OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Aliyya (nom)

Aliyya (àrab: علية, ʿAliyya) és un nom femení àrab que literalment significa ‘alta’, ‘elevada’, ‘superior’, ‘excel·lent’, ‘sublim’. Si bé Aliyya és la transcripció normativa en català del nom en àrab clàssic, també se'l pot trobar transcrit d'altres formes.
La forma masculina d'aquest nom és Alí.
Cal no confondre aquest nom amb Àliya, un altre nom de pila àrab femení.
Vegeu aquí personatges i llocs que duen aquest nom.

## Notes

* ↑ Castells Criballes, Margarida; Cinca Pinós, Dolors. Diccionari Àrab-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2007, p. s.v. «علا». ISBN 978-84-412-1546-7.
* ↑ Corriente, Federico. Diccionario árabe-español. Madrid: Instituto Hispano-Árabe de Cultura, 1977, p. s.v. «علا». ISBN 8460008428.
* ↑ Cortés, Julio. Diccionario de árabe culto moderno: Árabe-español. Madrid: Gredos, 1996, p. s.v. «علا» (Biblioteca Románica Hispánica). ISBN 8424917944.
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs.
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.
# Serra d'Andia

La serra d'Andia (Andimendi en basc) és un altiplà amb suaus ondulacions situat a la regió de Navarra, que està limitat amb les valls d'Araquil i Ergoyena pel nord i la depressió d'Estella pel sud, Serra d'Urbasa per l'oest i amb la Conca de Pamplona per l'est. Juntament amb la serra d'Urbasa, forma des 1997 el Parc Natural Urbasa-Andia.
El cim més alt és el Beriain, de 1493 m.

## Referències

* ↑ Euskaltzaindia: Euskal Onomastikaren Datutegia

## Enllaços externs

* Fitxa a la Dorrokoteka (basc)
* «Serra d'Andia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Ratpenat frugívor centreamericà

El ratpenat frugívor centreamericà (Artibeus inopinatus) és una espècie de ratpenat estenodermatini que viu a El Salvador, Hondures i Nicaragua.

## Referències

* ↑ «Ratpenat frugívor centreamericà». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ Distribució (anglès)
Espècies vivents de noctilionoïdeus :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Família Mormoopidae :
Família Mystacinidae :
Família Noctilionidae :
Família Phyllostomidae (A..O) :
Família Phyllostomidae (P..Z) :
# Sirous Ghayeghran

Sirous Ghayeghran (Bandar-e Anzali, 22 de gener de 1962 - Raixt, 7 d'abril de 1998) fou un futbolista iranià de la dècada de 1970 i entrenador de futbol.
Fou internacional amb la selecció de futbol de l'Iran. Pel que fa als clubs destacà a Malavan i Al-Ittihad Doha.

## Referències

* ↑ Sirous Ghayeghran at TeamMelli.com
* ↑ Sirous Ghayeghran a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ Ghayeghran Biography (persa)
# Zodacita

La zodacita és un mineral de la classe dels fosfats, que pertany al subgrup de la calcioferrita. Rep el seu nom de Peter Zodac (1894-1967), fundador i editor durant molt de temps de la publicació Rocks and Minerals.

## Característiques

La zodacita és un fosfat de fórmula química Ca₄Mn$^{2+}$Fe3+ 4(PO₄)₆(OH)₄·12H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1987. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 4.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la zodacita pertany a «08.DH: Fosfats amb cations de mida mitjana i gran, (OH, etc.):RO₄ < 1:1» juntament amb els següents minerals: minyulita, leucofosfita, esfeniscidita, tinsleyita, jahnsita-(CaMnFe), jahnsita-(CaMnMg), jahnsita-(CaMnMn), keckita, rittmannita, whiteïta-(CaFeMg), whiteïta-(CaMnMg), whiteïta-(MnFeMg), jahnsita-(MnMnMn), kaluginita, jahnsita-(CaFeFe), jahnsita-(NaFeMg), jahnsita-(NaMnMg), jahnsita-(CaMgMg), manganosegelerita, overita, segelerita, wilhelmvierlingita, juonniïta, calcioferrita, kingsmountita, montgomeryita, arseniosiderita, kolfanita, mitridatita, pararobertsita, robertsita, sailaufita, mantienneïta, paulkerrita, benyacarita, xantoxenita, mahnertita, andyrobertsita, calcioandyrobertsita, englishita i bouazzerita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a l'àrea de Cubos-Mesquitela-Mangualde, a Mangualde, al Districte de Viseu (Portugal). També ha estat descrita a la mina Hühnerkobel, a Rabenstein (Baixa Baviera, Alemanya). Són els dos únics indrets on ha estat trobada aquesta espècie.

## Referències

* ↑ «Zodacite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 2 setembre 2017].
# Time.h

time.h està relacionat amb format de l'hora i data és un fitxer de capçalera de la biblioteca estàndard del llenguatge de programació C que conté funcions per manipular i formatejar la data i hora del sistema.

## Funcions

| Nom | Descripció |
| char * asctime(struct tm *) | Rep una variable de tipus punter a estructura tm (struct tm*) i retorna una cadena de caràcters amb format: "Www Mmm dd hh:mm:ss yyyy\n" (ex: Tue May 15 19:07:04 2008\n) |
| clock_t clock (void) | Retorna el nombre de pulsaments de rellotge des que s'inicià el procés |
| char * ctime(time_t *) | Rep una variable de tipus punter a time_t (time t*) i retorna una cadena amb el mateix format que asctime |
| double difftime(time_t, time_t) | Rep dues variables de tipus time_t, calcula la diferència i retorna el resultat (double) expressat en segons. |
| struct tm *gmtime(time_t *) | Rep un punter a una variable de temps (time_t*) i retorna la seva conversió com data/hora UTC a struct tm a través d'un punter. |
| struct tm *localtime(time_t *) | Similar funcionalitat a gmtime, però retorna la conversió com data/hora LOCAL. |
| time_t mktime(struct_tm *) | Inversamente a gmtime i localtime,l reep un punter a struct tm (struct tm*) i retorna la conversió al tipus time t. |
| time_t time(time_t *) | Retorna la data/hora (time_t) actual o -1 en cas de no ser possible. Si l'argument que se li passa no és NULL, també assigna la data/hora actual a aquest argument. |
| size_t strftime(char *,size_t,char *,struct tm *) | Formateja la informació donada mitjançant l'estructura (struct tm*) amb el format indicat en una cadena (char*) i imprimeix el resultat sobre un altre cadena (char*) fins a un límit de caràcters (size_t). |

## Constants

| Nom | Descripció |
| CLK_PER_SEC | Constant que defineix el nombre de pulsaments de rellotge per segon; usat per la funció clock |
| CLOCKS_PER_SEC | nom alternatiu per CLK_PER_SEC usat en algunes biblioteques |
| CLK_TCK | usualment una macro per CLK_PER_SEC |

## Tipus de dades

| Nom | Descripció |
| clock_t | tipus de dada retornat per clock, generalment un long int |
| time t | tipus de dada retornat per time, generalment un long int |
| struct tm | representació del temps en format de calendari (data/hora) |

### Data (dia/hora) del calendari

La data del calendari es representa com l'estructura struct tm, que consta dels següents atributs:
| Atribut | Descripció |
| int tm_hour | hora (0 - 23) |
| int tm_isdst | Horari d'estiu enabled/disabled |
| int tm_mday | dia del mes (1 - 31) |
| int tm_min | minuts (0 - 59) |
| int tm_mon | mes (0 - 11, 0 = Gener) |
| int tm_sec | segons (0 - 60) |
| int tm_wday | dia de la setmana (0 - 6, 0 = diumenge) |
| int tm_yday | dia del any (0 - 365) |
| int tm_year | any des del 1900 |

## Vegeu també

* Llenguatge de programació C

## Referències

* Calendar Time (The GNU C Library Reference Manual)
* time.h
# Rafael Dalmau i Ferreres

Rafael Dalmau i Ferreres (Barcelona 1904 - 28 d'octubre de 1976) fou un editor i excursionista català. Va tenir una formació autodidàctica, fou secretari general de la Unió Catalanista, i milità a Estat Català. Fou sotsdirector i fundador del setmanari Nosaltres Sols (1931-34). Durant la postguerra fou membre de la Penya Joan Santamaria.
Començà en el món editorial fundant el 1935 Edicions Mediterrània, que el 1945 esdevingueren Editorial Dalmau i Jover, i el 1959 fundà amb la seva filla Rafael Dalmau (Editor). Ha publicat diversos opuscles de divulgació excursionista i històrica en la sèrie Episodis de la Història.

## Obres

* Memòries d'un aprenent d'antiquari (1946)
* Maria de Montpeller
* Heretgia albigesa i la batalla de Muret

## Referències

* ↑ «Rafael Dalmau i Ferreres». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 Samsó, Joan. «7. Rafael Dalmau, Editor». A: La cultura catalana: entre la clandestinitat i la represa pública : volum II. 1a ed.. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1995, p.303-318. ISBN 9788478266227 [Consulta: 10 gener 2014].
# Resolució 1090 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1090 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada en sessió privada el 13 de desembre de 1996, havent considerat la qüestió sobre la recomanació relativa al nomenament del Secretari General, el Consell va recomanar a la Assemblea General que el Sr. Kofi Annan foss nomenat Secretari General per un període des de l'1 de gener de 1997 fins al 31 de desembre de 2001.
Kofi Annan, un diplomàtic de Ghana, va ser el setè Secretari General de les Nacions Unides. Els Estats Units van vetar un segon terme per al seu predecessor, Boutros Boutros-Ghali, per falta de reforma de la institució.
Va ser la primera vegada que una resolució del Consell de Seguretat va ser adoptada per aclamació.

## Referències

* ↑ «United Nations: U.S. Blocks Re-Appointment of Boutros-Ghali as U.N. Secretary-general; Kofi Annan Elected as Successor». Foreign Policy Bulletin. Cambridge University Press, 8, 1997, pàg. 104–113. DOI: 10.1017/S1052703600001301.
* ↑ Associated Press «Security Council unanimously chooses Annan as new leader». The News, 14-12-1996.
* ↑ «Chapter VI – Relations with other United Nations organs (2000–2003)». United Nations.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1001 a la 1100 (1996 - 1997)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Shergottita

Les shergottites són un grup de meteorits de la classe dels meteorits marcians, els quals es troben englobats dins dels meteorits de tipus acondrita.

## Composició i classificació

Les shergottites són roques ígnies de litologia màfica a ultramàfica. Estan dividides en tres grups principals: les basàltiques, les olivinofíriques (com el grup Tissint, trobat al Marroc l'any 2011) i les shergottites lherzolítiques, basades en la grandària dels seus cristalls i contingut mineral. També es poden classificar alternativament en tres o quatre grups segons el seu contingut en elements de terres rares. Aquests dos sistemes de classificació no s'alineen entre si, insinuant les complexes relacions entre les diferents roques i magmes originals que formaven les shergottites.

## Origen

Més de tres quartes parts de tots els meteorits marcians trobats es poden classificar com shergottites, amb data del mes d'agost de 2017. Reben el seu nom del meteorit Shergotty, que va caure a Sherghati, a l'Índia, l'any 1865. El cràter Mojave, de 3 milions d'anys i 58,5 km de diàmetre, el cràter més jove de la seva mida al planeta, ha estat identificat com una font potencial d'aquests meteorits.
Les shergottites semblen haver cristal·litzat fa tan sols fa 180 milions d'anys, el que és una edat sorprenentment jove tenint en compte l'antiguitat de la major part de la superfície de Mart, i la petita grandària del planeta. A causa d'això, alguns han defensat la idea que les shergottites són molt més antigues. Aquesta "paradoxa de l'edat de les shergottites" queda sense resoldre i segueix sent una àrea de recerca i debat actius.

## Referències

* ↑ Q. Choi, Charles «Meteorite's Black Glass May Reveal Secrets of Mars». Space.com, 11-10-2012 [Consulta: 12 setembre 2017].
* ↑ Morin, Monte «An unusually pristine piece of Mars». Los Angeles Times, 12-10-2012.
* ↑ The SNC meteorites: basaltic igneous processes on Mars, Bridges & Warren 2006
* ↑ «The Shergotty Meteorite» (en anglès). NASA Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 12 setembre 2017].
* ↑ Werner, S. C.; Ody, A.; Poulet, F. «The Source Crater of Martian Shergottite Meteorites». Science, 343, 06-03-2014, pàg. 1343–6. DOI: 10.1126/science.1247282. PMID: 24603150.
# Rasa del Soler

La Rasa del Soler és un torrent que aboca les seves aigües al Cardener per la seva riba dreta a 453 msnm enfront de la Rabassa. El torrent, que neix a l'est de la masia del Soler de Clariana, transcorre íntegrament pel terme municipal de Clariana de Cardener, al Solsonès.

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica de la Rasa del Soler està integrada per 2 cursos fluvials que sumen una longitud total de 1.991 m.

## Enllaços externs

* Web de l'ICC: Mapa de la seva conca

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
* ↑ Aquest topònim no figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, però sí a l'edició digital del mapa de Catalunya de l'ICC (escales 1:10.000 i 1:5.000).
# Xanca rogenca

La xanca rogenca (Grallaria rufula) és una espècie d'ocell de la família dels gral·làrids (Grallariidae).

## Hàbitat i distribució

Habita el sotabosc de la selva pluvial a les muntanyes, des de Colòmbia i oest de Veneçuela, cap al sud, a través dels Andes de l'Equador i el Perú fins l'oest de Bolívia.

## Taxonomia

Alguns autors han considerat que aquesta espècie no és monotípica i s'hi han inclòs altres espècies com ara:
* Grallaria saltuensis Wetmore, 1946 - xanca de Perijá

## Referències

* ↑ xanca rogenca«Xanca rogenca». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/06/2021(català)
* ↑ RS Ridgely et G Tudor. Birds of South America: Passerines. Christopher Helm/A & C Black, 2009. ISBN 1408113422
* ↑ xanca de Perijá «Xanca rogenca». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/06/2021(català)
# Torreblanca (desambiguació)

«Torreblanca» té aquests significats:
* Torreblanca, municipi del País Valencià a la comarca de la Plana Alta
* Torreblanca (Ponts) o Torreblanca del Tossal, poble del municipi de Ponts (la Noguera)
* Estació de Torreblanca, estació de la xarxa del Trambaix sobre la carretera Reial, prop del barri de la Torreblanca, a Sant Just Desvern
* Estació de Torreblanca (Renfe), estació de la xarxa de Mitjana Distància Renfe del País Valencià
* Estació de Vacarisses-Torreblanca, estació de ferrocarril propietat d'ADIF a la urbanització de Torreblanca de Vacarisses a la comarca del Vallès Occidental
* Este-Alcosa-Torreblanca, districte de la ciutat de Sevilla, capital de la comunitat autònoma d'Andalusia, a Espanya
* Parc de la Torreblanca, parc a l'àrea metropolitana de Barcelona
* Prat de Cabanes-Torreblanca, franja d'aiguamolls als municipis de Torreblanca i Cabanes, a la comarca de la Plana Alta
* Serrat de Torreblanca, muntanya del municipi de Navès a la comarca del Solsonès

## Vegeu també

* Torre Blanca
# Resolució 1096 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1096 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 30 de gener de 1997. Després de reafirmar totes les resolucions sobre Geòrgia i, en particular, la Resolució 1065 (1996), el Consell va abordar la situació actual ampliant el mandat de la Missió d'Observació de les Nacions Unides a Geòrgia (UNOMIG) fins al 31 de juliol de 1997.
El Consell de Seguretat continuava preocupat perquè Geòrgia i Abkhàzia no havien resolt el conflicte, en particular a causa de la posició adoptada pel costat abkhaz. Prenent nota de l'obertura de l'Oficina de Drets Humans a Abkhàzia (establerta per la Resolució 1077 (1996), es va instar el respecte dels drets humans. Les dues parts havien violat l'Acord d'Alto el foc i Separació de Forces, signat a Moscou el 1994, i hi havia grups armats que operaven al riu Enguri i fora del control del govern de Geòrgia. Mentrestant, la situació al districte de Gali va continuar deteriorant-se. La força de manteniment de la pau de la Comunitat d'Estats Independents (CIS), que també opera al país, es va ampliar i el seu mandat es va estendre fins al 31 de gener de 1997 .
La situació a Geòrgia estava en un punt mort i no hi va haver un acord global del conflicte, mentre que va ser subratllada inacceptabilitat de la posició abkhaz i les eleccions parlamentàries de 1996. En aquest sentit, es va acollir favorablement la intenció del secretari general Kofi Annan de reforçar el paper de les Nacions Unides en el procés de pau. Es va demanar a ambdues parts que aconseguissin avenços en les negociacions i el Consell de Seguretat va acollir favorablement les converses d'alt nivell entre ambdues parts.
La resolució llavors va abordar la situació que afecta els refugiats que tornen a Abkhàzia. Les obstruccions contínues d'aquest procés i els intents d'enllaçar-lo a l'estatus polític d'Abkhàzia van ser condemnades juntament amb els canvis demogràfics resultants del conflicte, i es va reafirmar el dret de tots els refugiats i persones desplaçades a retornar. A més, el Consell de Seguretat va condemnar tota la violència ètnica i l'ús de mines terrestres i va demanar a ambdues parts que garantissin la seguretat i la llibertat de circulació de la UNOMIG, les forces de manteniment de la pau de la CEI i les organitzacions humanitàries internacionals.
Finalment, es va demanar al Secretari General que informés al Consell tres mesos després de l'aprovació de la Resolució 1096 sobre la situació a Abkhàzia i les operacions de la UNOMIG, inclosa una revisió del seu futur.

## Referències

* ↑ «Security Council extends mission in Georgia until 31 July». United Nations, 30-01-1997.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1001 a la 1100 (1995 - 1997)
* Guerra d'Abkhàzia

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Alfredo Martínez y García-Argüelles

Alfredo Martínez y García-Argüelles (Oviedo, 1877 -24 de març de 1936) fou un metge asturià, diputat del Partit Republicà Liberal Demòcrata, membre del Congrés dels Diputats d'Espanya pel Districte de Pravia durant l'última legislatura de la Restauració borbònica, des del 12 de juny de 1923 fins al 19 de setembre de 1923.

## Biografia

Es va llicenciar en medicina a la Universitat de Valladolid i fins a 1903 va treballar com a metge de l'Hospital de la Hullera Espanyola. Aleshores fou membre del Cos Mèdic de la Beneficència Municipal d'Oviedo, amb destinació a Trubia. Va ser un dels fundadors de l'Acadèmia Mèdico-Quirúrgica Asturiana, i el seu primer president. Com a cap de la beneficència i del laboratori municipal va deixar escrites les Memorias que porten per títol Anafilaxis y Aplicación de la Bacteriologia a la Higiene de las poblaciones.
El 1911 la Junta d'Ampliació d'Estudis el va becar per fer estudia a Alemanya i França, cosa que li va permetre treballar a l'Institut Pasteur de París. El 1917 es va doctorar en Medicina. També era nebot polític de l'escriptor Leopoldo Alas, al que va atendre diagnosticant-li la mortal malaltia de la qual va morir.
Com a polític va formar en les files del Partido Reformista, per la seva amistat i identificació amb Melquiades Álvarez. Va ser cap polític d'aquest partit a Astúries. Va ser diputat a Corts pel districte de Pravia, des de 1919 fins a 1923, i després per la província d'Oviedo. Després de la proclamació de la Segona República Espanyola tornaria a obtenir aquest escó en les eleccions de 1933 com a representant del Partit Republicà Liberal Demòcrata per Astúries, en la coalició que el seu partit va formar amb el d'Acció Popular, sent nomenat vicepresident de la Cambra.
Fou Ministre de Treball, Justícia i Sanitat, nomenat el 14 de desembre de 1935 i cessat el 30 de desembre del mateix any, en el govern que va presidir Manuel Portela Valladares, en representació del Partido Reformista, però la situació política era llavors tan tibant que el govern no va durar gaire.

## Assassinat

En la nit del diumenge 22 de març de 1936, quan Alfredo Martínez es disposava a entrar al seu xalet del carrer Ramiro I, d'Oviedo, va ser agredit a tirs per uns pistolers i, a conseqüència de les ferides, va morir en la matinada del dia 25.

## Referències

* ↑ Congrés dels Diputats: Índex Històric de Diputats 1810-1977 Consultat el 30 de maig de 2011.
* ↑ Alfredo Martínez a Enciclopedia de Oviedo
* ↑ Eleccions 29.4.1923 Consultat el 30 de maig de 2011.
* ↑ Eleccions 19.11.1933 Consultat el 30 de maig de 2011.
* ↑ Gaseta de Madrid del 15/12/1935 i Gaseta de Madrid del 31/12/1935
* ↑ Obituari al diari ABC, 25 de març de 1936

## Bibliografia

* De Urquijo y Goitia, José Ramón. Gobiernos y ministros españoles en la edad contemporánea. Editorial CSIC - CSIC Press, 2008. ISBN 9788400087371.
* Serrallonga i Urquidi, Joan. Reformadores y reaccionarios en la estructura central de Sanidad en España, 1931-1936, 2009, p. 241-264.
# Shericka Williams

Shericka Williams (nascuda el 17 de setembre de 1985 en Rio Negro, Santa Isabel) és un velocista jamaicana i antiga alumna de l'Escola Secundària St. Elizabeth Tècnica.
Juntament amb Novlene Williams, Ronetta Smith i Lorraine Fenton va guanyar una medalla de plata en 4 x 400 metres en el Campionat Mundial d'Atletisme 2005. També va competir en el concurs individual, però va ser eliminada en la semifinal. Dos anys més tard, va guanyar una altra medalla de plata en la prova de 4 x 400 metres en el Campionat Mundial d'Atletisme de 2007, aquesta vegada amb Shereefa Lloyd, Davita Prendagast i Novlene Williams. L'equip va establir un rècord nacional en aquesta carrera, acabant en segon lloc als Estats Units en un temps de 3:19.73.
En els Jocs Olímpics de 2008 a Pequin, Xina, Williams va guanyar la medalla de plata en els 400 metres en un personal millor temps de 49,69 segons. Ella també va guanyar el bronze en el relleu de 4x400 metres amb Shereefa Lloyd, Rosemarie Whyte i Novlene Williams.
Als Jocs Olímpics de 2012, ella només va competir en els relleus 4 × m 400, guanyant una medalla de bronze amb l'equip de Jamaica de Christine Day, Rosemarie Whyte i Novlele Williams. També va formar part de l'equip de Jamaica pels 4 × 400 m i va guanyar l'or en els Jocs de la Commonwealth de 2014 amb un rècord dels Jocs de la Commonwealth.

## Referències

* ↑ «4x400m relay women results - Athletics - London 2012 Olympics». [Consulta: 28 desembre 2015].
* ↑ «Glasgow 2014 - Women's 4 x 400m Relay Final». Arxivat de l'original el 2015-04-29. [Consulta: 28 desembre 2015].

## Enllaços externs

* IAAF, perfil de Shericka Williams
* IAAF "Focus on Athletes" article
# Regió de Bernina

La Regió de Bernina (prèviament anomenada Districte de Bernina) és un dels 11 districtes administratius del cantó dels Grisons a Suïssa. És un districte amb l'italià com a llengua oficial i està format per 2 municipis repartits en 2 cercles comunals. Té una superfície de 237.31 quilòmetres quadrats i una població de 4,651 persones (a 31 de desembre 2017). El cap del districte és Poschiavo. El districte fou creat l'1 de gener de 2017 a partir d'una reorganització del Cantó.

## Municipis

Cercle de Brusio :
| Escut | Nom | Població (Des. 2007) | Superfície in km² | Núm. OFS |
| | Brusio | 1158 | 46.29 | 3551 |
Cercle de Poschiavo :
| Escut | Nom | Població (Des. 2007) | Superfície in km² | Núm. OFS |
| | Poschiavo | 3490 | 191.01 | 3561 |

## Referències

* ↑ Oficina Estadística Federal suïssa - Amtliches Gemeindeverzeichnis der Schweiz - Mutationsmeldungen 2016 [Consultaː 16 febrer 2017]

## Vegeu també

* Districtes del Cantó dels Grisons