Montenegro), una de les noves «ficheras» del cabaret. Per a aconseguir 500 pesos per a El Vaselinas, Bronco prepara un parany al cabaret perquè el taxista Raúl (Enrique Novi), sedueixi a la seva núvia, sense saber que la víctima és la seva pròpia germana Lupita (Leticia Perdigón). A les aventures d'aquests personatges, se sumen La Corcholata (Carmen Salines), una simpàtica dona alcohòlica que intenta colar-se al cabaret en qualsevol oportunitat, així com la història de l'amo de El Pirulí, Don Atenógenes (Raúl Chato Padilla), i la seva esposa María Teresa La Matraca (Rosa Carmina), la patrona del cabaret.

## Repartiment

* Sasha Montenegro... Carmen
* Jorge Rivero... Germán "Bronco" Torres
* Carmen Salinas... La Corcholata
* Lalo "El Mimo"... Margarito Fuensanta "El Vaselinas"
* Leticia Perdigón... Lupita
* Rosa Carmina... María Teresa "La Matraca"
* Raúl Chato Padilla... Don Atenógenes
* Enrique Novi... Raúl
* Judith Velasco Herrera... Cora
* Mabel Luna ... La Muñeca
* Rafael Inclán... El Movidas
* Víctor Manuel "El Guero" Castro ... Fabián
* Francis... Travesti
* La Sonora Santanera

## Comentari

La cinta és una adaptació de l'obra de teatre de Francisco Cavazos Las ficheras. En 1975 Bellas de noche, va abarrotar de públic quatre sales cinematogràfiques de la Ciutat de Mèxic durant 26 setmanes. Va ser una producció de Cinematogràfica Calderón i va estar dirigida per Miguel M. Delgado. La censura governamental va impedir que la cinta es titulés Las ficheras, com l'obra de teatre. Per tant, a manera de «homenatge» a Luis Buñuel, el guionista Víctor Manuel Castro va prendre el títol de la cinta Bella de dia (1967), li va canviar número i horari, i així va quedar: Bellas de noche. Es considera generalment Bellas de noche, com la cinta que va iniciar la producció massiva de pel·lícules de comèdia eròtica conegudes com a Cine de ficheras al Cinema mexicà dels anys setantes i vuitantes.

## Referències

* ↑ «Sinopsis de Bellas de noche». Arxivat de l'original el 11 de febrer de 2015. [Consulta: 13 setembre 2014].
* ↑ Los orígenes del Cine de ficheras

## Enllaços externs

* Bellas de noche a la página del IMCINE
* Fragment de Bellas de noche a Dailymotion
# Codi d'identificació de resines

El codi d'identificació de resines (en anglès:SPI resin identification coding system) és un conjunt de símbols que es posen en els plàstics per tal d'identificar el tipus de polímers amb els quals estan fets. Va ser desenvolupat per la Society of the Plastics Industry (SPI) el 1988 i es fa servir internacionalment.
El propòsit principal d'aquests codis és permetre la separació eficient del diferents tipus de polímers per al seu reciclatge.
Els símbols del codi consisteixen en fletxes que envolten de manera horària per formar un triangle que envolta un nombre. Si no hi ha un nombre significa que és un material reciclable genèricament i en aquest cas es fan servir altres texts i etiquetes per indicar els materials usats. Les resines ja prèviament reciclades es codifiquen amb el prefix ""R" (per exemple, una botella de PETE feta amb resines reciclades podria indicar-se com RPETE).
En Unicode s'indica U+2673 i U+2679 inclusivament. El símbol de reciclatge (recycling symbol) es codifica com U+267A.

## Taula de codis de resines

| Nombre de reciclatge | Unicode | Símbol | Abreviació | Nom del polímer | Usos |
| 1 | U+2673 | ♳ | PETE o PET | Polietilè tereftalat | Fibres de polèster, làmina termoformada, strapping, i ampolles de begudes no alcohòliques |
| 2 | U+2674 | ♴ | HDPE | Polietilè d'alta densitat | Ampolles, bosses de botigues, tub agrícola etc. |
| 3 | U+2675 | ♵ | PVC o V | Clorur de polivinil | Tubs, ampolles que no són per aliments, joguines etc. |
| 4 | U+2676 | ♶ | LDPE | Polietilè de baixa densitat | Sacs de plàstic, equip de laboratori etc. |
| 5 | U+2677 | ♷ | PP | Polipropilè | Parts d'automòbil, fibres industrials etc. |
| 6 | U+2678 | ♸ | PS | Poliestirè | Safates de cafeteria, utensilis de plàstic, Styrofoam etc. |
| 7 | U+2679 | ♹ | ALTRES o O | Altres plàstics, incloent acrylic, nylon, policarbonat, i àcid polilàctic i combinacions multicapa de diferents plàstics | Ampolles, ulleres de seguretat etc. |
| 9 o ABS | | | ABS | Acrilonitril butadiè estirè | Resines ABS. Objectes extrusionats o moldejat resistents a impactes o productes químics |

## Referències

* ↑ «Plastic Packaging Resins». American Chemistry Council. Arxivat de l'original el 2011-07-21. [Consulta: 22 agost 2011].

## Vegeu també

* Styrofoam
* Reciclatge de plàstic

## Enllaços externs

* Recycling Symbols for Plastics has symbols used in plastics recycling available in various formats for use in graphics and packaging.
* Your Recycling Quandaries Arxivat 2009-04-25 a Wayback Machine. Information from Co-op America about what really happens when plastic is "recycled".
* Resin Codes from the American Chemistry Council.
# Courtenay (Dakota del Nord)

Courtenay és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 53 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Courtenay tenia 53 habitants, 24 habitatges, i 15 famílies. La densitat de població era de 46,5 hab./km².
Dels 24 habitatges en un 29,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 4,2% dones solteres, i en un 37,5% no eren unitats familiars. En el 37,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,21 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,87.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,8% tenia menys de 18 anys, un 3,8% entre 18 i 24, un 30,2% entre 25 i 44, un 24,5% de 45 a 60 i un 20,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.938 $ i la renda mediana per família de 48.125 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.250 $ mentre que les dones 50.625 $. La renda per capita de la població era de 19.276 $. Cap de les famílies i el 5,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Courtenay». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Courtenay». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Cifant

Cifant (grec antic: Κύφαντα) era una ciutat de la costa oriental de Lacònia que formava part de l'Eleutero-Lacònia.
Estava en ruïnes en temps de Pausànias (segle ii), però per les notícies que en donen altres escriptors havia de ser una ciutat important. Pausànias diu que es trobava a uns 110 estadis de Zarax i a dos-cents estadis de Pràsies, cap a l'interior. Claudi Ptolemeu enumera com a entitats separades el port i la ciutat. Pausànias afegeix que la ciutat tenia un temple d'Asclepi anomenat Estetèon amb una estàtua de pedra, i una font d'aigua molt freda que sortia d'una roca, que segons es deia, va ser originada per un cop de llança d'Atalanta.
Segons Polibi va ser una de les ciutats que va ocupar Licurg d'Esparta amb el seu exèrcit quan va envair l'Argòlida l'any 219 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Cyphanta». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 20 desembre 2020].
# Charles City

Charles City és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 7.812 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Charles City tenia 7.812 habitants, 3.339 habitatges, i 2.083 famílies. La densitat de població era de 490,4 habitants per km².
Dels 3.339 habitatges en un 27,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,3% hi vivien parelles casades, en un 10,6% dones solteres, i en un 37,6% no eren unitats familiars. En el 34,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,82.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 23,5% entre 25 i 44, un 21,9% de 45 a 60 i un 24,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.568 $ i la renda mediana per família de 38.297 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.536 $ mentre que les dones 19.904 $. La renda per capita de la població era de 16.659 $. Entorn del 8,5% de les famílies i l'11,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Charles City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Charles City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Barranc Brut

El Barranc Brut o Barranc del Mas de Gusí, és un curs fluvial del terme de Reus a la comarca catalana del Baix Camp.
S'inicia vora el Mas del Pere Sanç, al Burgar. agafa la direcció sud-sud-est i passa pel cantó est del Mas de Gusí. No triga a travessar el camí de Valls, a l'altre cantó del qual entra al terme de Constantí. Dintre d'aquell terme, vora el Mas del Sol, es reuneix amb el barranc de les Alzines, per formar el barranc del Mas del Sol, i més avall es troba amb la riera de la Sisena. Quan el curs d'aigua torna a entrar al terme de Reus, pel Camp d'Aviació, rep el nom de Riera de la Boella, ja que passa vora la Boella a La Canonja.

## Referències

* ↑ Amigó, Ramon. Materials per a l'estudi dels noms de lloc i de persona, i renoms, del terme de Reus. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1988, p. 78. ISBN 8486387655.
# Biohazard

Biohazard és un grup de música estatunidenc format el 1987 a Brooklyn, Nova York. És coneguda per ser una de les primeres bandes que fusionaren el hardcore punk i el heavy metal amb elements del rap. La primera formació va consistir en el baixista i vocalista Evan Seinfeld, el guitarrista Bobby Hambel i el bateria Anthony Meo. El guitarrista i vocalista Billy Graziadei s'uní a la banda poc després convertint-se en una formació de quatre membres. Des de febrer del 2016, el grup està format per Graziadei, Hambel i Danny Schuler.
Tot i que Biohazard no es presentava com una banda hardcore, compartien escenaris amb grups de l'escena hardcore de Nova York, com Cro-Mags i Agnostic Front. També van compartir escenaris amb la banda de Nova Jersey Mucky Pup amb la qual van establir amistat.

## Components

| Membres actuals Billy Graziadei – guitarra i veu (1987–2006, 2008–present) Bobby Hambel – guitarra (1987–1995, 2008–present) Danny Schuler – bateria (1988–2006, 2008–present) | Antics membres Anthony Meo;– bateria (1987–1988) Rob Echeverria – guitarra (1996–2000) Leo Curley– guitarra (2000–2002) Carmine Vincent– guitarra (2002) Evan Seinfeld – veu i baix (1987–2006, 2008–2011) Scott Robert– guitarra (2002–2005); baix i veu (2011–2016) |

## Discografia
### Àlbums d'estudi

* Biohazard (1990)
* Urban Discipline (1992)
* State of the World Address (1994)
* Mata Leao (1996)
* No Holds Barred (Live In Europe) (1997)
* New World Disorder (1999)
* Tales From the B-Side (2001)
* Uncivilization (2001)
* Kill or Be Killed (2003)
* Means to an End (2005)
* Reborn In Defiance (2012)

### Videclips

* "Panic Attack" (1990)
* "Punishment" (1992)
* "Shades of Grey" (1992)
* "Slam (Bionyx Remix)" (1993, amb Onyx)
* "Judgement Night" (1993, amb Onyx)
* "Five Blocks to the Subway" (1994)
* "How It Is" (1994)
* "Tales from the Hard Side" (1994)
* "After Forever" (1995, versió de Black Sabbath)
* "Authority" (1996)
* "A Lot to Learn" (1996)
* "Sellout" (2001)
* "Vengeance Is Mine" (2012)

## Referències

* ↑ «New World Disorder» (en castellà). MondoSonoro, 04-10-1999. [Consulta: 16 octubre 2020].
* ↑ «BIOHAZARD Is 'Not Over,' Says BILLY GRAZIADEI». Blabbermouth, 29-01-2019. [Consulta: 16 octubre 2020].
* ↑ «Biohazard». AllMusic.
* ↑ «Noticias música indie» (en castellà). MondoSonoro, 21-09-2001. [Consulta: 16 octubre 2020].
# Bosc de Comardons

El bosc de Comardons és una pineda del poble de Pampa, municipi de Castellar de la Ribera (Solsonès) situada al vessant solei de la vall de la Ribera Salada.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
# Citrobacter freundii

Citrobacter freundii és una espècie de bacil anaerobi facultatiu, gramnegatiu de la família de les enterobacteriàcies. Els bacteris són allargats amb una longitud típica d'1 a 5 μm. Generalment, la majoria de bacteris C. freundii tenen molts de flagels que fan servir per a la locomoció, però alguns no en tenen i, per tant, no tenen motilitat. C. freundii És un organisme que viu en sòls, però també pot ser trobat en l'aigua, les aigües residuals, el menjar i en els tractes intestinals d'animals i éssers humans. El gènere Citrobàcter va ser descobert l'any 1932 per Werkman i Gillen. Durant el mateix any es van aïllar i identificat cultius bacterians de C. freundii a partir d'extractes de sòl.
Com a patogen oportunista, C. freundii és responsable d'un nombre significatiu d'infeccions. Se sap que és la causa de les infeccions nosocomials del tracte respiratori, el tracte urinari, la sang, i molts altre llocs que normalment es mantenen estèrils. C. freundii representa aproximadament el 29% de totes les infeccions oportunistes.
Encara que és un patogen pels éssers humans, aquest microbi contagiós juga una funció important en el cicle del nitrogen. C. freundii és el responsable de reduir els nitrats de l'entorn a nitrits. Aquesta conversió és una etapa important i crucial en el cicle de nitrogen.
C. freundii ha estat investigat per a la biodegradació de l'àcid utilitzat en les adoberies. Degut a la seva capacitat de bioabsorbir radionúclids, C. freundii també ha estat investigat com a eina per a la bioremediació de residus radioactius.
C. freundii té l'habilitat de créixer en glicerol, i utilitzar-lo com la seva font única de carboni i energia. Aquest organisme conté un microcompartment bacterià que és capaç de processar propandiol.

## Referències

* ↑ «Citrobacter SPP.». Pathogen Safety Data Sheet — Infectious Substances. Public Health Agency of Canada, 2012.
* 1 2 3 Wang, J. T.; Chang, S. C.; Chen, Y. C.; Luh, K. T. (2000).
* 1 2 Whalen, J. G.; Mully, T. W.; English, J. C. (2007).
* 1 2 Puchenkova, S. G. (1996).
* ↑ N'Guessan, A.L.; Vrionis, H.A.; Resch, C.T.; Long, P.E.; Lovley, D.R. «Bioremediation: a genuine technology to remediateradionuclides from the environment» (en anglès). Microbial biotechnology, 6, 26. DOI: 10.1111/1751-7915.12059. ISSN: 349-360 [Consulta: 21 juny 2016].
* ↑ Pang, A.; Warren, M. J.; Pickersgill, R. W. (2011).

## Enllaços externs

* "Citrobacter freundii". NCBI Taxonomy Browser. 546.
# Convent de San Nicolás de Tolentino d'Actopan

San Nicolás de Tolentino és un destacat monument a Actopan a l'Estat d'Hidalgo, a Mèxic. Es tracta d'un antic convent. Arquitectònicament i pictòricament constitueix un dels majors exemples d'art novohispà del segle xvi. Va ser declarat Monument Històric i Artístic de la nació, per un decret del dos de febrer de 1933 emès pel Govern de Mèxic.
La fundació del convent data del 1546, encara que aquesta va ser ordenada oficialment dos anys després, sent provincial de l'orde l'il·lustre fra Alonso de la Veracruz i durant el capítol celebrat per la comunitat agustina a la Ciutat de Mèxic. La seva construcció es va iniciar el 1550 i l'obra s'atribueix a Fra Andrés de Mata. El 1573 el conjunt ja es trobava conclòs i comptava amb temple, capella oberta, convent, cavallerisses, un hort i una enorme cisterna per a l'ús de la comunitat.
Es construí al centre de la població, en un terreny rectangular de 285 metres a l'orient, 288,50 metres al ponent, 190 metres al nord i 183 metres al sud. És a la latitud nord 20 ° 16 '06.65, i en la longitud oest 98 ° 56'35 52 del meridià de Greenwich.
El seu estil arquitectònic reuneix pràcticament tots els estils de l'època colonial a Mèxic; mostra una combinació d'estil plateresc, morisc, mudèjar, gòtic, romànic i renaixentista. El conjunt conventual compta a més amb un hort, cavallerisses, dipòsits suficients d'aigua, diversos passadissos de cel, un pou, colomar de missatgers i alguns annexos exteriors.

## Referències

* ↑ El Exconvento de San Nicolás Tolentino en Actopan, Hidalgo Historic landmark in Actopan (Spanish).
* ↑ «El Exconvento de San Nicolás Tolentino en Actopan, Hidalgo». Guía México Desconocido.
* ↑ «Templo y exconvento de San Nicolás de Tolentino (Hidalgo)». Guía México Desconocido.
# Chongming

Chongming (xinès, 崇明; pinyin, Chóngmíng; Wu: Dzonmin), antigament coneguda com Chungming, és una illa al·luvial a la desembocadura del riu Iang-tsé a l'est de la Xina, amb una extensió de 1.267 quilòmetres quadrats. És la segona iila més gran de la República Popular de la Xina, després de Hainan, i la tercera de la Xina comptant Taiwan. Juntament amb les illes Changxing i Hengsha, forma el districte homònim de Chongming, la zona més al nord del municipi a nivell provincial de Xangai. Segons el cens de 2020, la seva població era de 637.921 habitants.
Un tram de 20 quilòmetres de la costa nord de l'illa, que va formar l'illa separada de Yonglongsha fins que es va connectar amb l'illa de Chongming, forma part de l'àrea urbana de Nantong a la província de Jiangsu.

## Origen

Chongming no es va crear fins al començament de la dinastia Tang (618–907) a través de la deposició de fang al·luvial. Des de llavors, la forma de l'illa ha canviat diverses vegades, fent-se cada cop més gran. Només en els últims 50 anys, l'àrea de l'illa ha crescut d'uns 600 a gairebé 1.200 quilòmetres quadrats.

## Desenvolupament

Chongming és la part més rural de Xangai. L'illa té sòls fèrtils: l'agricultura, la ramaderia i la pesca estan ben desenvolupades. Des de la construcció d'un túnel que connecta l'illa amb el continent, molta gent ha vingut a l'illa a buscar or. Al mateix temps, l'illa és també una important zona de reubicació per als migrants de l'interior de la Xina que van haver d'abandonar les seves cases per a la construcció de la presa de les Tres Gorges.
Segons el govern de Xangai, l'illa es concentrarà en el desenvolupament del turisme en el futur. El pla, que es refereix al desenvolupament de l'illa fins al 2020 i que va ser elaborat el 2005 pels planificadors britànics Arup, es veu com una altra mesura estratègica important després de l'èxit del desenvolupament de Pudong. S'espera que Chongming augmenti la seva superfície forestal del 16% al 55% el 2020 i es converteixi en una "illa respectuosa amb el medi ambient".
Aquí s'havia de construir la primera ciutat ecològica d'Àsia a la zona de Dongtan de la gran comunitat de Chenjia. No obstant això, el projecte va ser descartat.

## Referències

* ↑ «Population:Sjanghai:Chongming» (en anglès). CEIC. [Consulta: 5 novembre 2021].
* ↑ Fred Pearce] Greenwash: The dream of the first eco-city was built on a fiction The Guardian, 23. April 2009.