OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pla S

Plan S és una iniciativa de publicació científica d'accés obert llançada el 2018 per «cOAlition S», un consorci d'agències nacionals de recerca i fundadors de dotze països europeus. El pla requereix que científics i investigadors es beneficiïn d'organitzacions i institucions de recerca finançades per l'estat i publiquin el seu treball en dipòsits oberts o en revistes que estiguin disponibles per a tothom a l'any 2021. La «S» significa «xoc».

## Referències

* ↑ «Coalition of European Funders Announces 'Plan S' to Require Full OA, Cap APCs, & Disallow Publication in Hybrid Journals». SPARC, 04-09-2018.
* ↑ «Plan S: Accelerating the transition to full and immediate Open Access to scientific publications». Science Europe, 04-09-2018. Arxivat de l'original el 4 September 2018. [Consulta: 13 setembre 2018]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2018-09-04. [Consulta: 8 novembre 2020].
* ↑ «Science Europe – cOAlition S». scienceeurope.org. [Consulta: 15 setembre 2018].
* ↑ «European countries demand that publicly funded research should be free to all». The Economist, 15-09-2018 [Consulta: 13 setembre 2018].
* ↑ Biemans, Claud «Hobbels op weg naar open wetenschap» (en dutch). , 01-03-2019. «De S staat voor shock. (Robbert-Jan Smits, presentation at the Physics@Veldhoven conference, 22 January 2019).»
# Pla Seldon

El Pla Seldon és el tema central de la saga Fundació d'Isaac Asimov.
Hari Seldon, mitjançant la psicohistoria, va idear una planificació de la trajectòria històrica de la humanitat i va deduir la caiguda de l'Imperi Galàctic, per la qual cosa es feia necessària la creació de la Fundació.
Periòdicament, la Fundació faria front a una Crisi Seldon, nom que es dona a allò que constitueix una amenaça per a l'existència o consecució del Pla Seldon. Les crisis Seldon obligarien a la Fundació a seguir una única trajectòria possible, predeterminada: el Pla Seldon.
L'avanç del pla es va veure truncat i gairebé fracassa durant els esdeveniments que es narren en la novel·la Fundació i Imperi per causa d'un mutant amb poders mentals anomenat El mul.

## Referències

* ↑ «La teoria de la història segons Asimov (3). La Psicohistòria». Revista Mirall, 25-01-2016.
# Voskhod 2

Voskhod 2 (rus: Восход-2) va ser una missió espacial tripulada de la Unió Soviètica en març de 1965. Es basava en la nau espacial Voskhod 3KD del programa Vostok amb dos tripulants a bord, Pàvel Beliàiev i Aleksei Leónov, equipat amb una cambra d'aire inflable. Es va establir una nova fita en l'exploració espacial quan Leónov es va convertir en la primera persona a sortir de la nau espacial en un vestit espacial especial per dur a terme un "passeig espacial" de 12 minuts.

## Tripulació

| Posició | Cosmonauta | Cosmonauta |
| Comandant | Pàvel Beliàiev Primer vol espacial | Pàvel Beliàiev Primer vol espacial |
| Pilot | Aleksei Leónov Primer vol espacial | Aleksei Leónov Primer vol espacial |

### Tripulació de reserva

| Posició | Cosmonauta | Cosmonauta |
| Comandant | Dmitri Zaikin | Dmitri Zaikin |
| Pilot | Ievgueni Khrunov | Ievgueni Khrunov |
| Posició | Cosmonauta | Cosmonauta |
| Comandant | Víktor Gorbatko | Víktor Gorbatko |
| Pilot | Piotr Kolodin | Piotr Kolodin |

## Paràmetres de la missió

* Massa: 5682 kg
* Apogeu: 475 km
* Perigeu: 167 km
* Inclinació: 64,8°
* Període: 90,9 min

### Passeig espacial

* Leónov – EVA 1 – 18 de març de 1965
** 08:28:13 UTC: La cambra d'aire del Voskhod 2 és despressuritzat per Leónov.
** 08:32:54 UTC: Leónov obre l'escotilla de la cambra d'aire del Voskhod 2.
** 08:34:51 UTC: Inici EVA 1 – Leónov abandona la cambra d'aire.
** 08:47:00 UTC: Fi EVA 1 – Leónov reentra en la cambra d'aire.
** 08:48:40 UTC: L'escotilla de la cambra d'aire és tancada i assegurada per Leónov.
** 08:51:54 UTC: Leónov començar a repressuritzar la cambra d'aire.
** Duració: 12 minuts

## Enllaços externs

* Video of Voskod 2 mission (Russian)
* The Voskhod 2 mission revisited
# Publi Servili Prisc (cònsol 463 aC)

Publi Servili Prisc (en llatí: Publius Servilius Sp. f. P. n. Priscus) va ser un magistrat romà del segle v aC. Era fill d'Espuri Servili Estructe i formava part de la gens Servília, de la família dels Servili Prisc.
Va ser elegit cònsol l'any 463 aC juntament amb Luci Ebuci Helva. Va morir mentre exercia el càrrec a causa de la gran pesta que va arrasar Roma aquell any i que va causar un gran nombre de morts entre la població. El seu col·lega Ebuci Helva havia mort una mica abans que ell. Es va nomenar interrex per a elegir nous cònsols a Publi Valeri Publícola.

## Referències

* ↑ «P. Servilius Sp. f. P. n. Priscus». Digital Prosopography of the Roman Republic. [Consulta: 19 novembre 2020].
* ↑ Quintus Servilius Priscus Structus, segons Smith.
* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 528.
# Socastee

Socastee és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 14.295 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Socastee tenia 14.295 habitants, 5.593 habitatges i 3.820 famílies. La densitat de població era de 412,8 habitants/km².
Dels 5.593 habitatges en un 33,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,4% hi vivien parelles casades, en un 11,3% dones solteres, i en un 31,7% no eren unitats familiars. En el 22,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,54 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,3% tenia menys de 18 anys, un 9,7% entre 18 i 24, un 34,9% entre 25 i 44, un 22,7% de 45 a 60 i un 8,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.436$ i la renda mediana per família de 45.994$. Els homes tenien una renda mediana de 28.845$ mentre que les dones 21.782$. La renda per capita de la població era de 18.069$. Entorn del 5,6% de les famílies i el 9,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Socastee». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Socastee». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ríver Atlético Clube

* No s'ha de confondre amb Ríver Esporte Clube.
El Ríver Atlético Clube és un club de futbol brasiler de la ciutat de Teresina a l'estat de Piauí.

## Història

L'1 de març de 1946, el club fou fundat per estudiants del Ginásio Leão XIII, comandats pel professor Anilthon Soares. El club comprà samarretes al River Plate de l'Argentina, i n'adoptà el nom i colors. El 1948, dos anys després de la fundació del club, guanyà el seu primer campionat piauiense. Des d'aleshores i fins al 2014 el club s'ha proclamat campió estatal en 28 ocasions. Els anys 1977, 1978, 1979, 1981, i 1982 disputà el Campeonato Brasileiro Série A. A més el 2000 jugà la Copa João Havelange, equivalent al campionat brasiler.

## Palmarès

* Campionat piauiense:
** 1948, 1950, 1951, 1952, 1953, 1954, 1955, 1956, 1958, 1959, 1960, 1961, 1962, 1963, 1973, 1975, 1977, 1978, 1980, 1981, 1989, 1996, 1999, 2000, 2001, 2002, 2007, 2014

## Estadi

El club disputa els seus partits a l'Estadi Governador Alberto Tavares Silva, anomenat Albertão amb capacitat per a 60.000 espectadors.
Ríver també juga a l'Estadi Lindolfo Monteiro, anomenat Lindolfinho, amb capacitat per a 8.000 espectadors.

## Rivals

El derbi entre Ríver i Esporte Clube Flamengo és conegut com a Rivengo, fusió dels noms Ríver i Flamengo.

## Referències

* 1 2 (portuguès) Ríver Atlético Clube a Arquivo de Clubes Arxivat 2007-07-05 a Wayback Machine.
* ↑ Enciclopédia do Futebol Brasileiro, Volume 1 - Lance, Rio de Janeiro: Aretê Editorial S/A, 2001.
* ↑ Especial Placar - 500 Times do Brasil, São Paulo: Editora Abril: 2003.
* 1 2 «Piauí State League - List of Champions». RSSSF, 13-04-2014. [Consulta: 1r juliol 2014].
* ↑ 1977 Campeonato Brasileiro Série A a RSSSF
* ↑ 1978 Campeonato Brasileiro Série A a RSSSF
* ↑ 1979 Campeonato Brasileiro Série A a RSSSF
* ↑ 1981 Campeonato Brasileiro Série A a RSSSF
* ↑ 1982 Campeonato Brasileiro Série A a RSSSF
* ↑ 2000 Copa João Havelange a RSSSF
* ↑ (portuguès) Estadi Governador Alberto Tavares Silva a Templos do Futebol
* ↑ (portuguès) Ríver Atlético Clube a Times Brasileiros Arxivat 2007-05-04 a Wayback Machine.
* ↑ (portuguès) Juiz expulsa maqueiro fumante em clássico no PI - Terra Esportes (Novembre 6, 2006)

## Enllaços externs

* (portuguès) Ríver Atlético Clube a Arquivo de Clubes Arxivat 2007-07-05 a Wayback Machine.
# Pla de l'Arc

* Per a altres significats, vegeu «Pla de l'Arc (jaciment)».
El Pla de l'Arc és una comarca dins de la Plana Alta. De morfologia plana a una altura que no supera els 300 m d'altura i rodejada de muntanyes (Serra d'en Galceran als nord-oest, la Serra d'Orpesa per l'est, el Desert de les Palmes i la Serra de Borriol pel sud) encara que el Penyagolosa corona la plana. Es troba connectada amb els corredors de Maestrat pel nord i pel sud. Aquesta orografia la protegeix de les extremitats climàtiques i meteorològiques permetent el cultiu d'oliveres, ametlers i vinya.
Dins del Pla de l'Arc es localitzen les poblacions de Cabanes de l'Arc (que fa les funcions de capçalera), la Vall d'Alba i Benlloc. Encara que la comarca funcional arriba a integrar a part d'aquests darrers municipis, els de Vilafamés, La Pobla Tornesa, Sant Joan de Moró, Borriol, la Serra d'en Galceran. junt amb les poblacions de la comarca de la Ribera de Torreblanca o Serralada de les Palmes (comarca històrica a part) que són Torreblanca, Benicàssim, Orpesa i la zona costanera del terme de Cabanes conegut com a "Prat d'Albalat".
Al bell mig del pla es troba l'Arc de Cabanes que dona nom a la unitat. Es tracta d'un arc de triomf romà situat als afores de Cabanes, al costat de la Via Augusta i data del segle ii.

## Jornades culturals

Les Jornades Culturals a la Plana de l'Arc són unes jornades o congrés obert al conjunt dels sectors socials, que combina la recerca científica amb la reivindicació i divulgació del patrimoni cultural de la comarca natural de la comarca. La primera edició fou el 1996 a la Pobla Tornesa i s'ha celebrat cada any. El 2011 se celebrà a Borriol, el 2012 a Cabanes, el 2013 a Benlloc i el 2014 a Vilanova d'Alcolea. El 2009 aquestes jornades obtingueren el premi Valencià de l'Any.

## Referències

* 1 2 «Els reptes de la societat rural a les Jornades Culturals a la Plana de l'Arc». La Veu, 19-10-2013. [Consulta: 6 novembre 2013].
* ↑ «XVI Jornades Culturals a la Plana de l'Arc». Iec.cat, 19-10-2011.
* ↑ «Cabanes: XVII Jornades Culturals a la Plana de l'Arc, 26 a 28 octubre». Turismodecastellon.com, 2012 [Consulta: 10 maig 2015]. Arxivat 3 de març 2016 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 29 juliol 2023].
* ↑ A. A., J. «Las Jornades Culturals de la Plana de l'Arc se inauguran en Benlloch». El Periódico Mediterráneo, 18-10-2003 [Consulta: 10 maig 2015].
* ↑ Pitarch, Vicent «Les Jornades Culturals a la Plana de l'Arc, premi Valencià de l'Any». Serra d'Or, 0037-2501, 591, 2009, pàg. 34-35 [Consulta: 10 maig 2015].
# Växjö

Växjö (en suec Ipa: [˘vɛkːɧøː]) és una ciutat situada al sud de Suècia a la regió de Småland, comtat de Kronoberg, amb una superfície de 2.929 hectàrees i una població d'uns 55.600 habitants. El seu nom prové de vägsjö, (traduïble com a carretera entre els llacs), a causa que la ciutat està envoltada de llacs. En el centre hi ha petits llacs com Växjösjön i Trummen que proporcionen agradables passeigs als habitants, i als voltants, grans llacs com Helgasjön i Bergundasjön són utilitzats per a activitats de lleure.

## Patrimoni

Destacable a Växjö és la seva domkyrka (catedral), situada en un parc en honor de Carl von Linné. També el seu museu del vidre, ja que l'àrea és coneguda com el regne del vidre, amb fàbriques com Orrefors i Kosta Boda. La seva biblioteca Växjö Stadsbibliotek és un agradable espai, que destaca per la seva arquitectura obra de Schmidt Hammer.
La Universitat de Växjö, situada al barri sud de Teleborg, és una universitat petita però dinàmica que proporciona un ambient jove a la ciutat.

## Economia

La localització de Växjö en una zona boscosa ha fet que la producció forestal siga una de les activitats primàries més rellevants. Existeixen diverses empreses forestals que produeixen fusta, cel·lulosa, paper i altres derivats; entre elles destaca la cooperativa Södra Skogsägarna, la major empresa forestal de Suècia. D'altra banda, Visma Spcs i Boss Media són dues importants empreses de programari i sistemes de còmput nascudes en Växjö en 1983 i 1999, respectivament.
Una part considerable de l'energia elèctrica i tèrmica de la ciutat procedeix de Sandviksverket, una planta generadora que utilitza principalment biocarburants. Växjö és a més un important centre comercial regional, amb nombroses tendes i la presència de magatzems de les grans cadenes comercials presents a Suècia. En la ciutat tenen instal·lacions les empresestransnacionals Alstom i SAAB.

## Personatges destacats

* Thomas Ravelli, exfutbolista suec.
* Mats Wilander, extenista suec número 1 del món.
* Jonas Jonasson, novelista.
* Pär Lagerkvist (1891-1974), escriptor, Premi Nobel de Literatura de l'any 1951.

## Enllaços externs

* Lloc web oficial de la ciutat
# Searcy

Searcy és una població dels Estats Units a l'estat d'Arkansas. Segons el cens del 2000 tenia 18.928 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Searcy tenia 18.928 habitants, 6.822 habitatges, i 4.495 famílies. La densitat de població era de 497,2 habitants/km².
Dels 6.822 habitatges en un 28,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,8% hi vivien parelles casades, en un 10,8% dones solteres, i en un 34,1% no eren unitats familiars. En el 29,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,32 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,86.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,7% tenia menys de 18 anys, un 23,4% entre 18 i 24, un 23,3% entre 25 i 44, un 17,8% de 45 a 60 i un 15,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.321 $ i la renda mediana per família de 41.334 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.445 $ mentre que les dones 21.142 $. La renda per capita de la població era de 16.553 $. Entorn de l'11,7% de les famílies i el 15% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Fills i filles il·lustres de la ciutat

* Beth Ditto (1981-), cantant

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Searcy». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Searcy». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Sofronisc

Sofronisc d'Atenes (en llatí Sophronicscus, en grec antic Σωφρονίσκος) fou el pare del famós filòsof Sòcrates que va tenir amb la seva dona Fenàreta. Era un escultor en marbre de certa fama.
Va viure a l'entorn del 470 aC i va pertànyer a la vella escola àtica d'escultura, anterior a Fídies. Era d'una família d'artistes considerada descendents de Dèdal. Probablement Sòcrates va aprendre l'art de l'escultura del seu pare. No consta el nom o detalls de cap de les seves obres.

## Referències

* ↑ Sophroniscus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 876
# SHC

SHC té els següents significats:
* Spring Hill College, universitat privada amb seu a Mobile (ciutat d'Alabama)
* Sacred Hearts Club, àlbum musical de la formació Foster the People dels Estats Units
* Combustió humana espontània (del seu nom en anglès Spontaneous Human Combustion), combustió d'un cos humà sense causa externa aparent
# Vici ocult

Els defectes o vicis ocults, també anomenats vicis redhibitoris, són en termes jurídics, els possibles defectes que pot tenir una cosa (un objecte, per exemple) alhora de fer una compravenda i que no es poden detectar al lliurament. Generalment, l'existència de vicis ocults dona dret al comprador d'exercir una sèrie d'accions envers el venedor. Aquestes accions tenen per objecte la reclamació d'una resolució del contracte o bé una modificació de les condicions de venda, com també el rescabalament de danys i perjudicis.

## Regulacions nacionals
### Espanya

La denúncia del contracte de compravenda per part del comprador cap al venedor està limitada al termini de 30 dies comptats després de l'entrega de la cosa. Si el comprador no denuncia en el termini establert, perd l'acció de poder reclamar envers el venedor.
Drets (accions) atorgats al comprador:
* Renúncia del contracte amb l'abonament de despeses corresponents al pagament efectuat amb anterioritat (acció redhibitòria).
* Rebaixar una quantitat proporcional del preu, segons la valoració d'un pèrit (acció Quanti Minoris).
* En tots dos casos, el comprador pot exigir la indemnització per danys i prejudicis per raó de mala fe per part del venedor.
El termini per d'exercici de drets és de 6 mesos comptats des de l'entrega.

## França

La denúncia del contracte de compravenda per part del comprador cap al venedor no està limitat a cap termini des del moment de la venda, però s'ha d'exercir en els dos anys següent al descobriment del vici. Això no obstant, el comprador ha de provar l'existència real d'un possible vici ocult.
Drets atorgats (accions) al comprador:
* Dret a substitució de la cosa per una altra cosa equivalent en valor
* Dret a devolució dels diners

## Referències

* ↑ «vici ocult». TERMCAT. [Consulta: 19 desembre 2021].
* ↑ «Vice caché» (en francès). Ministeri d'Economia, Finances i la Recuperació (França) de França. [Consulta: 19 desembre 2021].

## Vegeu també

* Dret mercantil
* Dret civil

## Enllaços externs

* Pèrit
* «Vici ocult». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Phil Imray

Phil Imray (nascut el 22 de febrer de 1984) és un futbolista anglès que actualment juga com a porter pel Team Wellington del Campionat de Futbol de Nova Zelanda.

## Trajectòria esportiva

Imray va iniciar la seva carrera futbolística a Anglaterra amb el Worcester City on hi va estar del 1999 al 2000. La temporada següent se n'anà a l'Archdales i el 2001 Imray se n'anà a Nova Zelanda a jugar amb el Western Suburbs.
La temporada 2006-2007 Imray debutà en el futbol professional en ser contractat pel YoungHeart Manawatu. Però el contracte amb el club tan sols durà una temporada i va ser transferit al Team Wellington on jugaria en la temporada 2007-2008.
El 2008 va estar una estona amb l'Hibernian F.C. d'Escòcia on no va ser contractat al fallar els estàndards del club. Al retornar a Nova Zelanda va firmar un contracte curt amb el Wellington Phoenix on seria cedit per una temporada. El 2011 va ser cedit de nou al Wellington Phoenix.
Amb el Team Wellington l'anglès Phil Imray ha jugat, comptant les interrupcions de l'Hibernian i el Wellington Phoenix, en quasi seixanta partits des del 2007. Ha aconseguit no concedir cap gol en quasi vint partits.

## Palmarès

* Copa White Ribbon (1): 2011-12.

## Referències

* ↑ (anglès) «Phil Imray – Player profile». Transfermarkt.co.uk. [Consulta: 02/04/2012.]
* ↑ (anglès) «Player Profile – Phil Imray Arxivat 2010-05-18 a Wayback Machine.». TW.org.nz. [Consulta: 02/04/2012.]
* ↑ (anglès) «Phil Imray – Performance data – 06/07». Transfermarkt.co.uk. [Consulta: 02/04/2012.]
* ↑ (anglès) «Phil Imray – Performance data – 07/08». Transfermarkt.co.uk. [Consulta: 02/04/2012.]
* ↑ (anglès) «Wellington keeper gloving chance at Hibs». Stuff.co.nz. [Publicació: 17/07/2008.] [Consulta: 02/04/2012.]
* ↑ (anglès) «Warner To Make Phoenix Debut Arxivat 2013-02-06 a Wayback Machine.». Federació de Futbol d'Austràlia. [Publicació: 15/10/2011.] [Consulta: 02/04/2012.]
* ↑ (anglès) «Phil Imray – Performance data by club». Transfermarkt.co.uk. [Consulta: 02/04/2012.]
* ↑ (anglès) «Phil Imray – White vest – least goals conceded». Transfermarkt.co.uk. [Consulta: 02/04/2012.]

## Vegeu també

* El futbol a Anglaterra
* El futbol a Escòcia
* El futbol a Nova Zelanda

## Enllaços externs

* (anglès) Informació i estadístiques de Phil Imray a la pàgina web oficial del Team Wellington Arxivat 2010-05-18 a Wayback Machine.
* (anglès) Informació i estadístiques de Phil Imray a transfermarkt.co.uk
# Pla de Vistabella

El Pla de Vistabella o també anomenat Polje de Vistabella és un altiplà situat al nord-oest de la província de Castelló a la comarca de l'Alcalatén, concretament a la població de Vistabella del Maestrat. És un altiplà amb una altitud prou alta, ja que sobrepassa els 1.100 metres, enclavat entre el massís de Penyagolosa i les serres de la Batalla i de Mayabona a la província de Terol, entre les poblacions de Vistabella del Maestrat i Puertomingalvo. Aquest pla es troba a les faldes del pic del Penyagolosa i també forma part del Parc Natural del Penyagolosa.
# Selle San Marco

L'equip Selle San Marco va ser un italià, de ciclisme en ruta que va competir entre 1981 i 1982. Va ser l'antecedent de l'equip Dromedario-Alan.

## Principals resultats

* Giro de la província de Reggio de Calàbria: Alfio Vandi (1981)
* Coppa Placci: Alfio Vandi (1981)

### A les grans voltes

* Giro d'Itàlia
** 2 participacions (1981, 1982)
** 0 victòries d'etapa:
* Tour de França
** 0 participacions
* Volta a Espanya
** 0 participacions

## Enllaços externs

* Plantilla i resultats a firstcycling.com
* Plantilla a memoire-du-cyclisme.eu
* Plantilla i resultats a cyclebase.nl
# Publi Servili Prisc Estructe (cònsol 495 aC)

Publi Servili Prisc Estructe (en llatí: Publius Servilius Priscus Structus) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Servília, i era de la família dels Servili Prisc d'origen patrici. Usava el nom d'Estructe (structus, que posa ordre). Va ser pare de Gai Servili Estructe Ahala, cònsol el 478 aC i de Espuri Servili Prisc Estructe, cònsol el 476 aC.
Va obtenir el consolat l'any 495 aC amb Api Claudi Sabí Regil·lensis. En aquest any va morir el darrer rei de Roma, Tarquini el Superb. També en aquest any es va dedicar el temple de Mercuri i es va enviar un cos de colons addicionals a la colònia de Sígnia fundada per Tarquini.
Els cònsols van fer la guerra contra els volscs i els van conquerir la ciutat de Suèssia Pomètia. Prisc després va derrotar els sabins i els auruncs.
En la lluita entre patricis i plebeus per la qüestió dels deutes, Prisc va tendir a afavorir els plebeus, però com que no podia fer res sense comptar amb el seu col·lega, finalment es va enemistar amb patricis i plebeus, uns perquè consideraven que els traïa i els altres perquè consideraven que no feia res.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 528.