OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Erna Schneider Hoover

Erna Schneider Hoover (19 de juny de 1926, Nova Jersey) és una matemàtica nord-americana, reconeguda per inventar un sistema automatitzat de commutació del telèfon que evitava les sobrecàrregues del sistema en les hores punta. Mitjançant un ordinador es supervisaven les trucades entrants, ajustant automàticament l'acceptació de la trucada.

## Biografia

Es va doctorar a la Universitat Yale en filosofia i fonaments de les matemàtiques el 1951. Va fer de professora al Swarthmore College del 1951 al 1954, hi ensenyava filosofia i lògica. El 1954 es va incorporar als Laboratoris Bell com a tècnica associada sènior i va ser promoguda el 1956. Els sistemes de commutació passaven en aquells anys de les tecnologies electròniques a les informàtiques, i es produïen problemes quan una central telefònica se saturava amb milers de trucades en un període breu de temps, que provocaven el col·lapse del sistema.
Hoover va aplicar els seus coneixements sobre lògica simbòlica i teoria de retroalimentació per programar els mecanismes de control d’un centre d'atenció telefònica que imposessin l’ordre a tot el sistema i fessin el servei molt més robust. L'invent va constituir una de les primeres patents de programari mai emeses i els principis de la seva invenció encara es fan servir en equips de telecomunicacions al segle xxi. Va ser aleshores la primera dona supervisora d'un departament tècnic de Bell Labs.
Hoover va treballar després en diverses aplicacions d'alt nivell, com ara programari de control de radars del sistema de salvaguarda de míssils balístics Safeguard, uns sistemes per interceptar les ogives de míssils balístics intercontinentals entrants. El seu departament va treballar en mètodes d' intel·ligència artificial, grans bases de dades i programari transaccional per donar suport a grans xarxes telefòniques. Va treballar en els Laboratoris Bell durant trent-i-dos anys fins a jubilar-se el 1987. Hoover és considerada una pionera destacada en el camp de la tecnologia informàtica.

## Referències

* ↑ «Invent Now | Hall of Fame | Induction | 2008 Inductees», 28-04-2012. Arxivat de l'original el 2012-04-28. [Consulta: 8 desembre 2017].
* 1 2 «Fame calls on 2 titans of telephony in NJ» (en anglès). NJ.com.
* ↑ «Erna Hoover -- Biography». World of Computer Science [Consulta: 17 juny 2012].
* 1 2 Alpha Doggs «Phone switching pioneers to be inducted in National Inventors Hall of Fame». Network World, 15-02-2008 [Consulta: 17 juny 2012]. Arxivat 2011-01-03 a Wayback Machine.
* ↑ Sims, Calvin «Bell Labs: Adapting to Monopoly's End» (en anglès). The New York Times, 09-03-1987. ISSN: 0362-4331.
* ↑ «Erna Hoover Biography» (en anglès). [Consulta: 8 desembre 2017].

## Enllaços externs

* Erna Schneider Hoover (1926) | Ciencia y más | Mujeres con ciencia
* Erna Schneider Hoover - ETHW
# Apple Creek

Apple Creek és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 999 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Apple Creek tenia 999 habitants, 399 habitatges, i 290 famílies. La densitat de població era de 632,3 habitants per km².
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,8% tenia menys de 18 anys, un 9,7% entre 18 i 24, un 31,4% entre 25 i 44, un 22,5% de 45 a 60 i un 9,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.574 $ i la renda mediana per família de 47.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.917 $ mentre que les dones 24.226 $. La renda per capita de la població era de 18.113 $. Aproximadament el 3,5% de les famílies i el 5,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 «Fact Sheet- Apple Creek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Apple Creek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Distribució PERT

En probabilitat i estadística, la distribució PERT és una família de distribucions de probabilitat contínues definides pels valors mínim (a), molt probable (b) i màxim (c) que pot prendre una variable. És una transformació de la distribució beta de quatre paràmetres amb una suposició addicional que el seu valor esperat és
    $\mu ={\frac {a+4b+c}{6}}.$
Per tant, la mitjana de la distribució es defineix com la mitjana ponderada dels valors mínims, més probables i màxims que pot prendre la variable, amb quatre vegades el pes aplicat al valor més probable. Aquesta hipòtesi sobre la mitjana es va proposar per primera vegada a Clark, 1962 per estimar l'efecte de la incertesa de la durada de les tasques sobre el resultat d'un calendari de projecte avaluat mitjançant la tècnica d'avaluació i revisió del programa, d'aquí el seu nom. Les matemàtiques de la distribució van resultar del desig dels autors de fer que la desviació estàndard sigui igual a aproximadament 1/6 de l'interval.
La distribució PERT s'utilitza àmpliament en l'anàlisi de riscos per representar la incertesa del valor d'alguna quantitat on es basa en estimacions subjectives, perquè els tres paràmetres que defineixen la distribució són intuïtius per a l'estimador. La distribució PERT es presenta a la majoria d'eines de programari de simulació.

## Comparació amb la distribució triangular

La distribució PERT ofereix una alternativa a utilitzar la distribució triangular que pren els mateixos tres paràmetres. La distribució PERT té una forma més llisa que la distribució triangular. La distribució triangular té una mitjana igual a la mitjana dels tres paràmetres:
$\mu ={\frac {a+b+c}{3}}$
que (a diferència del PERT) posa igual èmfasi en els valors extrems que solen ser menys coneguts que el valor més probable i, per tant, és menys fiable. La distribució triangular també té una forma angular que no coincideix amb la forma més suau que caracteritza el coneixement subjectiu.

## Usos

La distribució PERT modificada s'ha implementat en diversos paquets de simulació i llenguatges de programació:
* ModelRisk: complement d'anàlisi de riscos per a Excel.
* Anàlisi de riscos Primavera: eina de simulació d'anàlisi de riscos de projectes.
* Tamara: eina de simulació d'anàlisi de riscos del projecte.
* Wolfram Mathematica: programa de càlcul simbòlic matemàtic.
* R (llenguatge de programació): paquet mc2d.
* Python (llenguatge de programació): paquet pertdist.

## Referències

* ↑ «PERT Distribution / Beta-PERT: Definition, Examples» (en anglès). https://www.statisticshowto.com.+[Consulta: 25 juny 2023].
* ↑ «PERT distribution» (en anglès). Vose Software, 02-05-2017. [Consulta: 16 juliol 2017].
* ↑ «PERT distribution - ModelAssist» (en anglès). https://modelassist.epixanalytics.com.+[Consulta: 25 juny 2023].
* ↑ Sebastian. «Three-Point Estimating and PERT Distribution (Cost & Time Estimation)» (en anglès). https://project-management.info,+11-01-2020.+[Consulta: 25 juny 2023].
# Clarkdale

Clarkdale és una població dels Estats Units a l'estat d'Arizona. Segons el cens del 2007 tenia 4.188 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Clarkdale tenia 3.422 habitants, 1.433 habitatges, i 994 famílies La densitat de població era de 180,3 habitants/km².
Dels 1.433 habitatges en un 22,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,2% hi vivien parelles casades, en un 7,1% dones solteres, i en un 30,6% no eren unitats familiars. En el 25,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 14% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,82.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,5% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 20,4% entre 25 i 44, un 26% de 45 a 60 i un 25,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.911 $ i la renda mediana per família de 41.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.824 $ mentre que les dones 21.811 $. La renda per capita de la població era de 18.441 $. Aproximadament el 7,4% de les famílies i el 10,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Clarkdale». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Clarkdale». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Aphroceras cladocora

Aphroceras cladocora és una espècie d'esponja calcària, marina i amb espícules formades per carbonat de calci. L'esponja pertany al gènere Aphroceras i a la família Grantiidae. El nom científic de l'espècie va ser publicat per primera vegada el 1872 per Ernst Haeckel.

## Referències

* ↑ Van Soest, R.W.M.; Boury-Esnault, N.; Hooper, J.N.A.; Rützler, K.; de Voogd, N.J.; Alvarez, B.; Hajdu, E.; Pisera, A.B.; Manconi, R.; Schönberg, C.; Klautau, M.; Kelly, M.; Vacelet, J.; Dohrmann, M.; Díaz, M.-C.; Cárdenas, P.; Carballo, J.L.; Ríos, P.; Downey, R.; Morrow, C.C. (2021). World Porifera Database. Aphroceras cladocora (Haeckel, 1872). Accessed through: World Register of Marine Species at: http://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=164231 on 2021-04-16
# Asrir

Asrir (en àrab اسرير, Asrīr; en amazic ⴰⵙⵔⵉⵔ) és una comuna rural de la província de Guelmim, a la regió de Guelmim-Oued Noun, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 3.566 persones

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Escàndol a París

Escàndol a París (títol original en anglès: A Scandal in Paris) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Douglas Sirk estrenada el 1946. Ha estat doblada al català. És una biografia novel·lada del criminal francès convertit en policia, Eugène-François Vidocq.

## Argument

Vidocq neix a la presó el 1775. Després d'una joventut plena d'expedients, es converteix, gràcies a una banda d'estafadors, en sotstinent en l'exèrcit de Bonaparte. Vidocq! Aquest nom el farà seu, després d'haver-lo manllevat d'una làpida. Seductor per temperament, estafador per herència, el seu coneixement del crim en feia el candidat ideal per les funcions de Cap de la Seguretat.

## Repartiment

* George Sanders: Eugène François Vidocq
* Signe Hasso: Therese De Pierremont
* Carole Landis: Loretta
* Akim Tamiroff: Emile Vernet
* Gene Lockhart: el cap de policia Richet
* Alma Kruger: Marquesa De Pierremont
* Alan Napier: Houdon De Pierremont
* Jo Ann Marlowe: Mimi De Pierremont
* Vladimir Sokoloff: Oncle Hugo
* Pedro de Cordoba: el capellà
* Fritz Leiber: el pintor

## Al voltant de la pel·lícula

* Escàndol a París, tercera pel·lícula estatunidenca de Douglas Sirk, és, de totes les seves realitzacions, la preferida del cineasta (Entrevista amb el cineasta aparegut a Film comment el 1978).
* "L'atenta posada en escena fa més gran un potent drama criminal (...) absorbent pel·lícula, de tèrbola elegància, de deliciosa acidesa"

## Referències

* ↑ «Escàndol a París». Ésadir.cat. [Consulta: 27 setembre 2022].
* ↑ «A Scandal in Paris» (en anglès). NYTimes.com. [Consulta: 27 setembre 2022].
* ↑ Miguel Ángel Palomo: Diario El País
# Brossat

El brossat, o brull en algunes zones, és un formatge fresc que s'elabora amb el xerigot resultant de l'obtenció d'altres formatges com el mató, el formatge fresc o el formatge madurat, d'ovella o de cabra.
S'obté escalfant el xerigot fins a temperatures gairebé d'ebullició (mai arriba a bullir), moment en què les proteïnes insolubles de la llet i altres partícules que aquestes arrossegaran es precipiten i poden ser recollides en forma de flòculs blancs a la superfície del xerigot. No es premsa, no se sala ni se sotmet a maduració. Se li dona forma amb motlles o draps.
És un formatge amb molt poc greix (al voltant del 10%) i que conté molta proteïna.

## Etimologia

Aquest producte s'anomena brossat al Pirineu, Menorca i Mallorca. Es coneix i comercialitza com a brull, als contraforts muntanyencs dels Ports de Beseit, al sud de les terres de l'Ebre i a l'Alt Maestrat. El brull es fa servir per farcir els flaons de Morella.

## Preparació

El xerigot que s'aprofitava quan s'elaboraven els formatges a les cases de pagès, es feia escalfar fins que pràcticament bullia i, aleshores, brollava (d'aquí ve «brull») per la part superior del xerigot una massa blanca estriada i brossada (d'aquí ve «brossat») que es recollia, es deixava escórrer i, una vegada fred, es consumia immediatament.
Aquest era un producte molt valorat i l'aliment proteic més utilitzat pels pastors, ja que els formatges es guardaven de provisió.

## Variants

Es fan varietats similars al brossat en altres països de la Mediterrània, per exemple a Occitània es coneix com a brousse, a l'Avairon en diuen recuite, a Còrsega es diu brocciu, i a Itàlia es diu ricotta. També a Suïssa tenen el sérac o a Romania l'urdă.

## Referències

* ↑ Definició a gencat, al Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural
* ↑ Definició a gastroteca.cat
* ↑ Andorra
* ↑ El Parlar Catinenc
* Urgell, Oriol. Els formatges de Catalunya. Barcelona: Edicions 62, 2008. ISBN 978-84-393-7676-7.

## Vegeu també

* Formatge fresc
* Mató
* Recuit
* Quark
# Camp mòrfic

Camp mòrfic i ressonància mòrfica són termes encunyats per Rupert Sheldrake en el seu llibre A New Science of Life, publicat el 1981. Sheldrake descriu el camp mòrfic com una mena de memòria en les coses que no és inherent a elles, sinó que està determinada per la repetició, i que explicaria l'evolució simultània de la mateixa funció adaptativa en poblacions biològiques no contigües. La idea darrere de la ressonància mòrfica és que la memòria és inherent a la naturalesa, de manera que quan s'ha produït una certa forma o estructura moltes vegades, és més probable que aquesta forma o estructura es repeteixi de nou. Aquest procés no es faria a través de cap interacció convencional, sinó mitjançant un procés de "causació formativa". Les afirmacions de Sheldrake sobre el camp mòrfic s'han qualificat de pseudociència.

## Referències

* 1 2 «The Skeptic's Dictionary - morphic resonance» (en anglès). [Consulta: 1r octubre 2014].
* ↑ Sheldrake, 1981.
* ↑ Blackmore, Sue «An idea with resonance» (en anglès). The Guardian, 04-02-2009 [Consulta: 1r octubre 2014].
* ↑ Maddox, John «A book for burning?» (PDF) (en anglès). Nature, 293, 5830, 1981, pàg. 245-246. DOI: 10.1038/293245b0.
* ↑ Shermer, Michael «Rupert's Resonance» (en anglès). Scientific American, 24-10-2005 [Consulta: 1r octubre 2014].
* ↑ Rutherford, Adam «A book for ignoring». The Guardian, 06-02-2009 [Consulta: 1r octubre 2014].

## Bibliografia

* Sheldrake, Rupert. A New Science of Life: the hypothesis of formative causation (en anglès). Los Angeles: J.P. Tarcher, 1981.
* Sheldrake, Rupert. Una nueva ciencia de la vida. La hipótesis de la causación formativa. Barcelona: Editorial Kairós, 1990. ISBN 978-84-7245-207-7.
* Sheldrake, Rupert. La presencia del pasado. Resonancia mórfica y hábitos de la Naturaleza. Barcelona: Editorial Kairós, 1990. ISBN 978-84-7245-223-7.

## Vegeu també

* Registre akàsic
* Inconscient col·lectiu

## Enllaços externs

* Rupert Sheldrake Arxivat 2013-12-14 a Wayback Machine. (anglès)
# Arantzazu Azpiroz Azpiroz

Arantzazu Azpiroz Azpiroz (Berastegi, Guipúscoa, 1 de setembre de 1981) és una ciclista basca, que fou professional del 2001 al 2008.

## Palmarès en ruta

* 2000
** 1a a l'Emakumeen Saria
* 2002
** Campiona d'Espanya en ruta
* 2005
** 1a a l'Emakumeen Aiztondo Sari Nagusia
* 2007
** Vencedora d'una etapa a la Ruta de França
* 2008
** 1a a la Copa d'Espanya
** 1a a l'Emakumeen Aiztondo Sari Nagusia
** 1a al Trofeu Roldán

## Palmarès en pista

* 2001
** Campiona d'Espanya en Puntuació

## Referències

* ↑ «Arantzazu Azpiroz aparca su bicicleta tras haber logrado un buen número de triunfos». , 23-01-2009 [Consulta: 29 setembre 2017].
* ↑ Després de la desclassificació de la russa Svetlana Bubnenkova

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a procyclingstats.com
# Distribució Wishart complexa

En estadística, la distribució Wishart complexa és una versió complexa de la distribució Wishart. És la distribució de $n$ vegades la matriu de covariància hermitiana mostral de $n$ variables aleatòries gaussianes independents de mitjana zero. Té suport per $p\times p$ Matrius definides positives hermitianes.
La distribució complexa de Wishart és la densitat d'una matriu de covariància de mostra amb valors complexos. Si es fa
$S_{p\times p}=\sum _{i=1}^{n}G_{i}G_{i}^{H}$
on cadascun $G_{i}$ és una columna p -vector independent de mostres de mitjana zero gaussianes complexes aleatòries i $(.)^{H}$ és una transposició hermitiana (conjugada complexa). Si la covariància de G és $\mathbb {E} [GG^{H}]=M$ aleshores
$S\sim n{\mathcal {CW}}(M,n,p)$
on ${\mathcal {CW}}(M,n,p)$ és la distribució central complexa de Wishart amb n graus de llibertat i valor mitjà, o matriu d'escala, M.
$f_{S}(\mathbf {S} )={\frac {\left|\mathbf {S} \right|^{n-p}e^{-\operatorname {tr} (\mathbf {M} ^{-1}\mathbf {S} )}}{\left|\mathbf {M} \right|^{n}\cdot {\mathcal {C}}{\widetilde {\Gamma }}_{p}(n)}},\;\;\;n\geq p,\;\;\;\left|\mathbf {M} \right|>0$
on
${\mathcal {C}}{\widetilde {\Gamma }}_{p}^(n)=\pi ^{p(p-1)/2}\prod _{j=1}^{p}\Gamma (n-j+1)$
és la funció gamma multivariant complexa.
Utilitzant la regla de rotació de traça $\operatorname {tr} (ABC)=\operatorname {tr} (CAB)$ també aconseguim
$f_{S}(\mathbf {S} )={\frac {\left|\mathbf {S} \right|^{n-p}}{\left|\mathbf {M} \right|^{n}\cdot {\mathcal {C}}{\widetilde {\Gamma }}_{p}(n)}}\exp \left(-\sum _{i=1}^{p}G_{i}^{H}\mathbf {M} ^{-1}G_{i}\right)$
que és bastant proper al complex pdf multivariant de G mateix. Els elements de G tenen convencionalment simetria circular tal que $\mathbb {E} [GG^{T}]=0$.

## Referències

* ↑ N. R. Goodman The Annals of Mathematical Statistics, 34, 1963, pàg. 178–180. DOI: 10.1214/aoms/1177704251 [Consulta: lliure].
* ↑ Srivastava, M. S. «On the Complex Wishart Distribution». The Annals of Mathematical Statistics, 36, 1, 1965, pàg. 313–315. ISSN: 0003-4851.
* ↑ Goodman, N R Ann. Math. Statist., 34, 1963, pàg. 152–177. DOI: 10.1214/aoms/1177704250 [Consulta: lliure].
* ↑ Graczyk, Piotr; Letac, Gérard; Massam, Hélène «The complex Wishart distribution and the symmetric group». The Annals of Statistics, 31, 1, 2003, pàg. 287–309. ISSN: 0090-5364.
# Clan Ashikaga

El clan Ashikaga (足利氏, Ashikaga-shi) fou un important clan japonès que es va establir en el shogunat Ashikaga i va obtenir el poder del shogunat durant l'era Muromachi per més de dos-cents anys. Va ser una branca del clan Minamoto i molts clans es derivaren d'aquest incloent el clan Hosokawa, el clan Imagawa, el clan Kira, el clan Shiba i el clan Isshiki.

## Referències

* ↑ Nipponshi. «El Bakufu Ashikaga» (en espanyol europeu), 26-03-2013. [Consulta: 14 juliol 2019].
* ↑ caballo!, Arre. «Periodo Ashikaga o Muromachi (1392-1573)» (en anglès), 08-09-2017. [Consulta: 14 juliol 2019].
# Arbutus canariensis

Arbutus canariensis és una espècie de planta amb flors dins la família de les ericàcies (Ericaceae).

## Distribució i hàbitat

A.canariensis és un arbre endèmic de les Illes Canàries, i és poc freqüent. Creix als boscos termòfils, tot i que també hi creix als boscos de laurisilva, un tipus de bosc subtropical que es troba en zones amb alta humitat i temperatures suaus, relativament estables.

## Descripció

Pot arribar a fer 6 metres d'alçada, i n'és característica la seva escorça rogenca que es desprèn en plaques fàcilment. Presenta fruits comestibles. Les seves fulles són oblongo-lanceolades de fins a 15 cm, serrades i les seves baies són carnoses i globoses, de color taronja o groc quan estan madures. Les flors són de color blanc-verdós, amb tons vermellosos o rosacis, i es disposen penjant en forma de campana.

## Història

Actualment és una espècie protegida per l'Annex II de l'Ordre de Flora de la legislació autonòmica de les Illes Canàries. Alguns el consideren com l'arbre de les pomes d'or de la mitologia grega.

## Propietats

El seu fruit és astringent.

## Taxonomia

Arbutus canariensis va ser descrita per S. Veillard i publicat a Traité des Arbres et Arbustes [Nouvelle edition] 1: 80. 1800.

### Etimologia

Arbutus: nom llatí de l'"arboç".
canariensis: epítet relatiu de l'arxipèlag canari, en el seu sentit més ampli.

### Sinonímia

Els següents noms són sinònim d'Arbutus canariensis:
* Arbutus callicarpa Buch in Phys. Beschr. Canar. Ins.: 146 (1828)
* Arbutus longifolia Andrews in Bot. Repos. 10: t. 664 (1814)
* Arbutus procera Sol. ex DC. in Prodr. 7: 581 (1839)

## Referències

* 1 2 «Arbutus canariensis» (en anglès). Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 13 maig 2022].
* 1 2 «Arbutus canariensis». Plantas útiles: Linneo. Arxivat de l'original el 2009-12-01. [Consulta: 27 octubre 2009].
* ↑ «Arbutus canariensis». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 3 juny 2012].
* ↑ «Synonyms Arbutus canariensis Veill. ex Duhamel» (en anglès). Royal Botanic Gardens Kew | Plants of the World Online. [Consulta: 19 maig 2024].
* ↑ «Synonyms of Arbutus canariensis Veill.» (en anglès). WFO Plant List |Snapshots of the taxonomy. [Consulta: 19 maig 2024].

## Enllaços externs

* Flora de Canarias
# Eressué

Eressué (en aragonès, Erisué, nom oficial castellà, Eresué) és una població de la vall de Benasc que pertany al municipi de Saünc, a la província d'Osca.
Es troba a una alçada de 1.350 metres, al vessant nord-occidental d'El Solano. Fins a l'any 1846 pertanyia al municipi de Benasc, però se'n separà, juntament amb Grist, en virtut dels nous districtes municipals creats aquell any.
L'església de la plaça major, dedicada a Sant Joan Baptista, fou construïda al segle xii amb estil romànic llombard. Entorn del segle xvii s'hi van afegir capelles laterals per donar-li forma de creu, sagristia al costat sud de la capçalera i torre defensiva adossada als peus de l'església.

## Referències

* ↑ «Eressué». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.