OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cal Curi (Vallcebre)

Cal Curi és una masia del municipi de Vallcebre. Està situada al raval del Portet, a una alçada de 1.228 msnm. Forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia de planta rectangular que consta de planta baixa i dos pisos, està coberta a dues aigües i té el carener perpendicular a la façana de migdia. És de grans dimensions, és la més important del barri del Portet. La majoria de finestres són allindanades però també n'hi ha d'arc de mig punt o d'arc rebaixat. Fou ampliada pel sector de ponent amb la construcció d'un cos rectangular aixoplugat per la prolongació del ràfec de la teulada. A llevant hi ha una gran pallissa. Els murs són de maçoneria força irregular.

## Notícies històriques

Situada al barri o veïnat del Portet, a l'extrem oriental del terme parroquial de Santa Maria de Vallcebre, la masia és una construcció del segle xvii que va quedar deshabitada l'any 1974, però actualment, està totalment rehabilitada i el seu ús es de caps de setmana.

## Referències

* ↑ «Mapa de l'ICC». Institut Cartogràfic de Catalunya. [Consulta: 4 febrer 2015].
* 1 2 «Cal Curi». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 febrer 2015].
# Cyprinus multitaeniata

Cyprinus multitaeniata és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 500 g de pes total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la Xina i al Vietnam.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Huang, H. (et. al.), 1987. The freshwater fishes of China in coloured illustrations. The freshwater fishes of China in coloured illustrations.
* ↑ Huynh, D.H., 1998. Rare valuable animals in Vietnam. p. 23-56. A: C.V. Sung (ed.) Environment and bioresources of Vietnam: present situation and solutions. The Gioi Publishers, Hanoi, Vietnam.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, Joseph S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Nova York: John Wiley and Sons, 1994.
* Wheeler, Alwyne. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Londres: Macdonald, 1985.
# Can Mascaró

«Can Mascaró» té aquests significats:
* Can Mascaró o Casa Córdoba-Planàs és una casa senyorial al districte d'Horta-Guinardó de Barcelona
* Can Mascaró (la Palma de Cervelló)
* Can Mascaró (Riera de Tiana, 84), masia a Tiana (Maresme)
* Can Mascaró (Sant Josep, 32), casa modernista a Tiana (Maresme)
* Can Mascaró (Solsona), masia, actualment reconvertida en restaurant, al municipi de Solsona (el Solsonès)
# Dell Rapids

Dell Rapids és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 2.980 habitants.

## Fills il·lustres

* Hilda Josephine Smith (1884-[...?]) pianista i compositora.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Dell Rapids tenia 2.980 habitants, 1.127 habitatges, i 793 famílies. La densitat de població era de 587 habitants per km².
Dels 1.127 habitatges en un 36,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,5% hi vivien parelles casades, en un 7,2% dones solteres, i en un 29,6% no eren unitats familiars. En el 26% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,55 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,4% tenia menys de 18 anys, un 6,5% entre 18 i 24, un 27,3% entre 25 i 44, un 19,4% de 45 a 60 i un 18,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.572 $ i la renda mediana per família de 49.536 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.867 $ mentre que les dones 24.333 $. La renda per capita de la població era de 17.731 $. Entorn de l'1,9% de les famílies i el 4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Dell Rapids». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Dell Rapids». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Can Soler (Torrelles de Llobregat)

Can Soler és una obra noucentista de Torrelles de Llobregat (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una constricció de planta basilical, amb el cos central més alt i que es destaca harmoniosament dels altres. Coberta a dues vessants i graner central sobresortint de la coberta. Rellotge de sol a la façana. Un gran pati s'obre al davant de la construcció. Fou restaurada en el segle passat, concretament a la dècada dels 80.

## Història

És una de les masies més antigues del poble, però no tenim cap dada cronològica.

## Referències

* 1 2 «Can Soler». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 31 gener 2019].
# Cal Cúries

Cal Cúries és una obra de Cornudella de Montsant (Priorat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de planta baixa, pis i golfes, feta de paredat i arrebossat. Al nivell del pis s'obren balcons sortits. L'entrada té una gran portalada, extraordinàriament alta, amb llindars de pedra. A la clau hi ha l'any de la construcció (1883) i les inicials "JJ" corresponents, segurament, a Can Juncosa. Al pany de paret més gran hi ha una fornícula, a l'altura del primer pis, amb la imatge de Sant Jaume, sense cap valor artístic especial.

## Història

La construcció és pròpia del darrer terç del segle xix, abans que la fil·loxera arruïnés la contrada. És remarcable del conjunt de l'edifici la gran portalada, que es escapa per complert a la tipologia comarcal.

## Referències

* 1 2 «Cal Cúries». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 14 març 2019].
# Consenci (avi de Sidoni)

Consenci (llatí: Consentius) fou un escriptor i lector romà, que va viure retirat fent vida rural i és principalment famós per haver estat l'avi de Sidoni. Portava el títol de vir clarissimus, que es donava als homes cultes, i també el de quinctus consularis quinque civitatum, cosa que potser portaria a identificar-lo amb el fill de Publi Consenti, personatge influent a la cort de Valentinià III.

## Referències

* ↑ 3.Consentius a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 827
# Campanula lactiflora

Campanula lactiflora és una espècie de la família de les Campanulàcies, endèmica de la Regió Caucàsica. És una planta herbàcia que es troba en sòls drenats, calcaris i alcalins.

## Referències

* ↑ «Campanula lactiflora» a EOL. Data consulta: 03 d'abril de 2014.
# Deler (drogoaddicció)

El deler (en anglès craving), quan es parla de drogoaddicció, és el desig compulsiu de tornar a experimentar els efectes d'una substància a la qual s'és addicte.

## Durada

La seva durada varia substancialment entre les diferents drogues addictives. Per exemple, en deixar de fumar, s'aconsegueix un alleujament substancial després d'aproximadament 6 a 12 mesos, però els sentiments de desig poden aparèixer temporalment fins i tot després de molts anys després del cessament.
Els desitjos poden ser desencadenats per veure objectes o experimentar moments que estan associats amb la droga o amb el seu ús, i aquest fenomen, anomenat síndrome d'abstinència postaguda, pot quedar la resta de la vida en la dependència a algunes drogues. Per la síndrome d'abstinència d'alcohol, la situació millora gradualment durant un període de mesos o, en casos severs, durant anys.

## Referències

* ↑ Page 84 in: Pathways of addiction: opportunities in drug abuse research By Committee on Opportunities in Drug Abuse Research, Committee On Oppo Institute Of Medicine Published by National Academies Press, 1996 ISBN 0-309-05533-4, 978-0-309-05533-8 310 pages
* ↑ Roberts AJ; Heyser CJ; Cole M; Griffin P; Koob GF «Excessive ethanol drinking following a history of dependence: animal model of allostasis» (PDF). Neuropsychopharmacology, 22, 6, 01-06-2000, pàg. 581–594. DOI: 10.1016/S0893-133X(99)00167-0. PMID: 10788758.
* ↑ De Soto CB; O'Donnell WE, De Soto JL «Long-term recovery in alcoholics». Alcohol Clin Exp Res, 13, 5, 01-10-1989, pàg. 693–697. DOI: 10.1111/j.1530-0277.1989.tb00406.x. PMID: 2688470.
Viccionari
# Corona de Fiume

La Corona de Fiume (italià: corona Fiumana, abreujat Cor. o FIUK) es va introduir a l'Estat Lliure de Fiume el 18 d'abril de 1919 per la estampació de les anteriors notes de la corona austrohungaresa del Consell nacional italià de Fiume que exercia efectivament el poder a la ciutat. Després de l'ocupació dannunciana al setembre de 1919, es va segellar una nova sèrie de notes en nom de l'Istituto di credito del Consiglio Nazionale amb un decret del 6 d'octubre de 1919. La corona de Fiume era la moneda oficial de la ciutat de Fiume fins al 26 de setembre de 1920 quan, pel decret del general Amantea, comandant de les tropes italianes a Fiume, es va introduir la lira italiana com la nova moneda oficial. La moneda continuava circulant fins a l'annexió de la ciutat a Itàlia el febrer de 1924. El Reial decret n. 235 del 24 de febrer de 1924 va establir la data de conversió definitiva el 30 d'abril de 1924 a 0,40 lires italianes per una Corona de Fiume.

## Tipus de canvi

El novembre de 1919, una corona de Fiume valia 3 corones sèrbies, croates i eslovenes o 0,40 lires italianes. No obstant això, al mercat negre, 1 Corona de Fiume es va vendre per 0,21 lires.

## Referències

* ↑ Julijan Dobrinić, Riječka numizmatika - Riječki novci i novci s riječkim obilježjima 1848.-2002., Muzej grada Rijeke, 2005, pp. 74-79
* ↑ Giuseppe Sirsen, "Fiume e la numismatica", Fiume, (7) 1984, p. 84.
* ↑ Radmila Matejčić, KRUNE "CITTA DI FIUME" I PROBLEM VALUTE U RIJECI OD GODINE 1918-1924., Numizmatičke vijesti, 1963. broj 20

## Enllaços externs

* Numismàtica de Rijeka 1848-2002 Arxivat 2011-10-12 a Wayback Machine. lloc web muzej-rijeka.hr
# Can Barnils (Sant Cugat del Vallès)

Can Barnils o Casa Mir és un edifici del municipi de Sant Cugat del Vallès (Vallès Occidental) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una torre aïllada i envoltada per un gran jardí. Presenta una estructura de planta rectangular, planta baixa i pis. S'han diferenciat tres cossos a la façana principal mitjançant el cos central que sobresurt per damunt de la façana i per un porxo en la porta d'entrada coronat per un balcó amb barana de llaçaria de tema floral. Abundant decoració de tema floral a les finestres. Fris que separa el primer pis del coronament de la façana. En un dels costats laterals s'alça una torre mirador. Les façanes són arrebossades amb aplacat de falsa pedra i el cos central és arrebossat de blanc

## Història

Aquesta casa fou construïda per uns anglesos que eren de la Companyia Canadenca de la llum. Anteriorment s'anomenava Cal Mir.

## Referències

* 1 2 «Can Barnils». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 3 abril 2015].
# Cal Dam (la Pedra)

Cal Dam és una masia del poble de la Pedra, al municipi de la Coma i la Pedra, a la Vall de Lord (Solsonès).

## Referències

* ↑ Bach, Antoni. Masies del Solsonès. Consell Comarcal del Solsonès, abril 1995. D.L.: L-418/95. , pàg. 227
# Clau (arts marcials)

Una clau en les arts marcials és una tècnica de subjecció que es tracta d'immobilitzar l'oponent.
En la budo, anomenat 関節技 kansetsu-waza vol dir tècnica de bloqueig i en xinès caça i bloqueig.
Aquesta tècnica implica l'aïllament d'una articulació en particular i l'aprofitament d'ella en un intent de forçar-la perquè es mogui més enllà del seu rang normal de moviment. Panys comuns en general impliquen diferents graus de dolor en les articulacions i, si s'aplica la força i/o de sobte, pot causar lesions, com mal als músculs, tendons i lligaments i fins i tot dislocació o fractura d'os.
En judo, certes claus de peu estan prohibides a causa del potència risc que suposa per oponent, altres arts marcials com: jujutsu, taijutsu, aikido i hapkido si es pot usar. En el karate no es realitzen les claus arran de terra.

## Referències

* ↑ Ohlenkamp, Neil. Classification of Techniques in Kodokan Judo. judoinfo.com. Accés 26 de febrer del 2006.
Viccionari
# Consell de Ministres d'Espanya (VIII Legislatura)

Consell de Ministres d'Espanya des del 14 de març de 2004 fins al 14 d'abril de 2008. Està format per:
       José Luis Rodríguez Zapatero
Ministres
       María Teresa Fernández de la Vega
       Pedro Solbes Mira
       Miguel Ángel Moratinos Cuyaubé
       Juan Fernando López Aguilar fins al febrer de 2007
       Mariano Fernández Bermejo des del febrer de 2007
       José Bono Martínez fins al 7 d'abril de 2006
       José Antonio Alonso Suárez des del 7 d'abril de 2006
       José Antonio Alonso Suárez fins al 7 d'abril de 2006
       Alfredo Pérez Rubalcaba des del 7 d'abril de 2006
       Magdalena Álvarez Arza
       María Jesús San Segundo fins al 7 d'abril de 2006
       Mercedes Cabrera Calvo-Sotelo des del 7 d'abril de 2006
       Jesús Caldera Sánchez-Capitán
       José Montilla Aguilera fins al 8 de setembre de 2006
       Joan Clos i Matheu des del 8 de setembre de 2006
       Elena Espinosa Mangana
       Jordi Sevilla Segura fins al 6 de juliol de 2007
       Elena Salgado Méndez des del 6 de juliol de 2007
       Elena Salgado Méndez fins al 6 de juliol de 2007
       Bernat Sòria Escoms des del 6 de juliol de 2007
       Carmen Calvo Poyato fins al 6 de juliol de 2007
       César Antonio Molina des del 6 de juliol de 2007
       Cristina Narbona Ruiz
       María Antonia Trujillo Rincón fins al 6 de juliol de 2007
       Carme Chacón Piqueras des del 6 de juliol de 2007

## Canvis

* El 7 d'abril de 2006 José Luis Rodríguez Zapatero va anunciar la dimissió del Ministre de Defensa, José Bono, que abandonava el càrrec per raons familiars (encara que es va especular que es devia a discordances amb el President pel que fa al nou estatut d'autonomia català). D'aquesta manera, José Antonio Alonso, que estava a Interior, va passar a Defensa. Per la seva banda Alfredo Pérez Rubalcaba va passar a Interior. Així mateix, Rodríguez Zapatero va rellevar a María Jesús San Segundo a Educació i Ciència, sent substituïda per Mercedes Cabrera Calvo-Sotelo.
* El 8 de setembre de 2006 José Montilla va abandonar la cartera d'Indústria, Comerç i Turisme per a presentar-se a la presidència de la Generalitat de Catalunya. El va rellevar Joan Clos, el qual fins al mateix dia de prometre el càrrec com a Ministre, era l'alcalde de Barcelona.
* Al febrer de 2007 López Aguilar va deixar la cartera de Justícia per a presentar-se com a candidat del PSOE a la presidència de la Comunitat Autònoma de les Illes Canàries. El seu substitut en el càrrec va ser Mariano Fernández Bermejo.
* El 6 de juliol de 2007 Zapatero anuncia els següents canvis: Elena Salgado deixa el Ministeri de Sanitat i passa al d'Administracions Públiques, Carme Chacón és nomenada Ministra d'Habitatge, César Antonio Molina ho és de Cultura i el científic Bernat Soria ocupa la cartera de Sanitat.

## Vegeu també

* Consell de Ministres d'Espanya
* Gabinet
* Govern i política d'Espanya
* Ministre
# Cràter

«Cràter o Crater» té aquests significats:
* Geologia:
** Cràter volcànic, obertures o boques d'erupció dels volcans
** Cràter càrstic
** Cràter d'impacte, formació produïda per l'impacte de meteorits contra un planeta, asteroide o satèl·lit de superfície sòlida
** Cràter d'enfonsament, formació produïda com a resultat d'un col·lapse d'origen subterrani (erosió, explosió d'una mina, etc.)
** Cràter d'explosió, formació produïda per en una explosió per sobre, en o per sota de la superfície del sòl
* Biografies:
** Cràter d'Orèstia, diàdoc d'Alexandre el Gran i germà del militar macedoni Amfòters
** Cràter de Macedònia, rei de Macedònia l'any 399 aC
** Cràter (historiador), historiador, germà d'Antígon II Gònates i pare d'Alexandre, príncep de Corint
** Cràter (metge), metge grec del segle i aC
** Cràter (escultor), escultor grec de finals del segle i aC
** Cràter (estrateg del tema dels Cibirreotes), governador romà d'Orient del segle ix
* Objectes: Crater (recipient), vas o copa ample a la Roma i Grècia antigues
* Astronomia: Crater o Constel·lació de la Copa, constel·lació de l'hemisferi sud
Viccionari
# Campanula pyramidalis

Campanula pyramidalis és una espècie de planta herbàcia pertanyent a la família de les campanulàcies. És originària del sud-est d'Europa a Itàlia i els Balcans.

## Descripció

És una planta perenne herbàcia de vida curta que pot créixer fins al metre i mig d'alçada. Les seves fulles són amples i ovoides a la part inferior de la tija, mentre que són lanceolades i primes a la part superior. Les flors són blaves i tenen forma de campana, amb un diàmetre d'entre 3 i 4 cm. Aquestes són hermafrodites, i la planta es pot fertilitzar a si mateixa.
Creix a molt diversos tipus de sòl, adaptant-se també a una àmplia gamma de pH. Tot i això, prefereix un lloc assolellat o parcialment ombrejat. D'entre els seus usos en destaca el fet que es cultiva com a planta ornamental per les seves flors aromàtiques.

## Taxonomia

Campanula pyramidalis va ser descrita per Linné i publicada a Species Plantarum 1: 164. 1753.

### Etimologia

* Campanula: nom genèric diminutiu del terme llatí campana, que significa "petita campana", fent al·lusió a la forma de les flors.
* pyramidalis: epítet llatí que significa "amb forma piramidal".

#### Sinonímia

* Campanula pyramidalis f. alba Voss
* Campanula pyramidalis var. calycina A.DC.
* Campanula pyramidalis var. compacta auct.
* Campanula umbellifera Vuk.

## Referències

* ↑ Campanula pyramidalis a Trópicos
* ↑ Campanula a Flora de Canarias
* ↑ pyramidalis a Epítetos Botánicos
* ↑ «Campanula pyramidalis» a Catalogue of Life. Data consulta: 29 de novembre de 2013.

## Bibliografia

* Lammers, T. G. 1994. Prodromus Monographiae Campanuloidearum.

## Enllaços externs

* Flora Europaea: Campanula pyramidalis
* Plants for a Future: Campanula pyramidalis
* Huxley, A., ed. (1992). New RHS Dictionary of Gardening 1: 494. Macmillan.
# Deontologia

Deontologia (del grec δέον "degut" + λόγος "tractat"), és un concepte introduït per Bentham —Deontology or the Science of Morality, 1834— que fa referència a la branca de l'Ètica (part de la filosofia que tracta de la moral i de les obligacions de l'home) l'objecte d'estudi del qual són els fonaments del deure i les normes morals. Es refereix a un conjunt ordenat de deures i obligacions morals que tenen els professionals d'una determinada matèria.
La deontologia és coneguda també sota el nom de "Teoria del deure" i juntament amb l'axiologia és una de les dues branques principals de l'Ètica normativa. Pot parlar-se també d'una deontologia aplicada, en aquest cas no s'està ja davant una ètica normativa sinó descriptiva i fins i tot prescriptiva. La deontologia aplicada a l'estudi dels drets i deures, particularment enfocats a l'exercici d'una professió, és el cas de la deontologia professional. Per a la seva aplicació s'elaboren codis deontològics, que reglamenten, de manera estricta o bé a manera d'orientació, les qüestions relatives al "deure", dels membres d'una determinada professió. La deontologia es nodreix d'una banda del marc jurídic, i per altre del marc moral. El seu concepte bàsic és que obrar "d'acord amb l'ètica" es correspon amb obrar d'acord amb un codi predefinit.
Un apartament d'una norma prèviament definida, en general per escrit, constitueix una actitud o un comportament no-ètic. Per tant, hom pot parlar de l'argument suprem que ha d'orientar qualsevol conducta. Per contra, existeix una altra branca, anomenada Teleologia, que defineix obrar èticament com aquella actitud o comportament que contempla el bé per a la majoria, determinant què és correcte i què no ho és en funció del resultat a assolir. La deontologia es divideix en 4 fases: Universitària, Gremial, Ètica i Jurídica.

## Referències

* ↑ «deontologia - Treccani» (en italià). [Consulta: 17 febrer 2024].
* ↑ «Deontological ethics | Definition, Meaning, Examples, & Facts | Britannica» (en anglès). [Consulta: 17 febrer 2024].
* ↑ «deontologia - Treccani» (en italià). [Consulta: 17 febrer 2024].
* ↑ Alexander, Larry; Moore, Michael. Deontological Ethics. Winter 2021. Metaphysics Research Lab, Stanford University, 2021.
* ↑ «Deontología - EcuRed». [Consulta: 17 febrer 2024].

## Vegeu també

* Codi ètic
* Deontologia professional
* Ètica de les virtuts
* Lògica deòntica
Viccionari
# Can't Knock the Hustle

«Can't Knock the Hustle» és una cançó de la banda estatunidenca Weezer pertanyent a l'àlbum Weezer (The Black Album), que es va publicar l'11 d'octubre de 2018.
És una cançó difícil de classificar ja que inclou diversos gèneres musicals com el funk, música llatina, disco i pop rock, i també una de les poques cançons compostes per Weezer que conté paraulotes.
El videoclip fou dirigit per Guy Blelloch i produït per Jerry Media, i es va llançar el mateix dia que el senzill. No hi apareix cap membre de la banda si bé Pete Wentz de Fall Out Boy vesteix les ulleres de Rivers Cuomo, i aprofitant aquest detall, el personatge interpretat per Pete Wentz s'anomena Rivers Wentz. També hi apareixen James Ohliger i Romane Recalde.

## Referències

* ↑ Breihan, Tom. «Weezer – “Can't Knock The Hustle” Video (Feat. Pete Wentz)» (en anglès). StereoGum.com, 11-10-2018. [Consulta: 27 octubre 2019].
# Cal Nes

Cal Nes és una masia de Sant Boi de Llobregat (Baix Llobregat) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Masia orientada a migdia amb planta baixa i dos plantes pis. La façana s'organitza d'acord amb un eix de simetria. D'aquesta destaca el rellotge de sol, les finestres amb llindes, brancals i escopidors de pedra sorrenca de Montjuïc i l'arc adovellat de pedra de marès vermella, material emprat també en algunes finestres.
A l'interior trobem un arc apuntat gòtic que suggereix un origen anterior a la data de la façana, 1670.

## Referències

* 1 2 «Cal Nes». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 25 gener 2019].