OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Le Ployron

Le Ployron és un municipi francès, situat al departament de l'Oise i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 100 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Le Ployron era de 100 persones. Hi havia 38 famílies de les quals 11 eren unipersonals (11 homes vivint sols), 8 parelles sense fills i 19 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 49 habitatges, 41 eren l'habitatge principal de la família, 6 eren segones residències i 2 estaven desocupats. Tots els 49 habitatges eren cases. Dels 41 habitatges principals, 32 estaven ocupats pels seus propietaris, 8 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 3 en tenien tres, 9 en tenien quatre i 28 en tenien cinc o més. 35 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 20 habitatges hi havia un automòbil i a 19 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Le Ployron el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 8 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 8 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 8 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 8 |
| 8 | 25 a 29 | 4 |
| 4 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 60 persones, 45 eren actives i 15 eren inactives. De les 45 persones actives 42 estaven ocupades (30 homes i 12 dones) i 3 estaven aturades (1 home i 2 dones). De les 15 persones inactives 3 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 7 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de construcció.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un electricista.
L'any 2000 a Le Ployron hi havia 7 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Le Ployron a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Le Ployron a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Drogoaddicció

La drogoaddicció o addicció a les drogues, és la condició de qui té la necessitat irrefrenable i freqüent de consumir una substància (en general una droga, malgrat el dany físic, psicològic, afectiu, emotiu o social que tal comportament pugui comportar-li com a conseqüència. És una síndrome generada per l'ús de la substància estupefaent i psicotropa, moltes de les quals letals, que sovint afecta la joventut.
Aquesta toxicomania és també un problema social en especial, per la conseqüència directa en l'ordre públic i sobre la despesa pública dels estats.
Moltes substàncies causen dependència, entre les més difoses hi ha la cocaïna, l'heroïna, amfetamina, el tabac i l'alcohol. S'anomena politoxicomania si el consum addicte és de més d'una substància.
S'estima que el 5,6 % de la població mundial entre les edats de 15 a 64 anys, o 185 milions de persones, consumeixen drogues il·lícites anualment.

## Danys potencials

La drogoaddicció afecta el sistema nerviós central que produeix canvis en l'humor, i en els nivells de consciència, de percepció i de les sensacions. Altres parts de l'organisme són afectades i algunes drogues sembla que facin més probable l'accés a altres tipus de drogues.

## Referències

* ↑ «Chemical dependency | Drug Abuse & Treatment Options | Britannica» (en anglès). [Consulta: 19 agost 2024].
* ↑ «Tossicodipendenza - Enciclopedia» (en italià). [Consulta: 21 agost 2024].
* ↑ «La dipendenza da sostanze: caratteristiche, cause, terapie» (en italià), 12-06-2018. [Consulta: 8 setembre 2024].
* ↑ «The Global War on Drugs». Arxivat de l'original el 2008-03-23. [Consulta: 12 abril 2009].
* ↑ «Combating Drug Abuse». Arxivat de l'original el 2009-01-31. [Consulta: 12 abril 2009].
* ↑ Jaffe, J.H. (1975). Drug addiction and drug abuse. In L.S. Goodman & A. Gilman (Eds.) The pharmacological basis of therapeutics (5th ed.). New York: MacMillan. pp. 284–324.

## Vegeu també

* Addicció als opioides
Viccionari
# Frécourt

Frécourt és un municipi francès situat al departament de l'Alt Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 98 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Frécourt era de 98 persones. Hi havia 44 famílies de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 20 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 60 habitatges, 47 eren l'habitatge principal de la família, 1 era una segona residència i 12 estaven desocupats. 59 eren cases i 1 era un apartament. Dels 47 habitatges principals, 40 estaven ocupats pels seus propietaris, 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 7 en tenien tres, 13 en tenien quatre i 25 en tenien cinc o més. 42 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 15 habitatges hi havia un automòbil i a 19 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Frécourt el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 4 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 8 | 60 a 64 | 12 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 12 | 35 a 39 | 8 |
| 8 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 4 | 5 a 9 | 4 |
| 8 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 55 persones, 39 eren actives i 16 eren inactives. De les 39 persones actives 37 estaven ocupades (20 homes i 17 dones) i 2 estaven aturades (2 dones i 2 dones). De les 16 persones inactives 9 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 6 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció i 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era una lampisteria.
L'any 2000 a Frécourt hi havia 8 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Frécourt a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Frécourt a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Eleccions regionals belgues de 1999

Les eleccions regionals belgues de 1999 se celebraren el 13 de juny de 1999 per a escollir els representants del Parlament de Flandes, del Parlament de Valònia, el parlament de Brussel·les i el parlament de la Comunitat Germanòfona de Bèlgica. Se celebren el mateix dia que les eleccions europees de 1999.

## Parlament flamenc

| Partit | Vots | % | +/− | Escons | +/− |
| Christelijke Volkspartij | 857,732 | 22,09% | −4,69% | 28 | −7 |
| VLD-Vivant | 855,867 | 22,04% | +1,86% | 27 | +1 |
| Vlaams Blok | 603,345 | 15,54% | +3,21% | 20 | +5 |
| SP.A-Spirit | 582,419 | 15,00% | −4,45% | 19 | −6 |
| Agalev | 451,361 | 11,62% | +4,54% | 12 | +5 |
| VU-ID | 359,226 | 9,25% | −0,29% | 11 | +2 |
| Vivant | 77,864 | 2,01% | +2,01% | 0 | 0 |
| UF | 36,683 | 0,94% | −0,23% | 1 | 0 |
| Altres | 58,687 | 1,55% | -- | 0 | 0 |

## Parlament való

| Partit | Vots | % | +/− | Escons | +/− |
| PS | 560,867 | 29,44% | −5,78% | 25 | −5 |
| PRL – FDF | 470,454 | 24,69% | +1,02% | 21 | +2 |
| Ecolo | 347,225 | 18,22% | +7,80% | 14 | +6 |
| PSC | 325,229 | 17,07% | −4,49% | 14 | −2 |
| FN | 75,262 | 3,95% | −1,16% | 1 | −1 |
| Vivant | 46,099 | 2,42% | +2,42% | 0 | 0 |
| Altres | 80,103 | 4,23% | -- | 0 | 0 |

## Parlament de Brussel·les

| Partit | Vots | % | +/− | Escons | +/− |
| PRL – FDF | 146,845 | 34,41% | −0,57% | 27 | −1 |
| Ecolo | 77,969 | 18,27% | +9,24% | 14 | +7 |
| PS | 68,307 | 16,01% | −5,39% | 13 | −4 |
| CDH | 33,815 | 7,92% | −1,34% | 6 | −1 |
| Vlaams Blok | 19,310 | 4,52% | +1,49% | 4 | +2 |
| Christelijke Volkspartij | 14,284 | 3,35% | +0,06% | 3 | 0 |
| VLD-Volksunie | 13,729 | 3,22% | −0,84% | 2 | −1 |
| SP.A-Agalev | 13,223 | 3,10% | −0,26% | 2 | 0 |
| FN | 11,204 | 2,63% | −4,83% | 2 | −4 |
| Vivant | 6,431 | 1,51% | +1,51% | 1 | +1 |
| FNB | 5,528 | 1,30% | +1,30% | 1 | +1 |
| Altres | 16,096 | 3,77% | -- | 0 | 0 |

## Parlament de la Comunitat Germanòfona de Bèlgica

| Partit | Vots | % | +/− | Escons | +/− |
| CSP | 12,822 | 34,78% | −1,15% | 9 | −1 |
| PFF | 7,860 | 21,32% | +1,43% | 6 | +1 |
| SP | 5,519 | 14,97% | −1,12% | 4 | 0 |
| PJU-PDB | 4,739 | 12,86% | −0,78% | 3 | 0 |
| Ecolo | 4,694 | 12,73% | −1,12% | 3 | 0 |
| Vivant | 1,228 | 3,33% | +3,33% | 0 | 0 |
# Jamie-Lee Kriewitz

Jamie-Lee Kriewitz (Springe, 1998) és una cantant alemanya de gènere Pop. És coneguda des de 2015, quan va ser guanyadora de la cinquena edició de La Veu d'Alemanya. Va representar Alemanya en el Festival de la Cançó d'Eurovisió 2016 amb la cançó «Ghost» que ha estat el seu primer èxit de vendes. Va néixer el 1998 a la ciutat alemanya de Springe i, als dotze anys, va començar a cantar en el cor de gospel "Joyful Noise". És vegetariana i fan de l'estètica japonesa i dels vestits excèntrics, que va lluir en els assajos del Festival d'Eurovisió.

## Referències

* ↑ «Castingshow-Finale: Jamie-Lee Kriewitz gewinnt "The Voice of Germany"» (en alemany), 17-12-2015. [Consulta: 1r abril 2016].
* ↑ «Alemanya intenta no quedar en últim lloc amb 'Ghost'». La Vanguardia, 14-05-2016.
# Draft de l'NBA del 1957

El Draft de l'NBA de 1957 va constar de 14 rondes i es van escollir 83 jugadors. Hi va haver una ronda suplementària amb dos jugadors més.

## Primera ronda

* = All-Star
* = Hall of Fame
| Posició | Jugador | Nacionalitat | Equip NBA | Universitat/Club |
| 1 | Hot Rod Hundley | Estats Units | Cincinnati Royals | West Virginia |
| 2 | Charlie Tyra | Estats Units | Detroit Pistons | Louisville |
| 3 | Jim Krebs | Estats Units | Minneapolis Lakers | SMU |
| 4 | Win Wilfong | Estats Units | St. Louis Hawks | Memphis State |
| 5 | Brendan McCann | Estats Units | New York Knicks | St. Bonaventure |
| 6 | Lennie Rosenbluth | Estats Units | Philadelphia Warriors | North Carolina |
| 7 | George Bon Salle | Estats Units | Syracuse Nationals | Illinois |
| 8 | Sam Jones | Estats Units | Boston Celtics | North Carolina Central |

## Segona ronda

| Posició | Jugador | Nacionalitat | Equip NBA | Universitat/Club |
| 9 | Dick Duckett | Estats Units | Cincinnati Royals | St. John's |
| 10 | Bob McCoy | Estats Units | Detroit Pistons | Grambling State |
| 11 | Harvey Schmidt | Estats Units | Minneapolis Lakers | Illinois |
| 12 | Jim Palmer | Estats Units | St. Louis Hawks | Dayton |
| 13 | Larry Friend | Estats Units | New York Knicks | California |
| 14 | Jack Sullivan | Estats Units | Philadelphia Warriors | Mount St. Mary's |
| 15 | Jim Morgan | Estats Units | Syracuse Nationals | Louisville |
| 16 | Dick O'Neal | Estats Units | Boston Celtics | TCU |
# Josep Mas i Torre

Josep Mas i Torre (Roda de Ter, Osona, segle xvii - Roda de Ter, Osona, segle xviii) fou un polític i guerriller català, ciutadà honrat de Barcelona, conegut amb el nom de Josep Mas de Roda.
Lluità en la darrera guerra contra Lluís XIV, a la Garrotxa. El 1695 li fou concedit el privilegi de cavaller del Principat. Juntament amb Jaume Puig de Perafita, Bac de Roda i Carles Regàs, preparà la insurrecció austriacista del 1704. Confinat a Lleida pel virrei filipista Francisco Fernández de Velasco, es posà al servei del rei arxiduc Carles quan aquest arribà davant de Barcelona el 1705. Rebé el privilegi de noble a les corts de Barcelona (1706) i defensà la ciutat durant el setge del 1706. Posteriorment participà en operacions bèl·liques, i el 1713 resistí a la plana de Vic, però el general castellà Feliciano de Bracamonte l'obligà a deposar les armes.
El seu fill, Miquel de Mas i Regàs, fou diputat del General de Catalunya i col·laborà, com ell, a la causa austriacista. Fou capità (amb grau honorífic de coronel) de la Reial Guàrdia Catalana de Barcelona i defensà la ciutat el 1706. I el 1709 reclutà homes per a l'exèrcit a la plana de Vic.

## Referències

* ↑ «Josep Mas i Torre». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Ecdisona

Ecdisona és una prohormona esteroidal de l'hormona de la muda dels insectes 20-hidroxiecdisona, la qual és secretada per les glàndules protoràciques. Les hormones de la muda dels insectes (ecdisona i els seus homòlegs) generalment es denominen ecdisteroides. Els ecdisteroides actuen com a hormones de mutació d'artròpodes, però també ocorren en altres embrancaments relacionats, on poden tenir diferents rols. En Drosophila melanogaster, un augment de la concentració d'ecdisona indueix l'expressió de gens que codifiquen les proteïnes que requereix la larva, i provoca que els cromosomes (llocs d'alta expressió) es formin en cromosomes de politè. Les troballes recents del laboratori Chris Q. Doe atribueixen un nou paper a aquesta hormona en la regulació de transicions de gens temporals dins de les cèl·lules mare neurals. Ecdisona i altres ecdisteroides també apareixen en moltes plantes principalment com a agent de protecció (toxines o antialimentants) contra insectes herbívors. Aquests fitoestesteroides han estat considerats com a valor medicinal i formen part de remeis d'herbes adaptogen com Cordyceps, però s'ha demostrat que un precursor ecdisteroide en plantes té propietats citotòxiques.Un plaguicida venut amb el nom de MIMIC té activitat ecdisteroide, tot i que la seva estructura química és poc semblant als ecdisteroides.

## Enllaços externs

* Ecdybase, The Ecdysone Handbook - a free online ecdysteroids database

## Notes

* ↑ Syed, Mubarak Hussain; Mark, Brandon; Doe, Chris Q. «Steroid hormone induction of temporal gene expression in Drosophila brain neuroblasts generates neuronal and glial diversity» (en anglès). eLife, 6, 10-04-2017, pàg. e26287. DOI: 10.7554/eLife.26287. ISSN: 2050-084X.
* ↑ Wang YS, Yang JH, Luo SD, Zhang HB, Li L, Molecules. 2007;12(3):536-42
# Eleccions regionals de Friül-Venècia Júlia de 1983

Les eleccions per a renova el consell regional del Friül – Venècia Júlia se celebraren el 26 de juny de 1983. La participació fou del 88,6%
← Eleccions regionals de Friül-Venècia Júlia, 1983 → :
| Partits | (%) | escons |
| Democràcia Cristiana Italiana (DC) | 34,2% | 23 |
| Partit Comunista Italià (PCI) | 21,7% | 14 |
| Partit Socialista Italià (PSI) | 11,3% | 7 |
| Llista per Trieste (LpT) | 5,7% | 4 |
| Partit Socialista Democràtic Italià (PSDI) | 5,7% | 3 |
| Moviment Social Italià-Dreta Nacional (MSI-DN) | 5,5% | 3 |
| Partit Republicà Italià (PRI) | 4,7% | 3 |
| Moviment Friül (MF) | 4,3% | 2 |
| Partit Liberal Italià (PLI) | 2,2% | 1 |
| Democràcia Proletària (DP) | 1,5% | 2 |
| Slovenska Skupnost - Unione Slovena (SSK-US) | 1,2% | 1 |
| altres | 2,0% | - |
| Total | 100,00 | 60 |
Font: Annuario Grolier 1989
# Jamie Arnold

Jamie Arnold (Detroit, Michigan, 10 de març de 1975) és un exjugador de bàsquet nord-americà amb passaport israelià, que va jugar de forma professional durant 14 temporades.
Després d'estar tres temporades als Wichita State de l'NCAA, va passar per diferents lligues europees, com la belga, la israeliana, la francesa, la xipriota i l'eslovena (on va ser subcampió de la ULEB amb el Krka Novo Mesto), abans de jugar a l'espanyola en el Joventut de Badalona. Va arribar a Badalona la temporada 2003-04 i s'hi va estar dues temporades, en les que va guanyar una Copa del Rei en el seu primer any al club. Després va fitxar pel Maccabi Elite Tel-Aviv, amb qui va guanyar una lliga i va ser subcampió de l'Eurolliga.

## Referències

* ↑ Jamie Arnold jugador a l'ACB
# Djurgården

Djurgården és una illa i un parc d'Estocolm a Suècia, situada a l'est de la ciutat. Compta aproximadament amb 800 habitants i té una superfície de 279 hectàrees per a 10.200 metres de ribes.
És un indret molt apreciat pels turistes, doncs, a més de ser un gran parc, reagrupa nombrosos museus, un zoo i un parc d'atraccions. Acull cada any més de deu milions de visitants.

## Història

El nom més antic conegut de l'illa va ser Walmunzø (1286). Al segle xvii, l'illa solia ser anomenada Valdemarsön. El nom actual de l'illa (djur, animal i -gården, parc, jardí) prové del zoològic que el rei Johan III va instal·lar a la zona nord-occidental de l'illa el 1579. Hi havia rens, ants i cérvols. A l'època de Gustau III, Djurgården es va convertir un popular jardí de recreació. Alguns diplomàtics estrangers van construir vil·les en llocs exclusius com Liston Hill i Lower Manila. A la dècada de 1820, l'illa va experimentar un nou impuls quan una època reial quan Carles XIV Joan de Suècia va fer construir el palau de Rosendal.

## Llocs a visitar

* Skansen, un museu a l'aire lliure i un zoo
* El museu Vasa, dedicat al vaixell Vasa que es va enfonsar al port d'Estocolm el dia de la seva avarada
* Nordiska museet, un museu dedicat a les tradicions i a la cultura sueca
* Gröna Lund, un parc d'atraccions.

## Referències

* 1 2 CVG. «Djurgården». A: Nordisk familjebok (en suec), 1907, p. 571-576.
* ↑ aa.vv.. «Stockholm». A: Encyclopaedia Britannica (en anglès). en línia, 1999-2019. «East of Gamla Stan lies the island of Djurgården, a cultural-recreational area that has several museums, including the Vasa Museum.»
* ↑ «Valdemarsön». A: Nordisk familjebok (en suec), 1921, p. 394.
* ↑ Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström,, Per Anders. Stockholms gatunamn: innerstaden (en suec). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget, 1986 (Monografier utgivna av Stockholms stad). ISBN 91-38-90777-1. (monografies sobre els noms de carrer de la ciutat d'Estocolm)
* ↑ Coarasa, Ricardo. «Djurgarden: el cor verd d'Estocolm». Viajes al Pasado, 17-01-2013. [Consulta: 9 febrer 2019].

## Bibliografia

* Rydqvist, Johan Erik. Djurgården förr och nu (Djurgården abans i avui) (pdf) (en suec). en línia. Stockholm: Johan Hörberg, 1833, p. 77 [Consulta: 9 febrer 2019]. Arxivat 2019-02-09 a Wayback Machine.
# Jānis Straume

Jānis Straume (Sigulda, 27 d'agost de 1962 - 10 de juliol de 2024) va ser un polític letó afiliat al partit Per la Pàtria i la Llibertat/LNNK. Va ser el quart president del Saeima des del 1991, que va ocupar el càrrec entre 1998 i 2002.

## Biografia

Straume era un membre destacat d'una sèrie d'organitzacions en el moviment per a la independència de Letònia, incloent Helsinki-86, el Moviment per la Independència Nacional de Letònia, el Congrés dels Ciutadans i la Unió del 18 de novembre.
Quan la Unió del 18 de novembre es va fusionar amb Per la Pàtria i la Llibertat/LNNK, es va convertir en membre d'aquest partit. Va tenir el càrrec de president del Saeima entre 1998-2002. Va ser president de la TB /LNNK entre el 2002 i el 2006, quan també era vicepresident del Saeima.

## Referències

* ↑ «Latvian politician Jānis Straume dies» (en anglès). [Consulta: 17 juliol 2024].
* ↑ «History of Legislature». [Saeima. Arxivat de l'original el 2007-10-27. [Consulta: 1r març 2015].
* ↑ Ortiz de Zárate, Roberto. «Leaders of Latvia», 2009. Arxivat de l'original el 2012-09-12. [Consulta: 1r març 2015].
# Hasta cierto punto

Hasta cierto punto és una pel·lícula de ficció cubana realitzada l'any 1983 per Tomás Gutiérrez Alea, autor també del guió amb Juan Carlos Tabío i Serafín Quiñones, que tracta sobre un guionista que prepara un film sobre el masclisme.

## Sinopsi

Oscar és un guionista que prepara una pel·lícula sobre el masclisme. Comença un romanç amb una obrera del port de l'Havana, mare soltera i aferrada a la seva llibertat. La relació posa en crisi el seu matrimoni, provoca contradiccions amb el director del film i evidència la seva incapacitat per a superar les seves contradiccions.

## Intèrprets

* Oscar Álvarez
* Mirtha Ibarra
* Omar Valdés
* Coralia Veloz
* Rogelio Blaín
* Ana Viñas
* Claudio A. Tamayo

## Premis

Al Festival Internacional del Nou Cinema Llatinoamericà de l'Havana de 1983 va obtenir el Gran Premi Coral i el premi coral a la millor actuació femenina per Mirtha Ibarra. El 1984 va obtenir la Makila de Plata al Festival de Cinema Llatinoamericà de Biarritz I el 1985 va obtenir el tercer premi al Festival Internacional de Cinema de Damasc.

## Referències

* ↑ Hasta cierto punto a Fotogramas
* ↑ Una película de Tomás Gutiérrez Alea clausura el ciclo de cine cubano en la Filmoteca Española, El País, 29 d'abril de 1984
* ↑ Marie-Helene Borowski Der Film als kritische Stimme im kubanischen Sozialismus: Eine Analyse ..., p. 76

## Enllaços externs

* Hasta cierto punto a YouTube
* Hasta cierto punto a Ecured, publicat sota llicència Commons.