OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cal Xuclà (Cervera)

Cal Xuclà és una obra de Cervera (Segarra) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici entre mitgeres, situat al carrer Major, eix vertebrador del nucli antic del municipi. L'immoble es desenvolupa en planta baixa i tres pisos. La planta baixa està conformada per dues obertures, d'accés a l'habitatge pròpiament dit i als despatxos. Aquestes dues obertures, de llinda plana i amb marcs motllurats de pedra configuren els dos eixos verticals de la façana. El parament de la façana està fet a base d'aplacats de pedra formant línies horitzontals, juntament amb senzilles línies d'esgrafiat amb motius vegetals que contribueixen a delimitar cada una de les plantes. Les obertures dels tres pisos -dos a cada un- són decreixents en alçada, de llinda plana i senzill emmarcament. Les del primer pis estan unides per una sola balconada, mentre les del segon pis ja presenten sengles balcons; les de l'última planta, visiblement més petites, també tenen un balcó cada una, però més senzilles que les precedents. Tots els balcons són de forja, seguint el pla vertical de la façana però decorats -sobretot el del primer pis- amb abundants motius geomètrics.

## Referències

* ↑ «Cal Xuclà». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 31 maig 2021].
# Beveren-Leie

* Per a altres significats, vegeu «Beveren (desambiguació)».
Beveren-Leie és un antic municipi de Bèlgica a la vora del riu Leie. El 1r de gener de 1977 va fusionar-se amb Waregem.
Es troba en la plana ondulant de l'interfluvi Escalda-Leie, entre deu i vint metres sobre el nivell mitjà del mar, amb terra sorrosa o sorrosa-argilosa. La zona desguassa per una densa xarxa de rierols vers el Leie que en forma la frontera septentrional.
S'han trobat traces de l'edat de bronze i de ferro. El 1937 s'hi va excavar un tresor amb uns nous cents monedes de bronze de l'època romana. Hi queden traces de quatre masies de l'època gal·loromana que van desenvolupar-se com senyories durant el temps dels francs. Una d'aquesta, Beverna, va donar el nom al poble.
De 1716 a 1717, sota el govern austríac, la nova carretera Gant-Kortrijk va canviar el poble. Al voltant del peatge es creen unes botigues i empreses de servei. Després de l'ocupació francesa el 26 juny de 1794, el poble va patir regularment el pillatge per les tropes de França. Va seguir un període de gran pobresa que va canviar a la fi del segle xix quan s'hi va desenvolupar la indústria del lli. Amb l'ocàs d'aquest sector a mitjan segle xx, després d'uns anys de crisi, s'hi va crear un teixit industrial divers i moltes terres de conreu es van urbanitzar.

## Persones

* Leonard Lodewijk De Bo (1826-1885), capellà i lingüista

## Referències

* 1 2 3 «Beveren-Leie» (en neerlandès). Inventaris Onroerend Erfgoed. Agentschap Onroerend Erfgoed. [Consulta: 30 novembre 2021].
# Vilafranca de Lauragués

Vilafranca de Lauragués (en occità; en francès Villefranche-de-Lauragais) és un municipi francès situat al departament de l'Alta Garona, a la regió Occitània.

## Vegeu també

* Església de Nostra Senyora de l'Assumpció.
# Bellaco

Bellaco és una entitat de població de l'Uruguai, ubicada a l'oest del departament de Río Negro. Té una població aproximada de 234 habitants. segons les dades del cens del 2004.
Es troba a 69 metres sobre el nivell del mar.

## Referències

* ↑ Instituto Nacional de Estadística de Uruguay 2004 (xls)
* 1 2 (anglès) Mapa, localització, clima i altres dades
# Carrosio

Carrosio és un municipi situat al territori de la província d'Alessandria, a la regió del Piemont, (Itàlia).
Limita amb els municipis de Gavi, Voltaggio i Bosio.
Pertanyen al municipi la frazione de Ricoi.

## Enllaços externs

* Guia turística de Carrosio
# Ḫā

* No veieu bé alguns caràcters?
La ẖā (en àrab خاء ['xaːʔ]) és la setena lletra de l'alfabet àrab (vint-i-quatrena en l'ordre abjadí). És una lletra lunar.

## Història

Prové, per via dels alfabets nabateu i arameu, de la ḥet fenícia.

## Ús

Representa el so consonàntic /x/.

## Escriptura

| Aïllada | Final | Medial | Inicial |
| خ | ـخ | ـخـ | خـ |
La ḥā es lliga a la següent lletra de la paraula. També amb la precedent, sempre que aquesta no sigui àlif, dāl, ḏāl, rā, zāy o wāw, que mai no es lliguen a la lletra posterior.

## Variants

Tot i que la jīm és molt similar, es considera que aquesta té un origen independent.
Deriva en forma i nom de la ḥā (vegeu per a altres variants d'aquesta), quedant la ḥā per a representar l'altra possible pronunciació de la ḥēth com a /ħ/.
És una de les sis lletres afegides a l'alfabet àrab bàsic a part de les vint-i-dues heretades de l'alfabet fenici.
En la varietat paixtu de l'alfabet àrab s'usa una lletra com la ḥā amb un diacrític semblant a una hamza a sobre, ځ per a representar /dz/; i amb tres punts, څ, per a /ts/.

## Vegeu també

* Llengua àrab
* Alfabet de xat àrab
* Alfabet
* Alfabet fenici

## Referències

* ↑ (castellà) Genealogia dels alfabets al web de la Promotora Española de Lingüística
# Apadrinament (agricultura i ramaderia)

Apadrinament (adoption en anglès, apadrinamiento en castellà, parrainage en francès) d'una planta de conreu o d'un animal de granja és un mètode de patrocini comercial que s'està desenvolupant actualment en el món agricultor i ramader. Com a objecte d'un apadrinament pot figurar qualsevol planta de conreu (cep, olivera, taronger, ametller, pomer, etc.) o animal de granja (vaca, ovella, porc, etc.).
A nivell emocional, l'apadrinament crea un enllaç amistós entre els consumidors finals i el sector agricultor i ramader. El sentit econòmic de l'apadrinament consisteix en una mena de venda a l'avançada del producte final d'una planta (fruites, vi, oli, etc.) o d'un animal (llet, ous, carn, etc.) a un preu atractiu, moltes vegades més avantatjós que els preus de mercat, ja que la cadena de distribució és més curta i sovint directa: fabricant - consumidor.
La natura de l'apadrinament és mixta, és a dir, presenta una síntesi d'un producte físic amb un servei. La vessant de servei inclou moltes vegades coses com visites al lloc de producció, participació en les obres, enviament regular de noticiaris sobre l'estat de la planta o de l'animal.

## Referències

* ↑ Internet, Unidad Editorial. «El éxito de apadrinar un árbol | Barcelona | elmundo.es». [Consulta: 23 desembre 2017].

## Enllaços externs

* Apadrineu un animal - Apadrinament d'animals de granja, inclòs un porc, una vaca, una ovella (anglès) Arxivat 2012-03-24 a Wayback Machine.
* Godstone Vineyards - Apadrineu una vinya (anglès) Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
* Adopta un naranjo (castellà)
# Cal més Xic

Cal més Xic o "la Petrolífera", és una edificació catalogada de Bagà.
Construïda en 1906 i ubicada a l'inici del camí del santuari de Paller estava antigament dedicada a la producció de petroli, que s'extreia de pedra bituminosa dels voltants. A partir del 1912, el negoci va dedicar-se a la fabricació de ciment amb material extret de la pedrera de la font del Sofre, situada a tocar de l'inici del camí del santuari de Paller. De la fàbrica resten un conjunt d'edificacions, construïdes en moments diferents; de les tres xemeneies només en queda una, de forma troncocònica amb quatre cossos o anells diferenciats en alçada. És de titularitat privada i, actualment, bona part de l'interior està dedicada a habitatges.

## Referències

* ↑ Part II. El Patromini Monumental de Bagà. Edificacions de carrers fora de l'antic recinte murallat, nuclis i edificacions del terme municipal
# Vladimir Popović

Vladimir Popović (Podgorica, 5 de juny de 1976) és un futbolista montenegrí.
Va jugar al Budocnost de la seua ciutat natal i al Zemun. A la competició espanyola va militar a l'Sporting de Gijón, al Màlaga CF i al Getafe CF, per retornar després als Balcans.
# Benton (Wisconsin)

Benton és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 976 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Benton tenia 976 habitants, 393 habitatges, i 260 famílies. La densitat de població era de 454 habitants per km².
Dels 393 habitatges en un 30% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55% hi vivien parelles casades, en un 7,4% dones solteres, i en un 33,6% no eren unitats familiars. En el 28,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,48 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,7% tenia menys de 18 anys, un 8,1% entre 18 i 24, un 26% entre 25 i 44, un 25,5% de 45 a 60 i un 13,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.313 $ i la renda mediana per família de 41.518 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.882 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 15.702 $. Aproximadament el 4,5% de les famílies i el 7,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Benton» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Benton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Vejariï

Vejariï (en rus: Вежарий) és un poble de la República d'Ingúixia, el 2019 tenia 1.007 habitants.

## Referències

* ↑ Закон Республики Ингушетия от 23 февраля 2009 года № 5-рз «Об установлении границ муниципальных образований Республики Ингушетия и наделении их статусом сельского поселения, муниципального района и городского округа»
# Barranc del Foguer

El Barranc del Foguer és un dels barrancs del terme de la Torre de Cabdella, dins de l'antic terme de Mont-ros.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Carl Alexander Clerck

Carl Alexander Clerck (1709 - 22 de juliol de 1765) va ser un naturalista, entomòleg, i aracnòleg suec.
Clerck provenia d'una família de la petita noblesa, va entrar a la Universitat de Upsala en 1726. Poc se sap dels seus estudis, es desconeix si té algun contacte amb el genial Carl von Linné (1707-1778) durant el seu temps en Uppsala. Els seus limitats mitjans ho van obligar a sortir de la Universitat precoçment i entrar en l'administració pública, i després acaba treballant en l'administració de la ciutat d'Estocolm.
El seu interès per la Història natural sembla haver arribat a una edat més madura, influenciat per una conferència de Carl von Linné a la qual va assistir a Estocolm l'any 1737. En els anys següents recull i classifica un gran nombre d'aranyes, juntament amb més observacions generals sobre el comportament de les aranyes, publicant Svenska Spindlar ("Aranyes de Suècia", 1757, també coneguda pel seu títol llatí, Aranei Suecici). Les seves aportacions foren reconegudes posteriorment a l'International Code of Zoological Nomenclature.
També va iniciar la publicació de Insectorum som Icones rariorum, una sèrie de plaques, però sense comentar que il·lustren nombroses espècies de papallones, que va quedar inconclusa després del tercer fascicle (1766) a causa de la mort de Clerck.
Eventualment Clerck es va convertir en un amic i corresponsal de Linné, que apreciava molt el seu treball i, a través del seu patrocini va ser triat com a membre de la Societat Real de Ciències d'Upsala en 1756 i de la Reial Acadèmia Sueca de Ciències el 1764.
La col·lecció de Clerck es troba avui en el Museu Suec d'Història Natural.

## Referències

* ↑ Alb. Tullgren, "Clerck, Carl Alexander", Svenskt biografiskt lexikon, vol. 8 (1929).
* ↑ ICZN Code Art. 3.1
* ↑ Pierre Bonnet (1945). Bibliographia araneorum, Les frères Douladoure (Toulouse).

## Galeria

* Portada de l'edició 1757 del Svenska Spindlar
* Imatges originals (Araneus angulatus) en la Planxa 1 de Svenska Spindlar
* Portada del llibre Icones insectorum rariorum.
# Šolta

Šolta és una illa i municipi de Croàcia, al comtat de Split-Dalmàcia. Està situada al mar Adriàtic, a l'arxipèlag dàlmata, a l'oest de l'illa de Brač, al sud de Split i a l'est de les illes Drvenik Veli i Drvenik Mali. Comprèn una àrea de 58,98 km² i té una població de 1.675 habitants (2011), que inclou els pobles de Gornje Selo i Grohote. Durant l'Imperi Austrohongarès les viles de Šolta encara tenien els seus noms italians, de l'època veneciana, sent Gornje Selo la Villa Superior.

## Història

Durant l'època de l'Imperi Austrohongarès, els pobles encara tenen el seu nom italià. Villa Grohote, Villa Inf. abreviatura de Villa Inferior (Donje Selo) amb el port Porto Olivetto (Maslinica), Villa Media (Srednje Selo) i Villa Superior (Gornje Selo) amb el port de Stomosca (Stomorska). L'estructura de l'impost sobre la propietat de l'administració austrohongaresa es basava en "Fractionen". La parròquia local de Šolta es va dividir en la comunitat cadastral Grohote, Donje-Selo, Gornje-Selo i Srednje-Selo, és a dir, sota els topònims croats.

## Galeria d'imatges

* Grohote
* Gornje Selo
* Port de Maslinica
* Nečujam
* Nečujam
* Imatge de satèl·lit de Solta.

## Referències

* ↑ «Šolta on Kroatien-online.com». Arxivat de l'original el 2006-08-20.
* ↑ Duplančić Leder, Tea; Ujević, Tin; Čala, Mendi. Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1 : 25 000 journal=Geoadria (PDF). 9, juny 2004, p. 5–32. DOI 10.15291/geoadria.127.
* ↑ «1. POPULATION BY AGE AND SEX, BY SETTLEMENTS, 2011 CENSUS» (en anglès). [Consulta: 3 octubre 2021].
* ↑ Stermich (Segretaria di Governo). «AVVISO Nr. 24979-9466.» (en italià). Gazzetta di Zara / Gazzetta di Zara. Foglio Ufficiale (d’Annuncii/d’Annuzi) della Gazzetta di Zara p. 12. ANNO, 02-02-1841. [Consulta: 4 setembre 2019]. (Price list for cadastral extracts)
* ↑ Stermich (Segretaria di Governo). «AVVISO Nr. 24979-9466.» (en italià). Gazzetta di Zara / Gazzetta di Zara. Foglio Ufficiale (d'Annuncii/d'Annuzi) della Gazzetta di Zara p. 12. ANNO, 02-02-1841. (Price list for cadastral extracts)
* ↑ Kaiserlich-Königliches Militär-Geographisches Institut (Wien). «Special-Karte des Koenigreiches Dalmatien.» (en alemany). Karte aus dem Bestand des Projekts GeoPortOst am Leibniz-Institut für Ost- und Südosteuropaforschung, 1869. (Austrian map with place names and field names)
* ↑ «Landes-Gesetz- und Verordnungsblatt für Dalmatien» (en alemany). Oesterreichische Zeitschrift für Verwaltung p. 172. ANNO, 29-08-1867.

## Enllaços externs

* Tourist office of island Šolta Arxivat 2009-04-19 a Wayback Machine.
* Forum of Šolta Arxivat 2017-10-16 a Wayback Machine.
# Apache Struts

Struts és una aplicació web de codi obert de l'Apache Software Foundation, desenvolupada sota el patró de disseny MVC (Model View-Controler, model vista-controlador). Es va iniciar l'any 2000 sobre la plataforma J2EE (Java 2, Enterprise Edition). Per a entendre el funcionament de l'Struts, primer es treballa sobre les següents tecnologies d'aplicacions web a Java:
* HTTP, HTML i agents d'usuari
* El cicle request/response d'HTTP.
* JavaScript, AJAX, y SOAP
* El llenguatge Java i Aplicacions Frameworks
* JavaBeans
* Fitxers de propietats i ResourceBundles
* Servlets, filtres i contenidors web
* Pàgines JavaServer i JSP Tag Libraries
* Extensible Markup Language (XML)
* JAAS
* Model Vista Controlador

## HTTP, HTML i agents d'usuari

El World Wide Web va ser construït sobre el protocol de transferència d'hipertext (HTTP) i el llenguatge de marcat d'hipertext (HTML). Un agent de l'usuari, com un navegador web, utilitza l'HTTP per a sol·licitar un document HTML. El navegador després ajusta el format i exhibeix el document a l'usuari. L'HTTP s'utilitza per a transportar més que l'HTML, però l'HTML és la llengua franca del web i de les aplicacions web.

## Referències

* ↑ Shan, Tony. «Taxonomy of Java Web Application Frameworks». Proceedings of 2006 IEEE International Conference on e-Business Engineering (ICEBE 2006), 2006. [Consulta: 10 octubre 2010].
* ↑ My History of Struts 2 - O'Reilly ONJava Blog<
# Can Marc

«Can Marc» té aquests significats:
* Can Marc (Breda), mas al terme municipal de Breda (Selva)
* Can Marc (Massanes), masia al veïnat del Rieral de Massanes (Selva)
* Can Marc (Vilaür), obra al municipi de Vilaür (Alt Empordà)
* Forn de Can Marc, forn de ceràmica a Regencós (Baix Empordà)
# Biopol'H

El consorci Biopol'H era un clúster biomèdic i biotecnològic situat a l'Hospitalet de Llobregat. Volia agrupar centres de referència sanitària com l'Hospital Universitari de Bellvitge i l'Institut Català d'Oncologia, centres de recerca com l'Institut d'Investigació Biomèdica de Bellvitge (IDIBELL), el campus universitari de la Universitat de Barcelona, les clíniques odontològiques i podològiques i la propera incorporació de centres com l'Institut de Bioenginyeria de Catalunya (IBEC), el Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) i els laboratoris Grupo Ferrer Internacional.
És un projecte que mira d'aplegar formació, empresa, recerca, assistència sanitària i desenvolupament social, cinc àmbits que van de la mà d'una transformació urbanística per crear un districte científic (pol d'innovació) al voltant de la Granvia de l'Hospitalet de Llobregat i amb repercussions per a l'àrea metropolitana, a l'entorn del Barcelonès i el Baix Llobregat. Biopol'H és una part activa del projecte denominat Health University of Barcelona Campus (HUBc), que el 2010 va aconseguir el reconeixement de Campus d'Excel·lència Internacional (CEI) que atorga el Ministeri d'Educació i el Ministeri de Ciència i Innovació.

## Història

El Consorci Biopol de l'Hospitalet de Llobregat (Biopol'H) és un ens públic de caràcter associatiu, amb personalitat jurídica pròpia, integrat per la Generalitat de Catalunya, la Universitat de Barcelona, el Biocat i l'Ajuntament de l'Hospitalet de Llobregat. La seva història es remunta a l'any 2006, al mes d'octubre, quan se signa el Conveni Marc de Col·laboració per al desenvolupament del Projecte Biopol'H entre els Departaments d'Educació i Universitats, de Salut i de Treball i Indústria de la Generalitat de Catalunya, l'Ajuntament de L'Hospitalet de Llobregat, la Universitat de Barcelona i la Fundació Bioregió de Catalunya.. És la primera materialització de la idea de crear un Parc Científic de la Salut a l'Hospitalet.
El 22 de juliol de 2008 se signa l'Acord de Govern de Constitució del Consorci i l'aprovació dels Estatuts. El 20 de novembre de 2008 es constitueix oficialment el Consorci Biopol amb l'acte de la sessió constitutiva del Consell Rector. El projecte Biopol'H s'emmarca dins un seguit d'actuacions de la Bioregió Catalana. Ha de ser una nova plataforma d'innovació en el camp de la biotecnologia i les ciències de la salut, amb fortes sinergies entre el sector públic i les empreses i institucions privades de recerca i desenvolupament.

## Xarxes

El Consorci Biopol de l'Hospitalet pertany a diverses xarxes d'innovació i investigació:
* Xarxa de Parcs Científics de Catalunya (XPCAT)
* Asociación de Parques Científicos y Tecnológicos de España (APTE)
* International Association of Science Parks (IASP)
* Fòrum Empresarial del Llobregat (FEM)

## Premis

El Diario Médico va atorgar a Biopol'H el Premi a la Millor Idea de la Sanitat de l'Any en l'apartat de gestió (2009).

## Referències

* ↑ «Memòria». Consorci Biopol de L'Hospitalet de Llobregat, 2009. Arxivat de l'original el 2011-09-14. [Consulta: 12∕10∕2011].

## Vegeu també

* Llista de Parcs Científics i Tecnològics de Catalunya
# Vladislav Boríssov

Vladislav Vladímirovitx Boríssov (en rus Владислав Владимирович Борисов, Narian-Mar, Nenètsia, 5 de setembre de 1978) és un ciclista rus, que competí en pista i en ruta professionalment entre 1998 i 2011. Durant la seva carrera esportiva va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de 2000 i 2004.
Del seu palmarès destaca un Campionat nacional en ruta, i una medalla de bronze als Campionat del món de Persecució per equips.

## Palmarès en pista

* 1996
** Campió del món júnior en Puntuació

### Resultats a la Copa del Món en pista

* 2001
** 1r a Ciutat de Mèxic, en Persecució per equips

## Palmarès en ruta

* 1997
** 1r a la Volta a la Comunitat de Madrid
* 1999
** Vencedor d'una etapa a la Volta al Táchira
* 2001
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Polònia
* 2002
** 1r al Trofeu internacional Bastianelli
* 2005
** 1r a la Kettler Classic-Südkärnten
* 2005
** Vencedor d'una etapa als Cinc anells de Moscou
** Vencedor d'una etapa a la Volta al llac Qinghai
** Vencedor d'una etapa a la París-Corrèze
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Eslovàquia
* 2007
** Campió de Rússia en ruta
* 2011
** 1r a la Challenge del Príncep-Trofeu de la Casa Reial

## Referències

* ↑ «Olympedia – Vladislav Borisov». [Consulta: 27 agost 2023].
* ↑ «БОРИСОВ Владислав Владимирович | Российские спортсмены | Спортивная Россия» (en rus). [Consulta: 27 agost 2023].
* ↑ «Cycling Museum - Vladislav BORISOV». [Consulta: 27 agost 2023].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
# Batalla d'Uji

Batalla d'Uji té aquests significats:
* Batalla d'Uji (1180) de les guerres Genpei
* Batalla d'Uji (1184), conflicte bèl·lic a Uji, Kyoto, Japó el 1184 pel control del clan Minamoto durant les guerres Genpei
* Batalla d'Uji (1221), batalla principal de la Guerra Jokyu al Japó
# Carl Aeschbacher

Carl Aeschbacher (Berna, 31 de març de 1886 - Zúric, 29 de gener de 1944), va ser un compositor i mestre de cor suís.

## Biografia

Després d'estudiar a l'Escola Normal de Hofwil, Carl Aeschbacher va estudiar música al Conservatori de Colònia amb Fritz Steinbach. De 1913 a 1929 va ser director de música a Trogen. Allà va ser professor de cant a l'escola cantonal, director de l'orquestra de l'escola i del cor mixt, organista de l'església parroquial. De 1929 a 1944 va ser mestre vocal al col·legi cantonal de Zuric i director del cor d'homes de Zuric.
Es va casar amb Ida Kaderli. El seu fill Adrian Aeschbacher va tenir èxit com a pianista mentre que el seu segon fill, Niklaus Aeschbacher, es va convertir en director d'orquestra.

## Obres (llista no exhaustiva)

És autor en particular de la Variationen über das Weihnachtslied 'Stille Nacht', així com de la Variationen über das Weihnachtslied 'O du fröhliche', ambdues per a piano
* Dankgebet, op. 50
* Lob de Schöpfers, op. 56

## Referències

* ↑ Aeschbacher, Carl en Alemany, Francès o Italià al Diccionari històric de Suïssa.
* ↑ Dictionnaire des musiciens suisses. Atlantis Verlag, 1964, p. 16.
# Šmigovec

Šmigovec és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1773.
# Can Marc (Breda)

Can Marc és un mas ubicat al terme municipal de Breda. Apareix fotografiat ja en els primers vols aeris dels americans l'any 1946 i 1956, on s'aprecia el mas i els camps treballats. Les fotografies es poden veure a través de l'eina del ICGC, Vissir3.
També conegut pel nom de la Cort d'en Marc per la seva funció de guarir bestiar.

## Referències

* ↑ «Vissir3». [Consulta: 31 gener 2021].
# Vsèvolod de Pskov

Vsevolod Gabriel Mstislàvitx, en rus Всеволод Мстиславич (Nóvgorod, ca. 1090 - 11 de febrer de 1138) va ser príncep de Novgorod (1117-32), de Pereslavl (1132) i de Pskov (1137-38). Venerat com a sant per l'Església Ortodoxa Russa, és el sant patró de la ciutat de Pskov.

## Biografia

Era fill de Mstislav I de Kíev, fou proclamat príncep de Novgorod en 1117. Fou derrocat el 28 de maig de 1136 per una sublevació popular que el substituí per Sviatoslav Olgovitx. Empresonat al kremlin de Novgorod amb la seva família, va aconseguir de fugir-ne i es refugià a Kíev, a la cort del seu oncle Iaropolk II. Intentà reconquerir Novgorod l'any següent, però va haver de retirar-se a Pskov, on va ser príncep entre 1137 i 1138, quan morí.

## Referències

* ↑ Nevill Forbes, Robert Michell, A A Shakhmaton. The Chronicle of Novgorod, 1016-1471 (en anglès). Bibliolife, 2011, p. 14. ISBN 978-1241278533.