OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Vinateros

Vinateros és un barri del districte de Moratalaz, a Madrid. Limita al nord amb els barri de Marroquina, al sud amb Fontarrón i a l'est amb Pavones. Té la forma trapezoïdal delimitat per l'Avinguda de Moratalaz, l'Hacienda de Pavones, Fuente Carrantona i Pico de Artilleros-Luis de Hoyos Sanz.

## Transports
### Autobús

* 20 Puerta del Sol - Moratalaz
* 30 Avenida de Felipe II - Moratalaz
* 32 Plaza de Benavente - Pavones
* 71 Plaza de Manuel Becerra - Valdebernardo
* 100 Moratalaz - Valderribas
* 113 Méndez Álvaro - Barrio de Quintana

### Metro - Cercanías

* Estació d'Artilleros (Línia 9).

## Enllaços externs

* Ortofoto del districte amb els límits de cada barri
* Districtes de Madrid
* Barrio de Vinateros Arxivat 2019-03-24 a Wayback Machine. a Madripedia, amb llicència GNU.
# Rhamdia zongolicensis

Rhamdia zongolicensis és una espècie de peix de la família dels heptaptèrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Distribució geogràfica

Es troba a Mèxic.

## Referències

* ↑ ITIS (anglès)
* ↑ Bleeker P. 1858. De visschen van den Indischen Archipel. Beschreven en toegelicht. Siluri. Acta Soc. Sci. Indo-Neerl. v. 4. i-xii + 1-370.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Bockmann, F.A. i G.M. Guazzelli 2003. Heptapteridae (Heptapterids). p. 406-431. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, Carl J.: Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types. Zootaxa, 1418. 8 de març del 2007 PDF (anglès) ISBN 978-1-86977-058-7
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.S., E.J. Crossman, H. Espinosa-Pérez, L.T. Findley, C.R. Gilbert, R.N. Lea i J.D. Williams 2004. Common and scientific names of fishes from the United States, Canada, and Mexico. American Fisheries Society, Special Publication 29, Bethesda, Maryland, Estats Units.
* Nelson, J.S. 2006: Fishes of the world. Quarta edició. John Wiley & Sons, Inc. Hoboken, Nova Jersey, Estats Units. 601 p.
* Pardices, A., E. Bermigham i A. Montilla & I. Doadrio 2002: Evolutionary history of the genus Rhamdia (Teleostei: Pimelodidae) in Central America. Molecular Phylogenetics and Evolution v. 25: 172-189.
* Silfvergrip, A.M.C. 1996. A systematic revision of the Neotropical catfish genus Rhamdia (Teleostei, Pimelodidae). Stockholm University and Swedish Museum of Natural History. 156 pp. + 8 pls.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* Wilkens, H. 1993. A new species of Rhamdia (Pisces: Pimelodidae) from a cave in the Sierra de Zongolica (Veracruz, Mexico). Mitt. Hamb. Zool. Mus. Inst. v. 90: 375-378
# Reza (pel·lícula)

Reza (رضا) és una pel·lícula dramàtica iraniana dirigida, escrita i protagonitzada per Alireza Motamedi. Es va projectar per primera vegada el 2018 al 36è Festival Internacional de Cinema de Fajr.

## Sinopsi

Reza i Fati decideixen divorciar-se després de nou anys de casats. Segons la Llei Islàmica, disposen de tres mesos i nou dies per poder revocar el divorci si s'ho repensen. Reza, tot i que encara l'estima, és decidit a canviar de vida i marxa a Isfahan a escriure un llibre sobre llegendes perses. La Fati, però, no vol modificar la seva vida.

## Repartiment

* Alireza Motamedi - Reza
* Sahar Dolatshahi - Fati
* Reza Davoodnejad
* Javad Safaee i- Ministre
* Setareh Pasyani - Wazir
* Afsar Asadi
* Farzam - Nima

## Crítica

Deborah Young, una periodista de Hollywood que va veure la pel·lícula al Festival Internacional de Cinema de Fajr, va descriure en una nota que la "iniciativa obsessiva de pel·lícules com Reza" era "un senyal de la modernitat del cinema iranià". Va continuar dient que la prolongació dels plans de la pel·lícula és avorrit. Majid Eslami va qualificar la pel·lícula com "una de les primeres pel·lícules més emocionants" dels darrers anys al cinema iranià i va descriure el seu disseny escènic com "brillant"

## Nominacions i premis

* Asian Film Festival Barcelona 2019 - Millor pel·lícula de la secció oficial.
* Festival de Cinema de Belfort Entrevues 2018 - Premi Ciné+ Distribution Support
* Festival de Cinema de Mumbai 2018 - Menció especial

## Referències

* ↑ «REZA» (en anglès australià).
* ↑ Kończak, Joanna. «Film Review: Reza (2018) by Alireza Motamedi» (en anglès americà), 17-04-2019.
* ↑ Reza (en anglès).
* ↑ Reza (2018) (en anglès).
* ↑ Melkweg. «Reza» (en anglès).
* ↑ Staff, T. H. R. «'Reza': Film Review» (en anglès americà), 04-05-2018.
* ↑ «IRNA - Mumbai festival awards Iranian film 'Reza'», 07-03-2019. Arxivat de l'original el 7 març 2019.
* ↑ «Filmmaker Rima Das' 'Bulbul Can Sing' bags Golden Gateway Award MAMI | Bollywood News – India TV», 06-03-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-06.
* ↑ «اعلام نامزدهای بخش سینمای نوزدهمین جشن حافظ - ایسنا», 21-07-2019. Arxivat de l'original el 21 juliol 2019.
* ↑ «جایزه سینه‌پلاس جشنواره بلفور به "رضا" رسید - خبرگزاری مهر | اخبار ایران و جهان | Mehr News Agency», 27-11-2018. Arxivat de l'original el 2018-11-27.
* ↑ «نقد فیلم رضا، داستان تلاش یک معمار شوخ طبع از اصفهان برای کنار آمدن با جدایی اش در اولین فیلم علیرضا معتمدی | سلام‌سینما», 05-11-2020. Arxivat de l'original el 2020-11-05.
* ↑ “Reza”, millor pel·lícula del Asian Film Festival Barcelona 2019, Casa Asia, 1 de novembre de 2019
* ↑ “Reza” to compete in Belfort Entrevues filmfest, Teheran Times, 14 de novembre de 2018
* ↑ 'Reza' awarded in Barcelona's Asian Film Festival, IRNA, 11 de novembre de 2019

## Enllaços externs

* Tràiler a Vimeo
# Riverside (Alabama)

Riverside, Alabama és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2000 tenia 1.564 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Riverside tenia 1.564 habitants, 663 habitatges, i 464 famílies La densitat de població era de 67,5 habitants/km².
Dels 663 habitatges en un 29,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,7% hi vivien parelles casades, en un 10,7% dones solteres, i en un 29,9% no eren unitats familiars. En el 25,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,36 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,8% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 30,1% entre 25 i 44, un 27,8% de 45 a 60 i un 11,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones hi havia 94,8 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.813 $ i la renda mediana per família de 43.456 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.604 $ mentre que les dones 21.920 $. La renda per capita de la població era de 18.932 $. Aproximadament el 10,2% de les famílies i el 12,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Riverside». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 4 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Riverside». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 4 juliol 2010].
# Sitabaldi

Sitabaldi és una fortalesa i turó a Nagpur (ciutat) a Madhya Pradesh escenari d'un important combat el 1817.
La guerra entre els britànics i el peshwa de Poona havia començat el 14 de novembre de 1817 i Appa Sahib, raja bhonsle de Nagpur era nominal aliat britànic tenint a Richard Jenkins com a resident a la cort; el 24 de novembre Appa Sahib va rebre públicament un estendard safrà enviat pel peshwa i el nomenament com a comandant en cap de les forces marathes; això equivalia a una declaració d'hostilitat i les forces subsidiaries britàniques van ocupar els turons de Sitabaldi que dominaven la ciutat.
Les tropes de Nagpur, un quart de les quals eren àrabs, els van atacar la nit del 26 de novembre i l'endemà; després de rebutjar diversos atacs, l'explosió d'un magatzem de municions va deixar delmades les defenses i en la confusió els atacants es van acostar; quan s'estava fent l'assalt general, la cavalleria del capità Fitzgerald, que esperava a la vora de la residència sota els turons, va carregar contra l'enemic i va retornar la moral als defensors; el turó més petit que havia estat perdut, fou recuperat; un segon atac de la cavalleria va desorganitzar als marathes i al capvespre la batalla estava decidida. Els britànics van perdre 367 homes entre morts i ferits.
Aviat van arribar reforços a la residència. Appa Sahib es va rendir però l'exèrcit maratha va intentar resistir i el 16 de desembre va lliurar la batalla de Nagpur a la vora del riu Nag, al costat del dipòsit de Sakardara i la carretera de Sonegaon, on altre cop els marathes foren derrotats i el seu camp, amb 40 elefants i 64 canons va caure en mans britàniques. El resultat fou el territori de Nagpur al nord del Narmada i el Berar.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Zwetschgenkuchen

El zwetschgenkuchen - traduïble al català com a pastís de pruna - són unes postres típiques de les regions de parla alemanya. És un pastís de temporada, en aquest cas tardor. El motlle del pastís és la safata de forn (que és plana i sense graelles), d'aquí ve el nom alemany Blechkuchen, "pastís de safata del forn". Segons la regió varia el nom d'aquest pastís. A la part septentrional és pflaumenkuchen i a la part meridional zwetschgenkuchen. La diferència rau en com anomenen la pruna en cada regió alemanya.

## Referències

* ↑ Hamm, Birgit; Schmidt, Linn. Heimwehküche Backen (en alemany). München: Dorling Kindersley, 2011, p. 89. ISBN 978-3-8310-1966-3.
# Vinca (color)

El color vinca és una variació del color lavanda. Es tracta d'un color lavanda blavós. És un color insaturat de la família dels blau / indi / violeta. Pot ser considerat com un color indi pastel.
Pren el nom de la flor Vinca minor. Una mostra del color vinca:

## Localització i usos

* Vinca és un dels colors del gènere d'espècies d'herbes tropicals americanes Ageratum.
* Color del càncer d'estómac.
* S'utilitza com a pigment per a la roba i objectes. En pintura, apareix al cel i als rius.

## Vegeu també

* Llista de colors
# Thonon-les-Bains

Thonon-les-Bains és un municipi francès situat al departament de l'Alta Savoia i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps.

## Referències

* ↑ Bulletin: Documents officiels, statistique, rapports, comptus rendus de missions en France et à l'etranger (en francès). Imprimerie Nationale, 1897, p. 212.
# Remacle Le Loup

Remacle Le Loup va ser un dibuixant liegès. Va néixer el 1694 a Spa, al Principat de Lieja i morir el 12 de maig de 1746. És conegut com l'autor de la majoria dels gravats del llibre Les Délices du Pays de Liège.

## Uns dibuixos destacats

* Frontis de Les Delices du Païs de Liége
* Col·legiata de Sant Pau
* Col·legiata de Sant Bartomeu
* Castell de Méan

## Referències

* ↑ Les délices du Païs de Liége, ou Description geographique, topographique et chorographique des monumens sacrés et profanes de cet Evêché-principauté et de ses limites. Lieja: Everard Kints, 1738-1744.
* ↑ de Villenfagne, H. «Lettre sur deux prophetes à P-M.…». A: L'Esprit des journaux franc̜ais et étrangers (en francès). París: Valade, 18 de març de 1789, p. 292.
# Remetalces

Remetalces és el nom dels següents personatges:
# Sikiana

El sikiana, o kashuyana (també anomenada Chikena, Chiquena, Chiquiana, Shikiana, Sikiâna, Sikïiyana, Xikiyana, Xikujana) és una llengua carib que parlaven 33 persones al Brasil i 15 persones a Surinam. Es va parlar a Veneçuela al mateix temps i probablement ara s'hagi extingit. El dialecte warikyana es va extingir cap al 2000, i la llengua sovint es diu amb el nom del dialecte supervivent, Sikiana.

## Referències

* ↑ «Ethnologue: Sikiana».
* ↑ Eithne Carlin, In de schaduw van de tijger, pagina 8-9, ISBN 9789460220258, 2009
* ↑ Native Languages, Sikiana Indian Language
# Šejla Kamerić

Šejla Kamerić (Sarajevo, 1976) és una artista bòsnia. Va estudiar a l'Acadèmia de Belles Arts de Sarajevo, al Departament de Disseny Gràfic. Entre 1994 i 1997, va col·laborar amb el grup de disseny "Trio" de Sarajevo. Llavors va treballar com a directora artística per a l'Agència de publicitat Fabrika, lloc que ocuparia fins a l'any 2000. Aquell any va participar en la Manifesta a Ljubljana. És Membre del Parlament Cultural Europeu (2003). Des de 2007 té una beca DAAD Artist in Residency Fellowship a Berlín. Actualment viu i treballa entre Sarajevo i Berlín.

## Obra

Com a artista està especialitzada en vídeo, cinema, instal·lació, i disseny de llibres. Forma part del grup d'artistes balcànics que treballen sobre conceptes com l'adaptació de la societat balcànica al capitalisme i els processos de creació i desintegració d'identitats nacionals. Per fer-ho Kamerić fa servir diverses tècniques artístiques, entre elles pel·lícules, vídeo-instal·lacions i fotografies, relatant sovint la seva pròpia experiència com a persona que ha viscut la guerra dels Balcans.

### Obres principals

* 2011 Šejla Kamerić i Anri Sala 1395 dies sense vermell", 2011
* 2008 I remember I forgot
* 2008 Red
* 2007 Green
* 2007 What do I know
* 2006 30 Years After
* 2006 Curtain, Snow, Peace
* 2006 Remains
* 2005 Sorrow
* 2005 Sejla-San
* 2005 Pink Line VS Green Line
* 2004 Untitled /daydreaming/
* 2004 Imagine
* 2004 FREI
* 2003 Bosnian Girl
* 2002 Dream House
* 2002 Closing the Border
* 2001 Basics
* 2000 EU/Others

### Vídeos

* 2007 What do I know
* 2006 Remains
* 2004 Untitled /daydreaming/
* 2004 Imagine
* 2002 Dream House
* 2000 American Dream
* 2000 Here
* 1999 Before Beginning

## Exposicions rellevants

* 2011 - 1395 dies sense vermell, Šejla Kamerić i Anri Sala, MACBA, Barcelona

## Premis i reconeixements

El seu curtmetratge "No sé", va ser guardonat al Festival Internacional de Cinema "Croosing Europa" a Linz el 2007 i va participar en el Festival de Cinema de Venècia, el mateix any.

## Referències

* 1 2 «Šejla Kamerić i Anri Sala. 1395 dies sense vermell». MACBA, 2011. Arxivat de l'original el 2011-09-18. [Consulta: 15 setembre 2011].

## Enllaços externs

* Web oficial
* Fitxa a IMDB
# Teresa Sempere Jaén

María Teresa Sempere Jaén (Elx, juny de 1947 - 22 de març de 2023) fou una política valenciana, regidora a l'Ajuntament d'Elx (1979-2011), diputada al Congrés dels Diputats (1989-1996) i presidenta nacional del Partit Socialista del País Valencià (2012-2017).
Comença a militar en el Partit Socialista del País Valencià (PSPV) als començaments de la democràcia espanyola l'any 1976 i forma part del consistori il·licità des de la primera legislatura (1979). Va ser primera tinenta alcalde amb els distints batlles socialistes de la ciutat: Ramón Pastor, Manuel Rodríguez, Diego Macià i Alejandro Soler. Va estar al capdavant de les regidories responsables de política social i igualtat.
Va compaginar aquestes tasques amb les de diputada al Congrés dels Diputats per la circumscripció d'Alacant durant les dues legislatures iniciades amb les eleccions generals de 1989 i 1993 on va ser vocal de les Comissions parlamentàries de Política Social i Ocupació i dels Drets de la Dona, a més de ponent en l'elaboració d'informes sobre la pobresa en l'Estat espanyol i el Dret de Residència i Circulació de Minusvàlids. També va ser triada diputada provincial a la Diputació d'Alacant a partir de 1989.
A nivell orgànic Sempere va ocupar càrrecs a l'executiva local del PSPV, el 1986 es va integrar en el comitè nacional, ocupant una vocalia durant vuit anys. Entre 1991 i 1995 va ser membre del comitè federal del PSOE i també el 2004 va presidir l'executiva local a Elx. A més, estava afiliada al sindicat Unió General de Treballadors (UGT).
El 2011 va anunciar la seua retirada de la política activa, però un any després, amb l'arribada de Ximo Puig a la secretaria general del PSPV, Sempere gou nomenada presidenta nacional del PSPV, càrrec que ocuparà fins al següent congrés nacional de 2017.

## Referències

* ↑ Alarcón, M. «Fallece la histórica dirigente socialista ilicitana María Teresa Sempere» (en castellà), 22-03-2023. [Consulta: 22 març 2023].
* ↑ «Fallecimiento de María Teresa Sempere» (en espanyol europeu), 22-03-2023. [Consulta: 22 març 2023].
* ↑ «María Teresa Sempere también se va» (en espanyol). La Verdad, 15-01-2011. [Consulta: 1r abril 2012].
* ↑ «Sempere presidirá el PSPV con Pajín de número dos de Puig» (en espanyol). Levante-EMV, 01-04-2012. [Consulta: 1r abril 2012].

## Enllaços externs

* Fitxa al Congrés dels Diputats
# Tigranes V d'Armènia

Tigranes V (en armeni Տիգրան, en grec antic Τιγράνης) va ser rei d'Armènia des de l'any 6 fins al 10 o l'11. Un nebot seu serà rei 40 anys després, durant el regnat de l'emperador Neró, i com a vassall de Roma, amb el nom de Tigranes VI d'Armènia.
Segons unes fonts era de la dinastia armènia dels artaxíades i segons altres era fill del rei Artavasdes VI que va morir assassinat. Les darreres investigacions semblen concloure que era fill d'Alexandre i de la seva esposa Mariamne I i net d'Herodes el Gran. Alexandre va ser un dels fills executats per Herodes el Gran. Va deixar una vídua, Glafira, filla del rei de Capadòcia Arquelau i d'una princesa armènia no coneguda, la mare de Tigranes V. Herodes va obligar a Glafira a tornar a Capadòcia, i es va quedar a Tigranes i al seu germà a la cort de Jerusalem, per poder controlar-los. Després de la mort d'Herodes, Tigranes i el seu germà van anar a Capadòcia a viure amb la seva mare. Arquelau va enviar Tigranes a viure i a educar-se a Roma.
Va rebre les insígnies reials d'Armènia de les mans de Roma després de la mort d'Artavasdes VI, que era un rei impopular i va ser assassinat pels seus súbdits. August va creure que seguiria una política pro romana. Arquelau i Tiberi el van acompanyar a Armènia on el van instal·lar al tron. Va situar la capital a Artaxata.
No va acontentar ni als romans ni a l'Imperi Part, i finalment els nobles armenis van cridar un altre cop a la reina Erato (potser l'any 11) que segurament ja estava treballant per tornar al regne des de la mort d'Artavasdes VI i la van posar de corregent amb Tigranes. L'any 12 Tigranes i Erato van ser enderrocats. August va mantenir Armènia com un regne client i va situar al tron a Vonones I de Pàrtia.
Tigranes seria probablement el personatge d'aquest nom que va ser executat l'any 36 per participar en la conspiració de Gai Galba contra Tiberi, i del que Tàcit diu que "en altre temps va ser sobirà d'Armènia".

## Referències

* 1 2 Marie-Louise Chaumont, «L'Arménie entre Rome et l'Iran: I de l'avènement d'Auguste à l'avènement de Dioclétien». A: Aufstieg und Niedergang der römischen Welt: vol. 2. Berlin: De Gruyter, 1995, p. 82. ISBN 9783110103717
* ↑ Hovannisian, Richard G. (ed.). The Armenian people from ancient to modern times vol. 1. The dynastic periods: from antiquity to the fourteenth century. Nova York: St. Martin's Press, 2004, p. 48, 61-62. ISBN 9781403964212.
* ↑ Tàcit. Annals, VI, 40

## Bibliografia

* René Grousset, Histoire de l'Arménie des origines à 1071, Paris, Payot, 1947
# Ridge (Nova York)

Ridge és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 13.380 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ridge tenia 13.380 habitants, 5.545 habitatges, i 3.476 famílies. La densitat de població era de 383,5 habitants per km².
Dels 5.545 habitatges en un 27,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,9% hi vivien parelles casades, en un 7,5% dones solteres, i en un 37,3% no eren unitats familiars. En el 34,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 28,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,38 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 5,4% entre 18 i 24, un 24,5% entre 25 i 44, un 17,8% de 45 a 60 i un 29,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 76,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 44.140 $ i la renda mediana per família de 60.039 $. Els homes tenien una renda mediana de 49.539 $ mentre que les dones 31.384 $. La renda per capita de la població era de 23.387 $. Entorn del 4,4% de les famílies i el 6,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ridge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ridge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Remetalces II

Remetalces II (grec antic: Ῥοιμητάλκης, llatí: Rhoemetalces) va ser rei dels odrisis de Tràcia. Era fill de Rascuporis III i nebot de Remetalces I.
El seu pare va ser deposat i mort perquè havia assassinat al seu nebot Cotis III de Tràcia, casat amb Antònia Trifena. Remetalces, que s'havia oposat als projectes del seu pare, va compartir el regne amb els fills, encara menors d'edat de Cotis III, entre els que hi havia Remetalces III i Cotis d'Armènia que s'havien criat a Roma. En nom d'ells el propretor Trebel·liè Rufus va ser nomenat regent per l'emperador Tiberi juntament amb Antònia Trifena. L'emperador va mantenir la divisió de Tràcia que August havia ordenat després de la mort de Remetalces I.
Remetalces II va ser lleial a Roma i va contribuir a derrotar els descontents del país que s'oposaven a la influència romana l'any 26. L'any 38 Calígula va donar tot el regne a Remetalces i al fill de Cotis li va concedir la corona de l'Armènia Menor.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Rhoemetalces II». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 26 setembre 2022].
# Sovetski Put

Sovetski Put (en rus: Советский Путь) és un poble del krai de l'Altai, a Rússia, que el 2013 tenia 652 habitants. Pertany al districte de Lóktevski.

## Referències

* ↑ Список населённых мест Сибирского края. – Том 1. Округа Юго-Западной Сибири. – Новосибирск: Сибирский Краевой Исполнительный Комитет. Статистический отдел, 1928. – 831 с.
# Šemetkovce

Šemetkovce és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1572.
# Terrapene nelsoni

La tortuga de caixa tacada (Terrapene nelsoni) és una espècie de tortuga de caixa de la família Emydidae. És una tortuga del gènere Terrapene endèmica de Mèxic.

## Referències

* Tortoise & Freshwater Turtle Specialist Group 1996. Terrapene nelsoni. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006.