OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Alemanya al Festival de la Cançó de Turkvisió

Alemanya és un dels nous països participants a la segona edició de Turkvisió, al II Festival de la Cançó de Turkvisió. L'emissora alemanya, Türkshow Televisionu va ser l'organitzadora de l'entrada del país al concurs.

## Història

El 10 de setembre de 2014 es va confirmar que Alemanya debutaria oficialment al Concurs de cançons del 2014, que tindrà lloc a Kazan, Tatarstan.
El 16 d'octubre de 2014, es va revelar que Fahrettin Güneş havia estat seleccionat internament per representar Alemanya a Kazan, el 7 de novembre de 2014 es va anunciar que cantaria "Sevdiğim" amb un grup, Nart-Cologne-Dance, que és un grup de dansa amb seu a NART a Colònia, Alemanya, que se li unirien a l'escenari.
A Kazan, la banda no va assistir a cap assaig a causa d'un retard en la recepció del visat rus.
El 4 de gener de 2015, el cap de delegació alemany va confirmar que Alemanya participaria al concurs 2015.

## Participació

| Any | Seu | Artista | Cançó | Lloc | Punts |
| 2016 | Istanbul | Seyran | | | Festival cancel·lat |
| 2015 | Istanbul | Derya Kaptan | "Sessiz Çiğlik" | 11/21 | 153 |
| 2014 | Kazan | Fahrettin Güneş i Nart-Cologne-Dance | "Sevdiğim" | 21/25 (Semifinal) | 149 |

## Festivals organitzats a Alemanya

Fins al moment, el país no ha celebrat cap esdeveniment.

## Referències

* ↑ «Confirmat: Turkvisió 2014 amb la participació d'Alemanya». Aufrechtgehn.de, 11-09-2014.
* ↑ «Alemanya: es presenta l'artista de Turkvision». Eurovoix.com, 16-10-2014.
* ↑ «Alemanya: Fahrettin Güneş cantarà "Sevdiğim"». Eurovoix.com, 7 novembre.
* ↑ «Fahrettin Güneş i Nart-Cologne-Dance Türkvizyon van representar amb èxit als turcs alemanys en 2014 ... i». Turkshow.de, 24-02-2014.
* ↑ «Alemanya: confirmació de la seva participació a Turkvisió 2015». Turkshow.de, 04-01-2015.
# Autoritats Conjuntes d'Aviació

* Per a altres significats, vegeu «JAA (desambiguació)».
Les Autoritats Conjuntes d'Aviació (JAA, Joint Aviation Authorities) eren un organisme associat a la Conferència Europea d'Aviació Civil representant l'autoritat reguladora de l'aviació civil d'un cert nombre d'estats europeus que es posaren d'acord per cooperar en l'elaboració i implementació de normes comunes de seguretat i procediments reguladors aeronàutics. No era un organisme regulador, car les regulacions venien dels estats membres.
A causa de l'adopció del reglament (CE) núm. 1592/2002 pel Parlament Europeu i el Consell de la Unió Europea (UE), l'Agència Europea de Seguretat Aèria fou creada amb àmplies competències reguladores a Europa que absorbiren la majoria de funcions de la JAA (als estats membres de l'AESA).
La diferència major entre l'AESA i les JAA és que l'AESA té autoritat jurídica i reguladora en el si de la UE. Els seus reglaments són adaptats per la Comissió Europea, el Consell de la Unió Europea i el Parlament Europeu, mentre que la majoria de recomanacions de les JAA no tenien força de llei.

## Referències

* ↑ «ORDRE FOM/775/2006, de 7 de març, per la qual es modifica l'Ordre de 21 de març de 2000, per la qual s'adopten els requisits conjunts d'aviació per a les llicències de la tripulació de vol relatius a les condicions per a l'exercici de les funcions dels avions civils» (PDF). Butlletí Oficial de l'Estat, 01-04-2006.
# Barbus macroceps

Barbus macroceps és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 32 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al riu Congo.

## Referències

* ↑ Cuvier G. 1816. Le Règne Animal distribué d'après son organisation pour servir de base à l'histoire naturelle des animaux et d'introduction à l'anatomie comparée. Les reptiles, les poissons, les mollusques et les annélides. Edition 1. Règne Animal (ed. 1) v. 2. i-xviii + 1-532.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lévêque, C.; Daget, J. «Cyprinidae». A: Daget, J.; Gosse, J.-P.; Thys van den Audenaerde, D. F. E.. Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA) (en anglès). Volum 1. Institut de Recerca per al Desenvolupament (Orstom) i Museu Reial de l'Àfrica Central (MRAC), 1984, p. 217–342.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Biltmore Forest

Biltmore Forest és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2008 tenia 1.559 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Biltmore Forest tenia 1.440 habitants, 588 habitatges i 456 famílies. La densitat de població era de 191,1 habitants per km².
Dels 588 habitatges en un 29,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 72,8% hi vivien parelles casades, en un 3,4% dones solteres, i en un 22,4% no eren unitats familiars. En el 20,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,45 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 3,1% entre 18 i 24, un 16,5% entre 25 i 44, un 36,1% de 45 a 60 i un 21,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 49 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 119.526 $ i la renda mediana per família de 152.654 $. Els homes tenien una renda mediana de 100.000 $ mentre que les dones 38.750 $. La renda per capita de la població era de 85.044 $. Entorn del 0,4% de les famílies i el 0,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Biltmore Forest». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Biltmore Forest». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# 98 aC

El 98 aC va ser un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Nepot i Didi (o, més rarament, any 656 ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «98 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### República Romana

* Quint Cecili Metel Nepot i Tit Didi són elegits cònsols. Durant l seu mandat proposen la Lex Caecilia Didia que derogava la Lex Satura, una llei que havia permès de presentar als comicis els projectes formats per afers diversos entre ells, agrupats en una llei amb l'objecte que s'aprovessin o rebutgessin tots a la vegada.
* Marc Antoni l'Orador defensa a Mani Aquil·li el Jove acusat per Luci Fufi de mala administració a Sicília. Encara que hi ha proves de la seva culpabilitat, és absolt per la seva valentia a la guerra.
* Cal·lifana, sacerdotessa de Vèlia, a la Magna Grècia, rep la ciutadania romana a petició de Gai Valeri Flac, quan encara els ciutadans de Vèlia no tenien aquesta ciutadania, amb l'objecte de portar sacerdotesses a Roma pel culte dels déus estrangers, i per realitzar sacrificis també en nom dels romans.

## Necrològiques

* Kaika, emperador potser llegendari del Japó.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 144 [Consulta: 23 setembre 2024].
* ↑ Ciceró. Brutus, 62
* ↑ Titus Livi. Epítom, LXX
* ↑ Ciceró. En defensa de Luci Corneli Balb, 24
* ↑ Ketelaar, James E. Of Heretics and Martyrs in Meiji Japan: Buddhism and Its Persecution. Princeton: Princeton University Press, 1991, p. 191.
# Autorització d'ús d'emergència (EUA)

Una autorització d'ús d'emergència als Estats Units és una autoritat atorgada per la Food and Drug Administration (FDA) en virtut de seccions de la Federal Food, Drug and Cosmetic Act, afegides i modificades per diverses Lleis del Congrés, incloses la Pandemic and All-Hazards Preparedness Reauthorization Act (Llei de reautorització de la preparació contra pandèmies i tots els riscos) de 2013 (PAHPRA). No constitueix una aprovació del medicament en el sentit legal total del terme, sinó que la FDA autoritza a facilitar la disponibilitat d'un producte no aprovat o d'un ús no aprovat d'un producte aprovat durant un estat d'emergència declarat per una de les diverses agències o la consideració d'una "amenaça material" per part del Secretari de Seguretat Nacional.

## Referències

* 1 2 «Emergency Use Authorization of Medical Products and Related Authorities», 01-01-2017. [Consulta: 14 maig 2020].
# Bilwis (cràter)

Bilwis és un cràter sobre la superfície del planeta nan Ceres, situat amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 86.6 ° de latitud nord i 85.6 ° de longitud est. Fa un diàmetre de 7 km. El nom va ser fet oficial per la UAI l'onze d'agost del 2017 i fa referència a Bilwis, esperit del blat del folklore germànic.

## Referències

* ↑ "Bilwis (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Lurker. Manfred. Routledge. A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons, 2015..
# Agulla SW de Russell

L'Agulla SW de Russell és un cim de 3.029 m d'altitud, amb una prominència de 19 m, que es troba a l'aresta SW del Pic de Russell, al massís de la Maladeta, província d'Osca (Aragó).

## Referències

* ↑ Buyse, Juan. Los Tresmiles del Pirineo, un estudio enciclopédico (en castellà). 3a. ed.. Barcelona: Martínez Roca, 1993 (Muntanyisme). ISBN 8427017340.
* ↑ Geògraf Salvador Llobet Edicions Cartogràfiques. Maladeta - Aneto, Esc. 1:25.000. Granollers: Editorial Alpina, 1995 (E-25). ISBN 84-8090-037-7.
# AJH

AJH té els següents significats:
* Abraham Joshua Heschel, rabí i teòleg jueu
* American Jewish History, revista acadèmica de referència en història dels jueus estatunidencs
* American Journal of Hematology, revista acadèmica de referència en hematologia
* American Journal of Hypertension, revista acadèmica de referència en hipertensió arterial
# Agis

Agis és el nom dels següents personatges:
* Agis d'Argos, poeta grec contemporani d'Alexandre el gran
* Agis (gastrònom) escriptor grec.
* Agis I (s. XI aC), rei d'Esparta.
* Agis II, rei d'Esparta.
* Agis III, vintè rei de la línia Euripòntida d'Esparta.
* Agis IV, rei d'Esparta
Viccionari
# Algorisme per trobar el dia de la setmana

D'algorisme per trobar el dia de la setmana d'una data concreta, passada o futura, n'hi ha diverses variants que arriben al mateix resultat utilitzant diferents regles. Els passos de l'algorisme requereixen un conjunt de nombres clau per al mes, el dia i el segle que es determinen amb unes taules. O bé es converteix l'algorisme en un programa informàtic.
L'algorisme anomenat Doomsday és un dels que permeten calcular mentalment el dia de la setmana i es basa en el fet que el 4 d'abril (4 /4), el 6 de juny (6/6), el 8 d'agost (8/8), el 10 d'octubre (10/10), el 12 de desembre (12/12) i el 28 o 29 de febrer de cada any cauen tots en el mateix dia de la setmana. Utilitza una regla mnemotècnica per als altres mesos (Jo treballo 5-9 del 7/11)
L'algorisme que a continuació es presenta opera des de 1700 a 2099 i dins del calendari gregorià.

## Bases d'aquest algorisme

* Posar els nombres de 0 a 6 per cadascun dels 7 dies de la setmana i així es podrà usar el mòdul aritmètic 7 per sumar al nombre de dies passats des del començament del període considerat.
* Buscar o calcular usant una regla coneguda el dia de la setmana amb el qual començava el període any 0 del segle.
* Fer les mateixes operacions pel dia del mes donat del període d'inici.
* Sumar el dia del mes, altrament dit: dies passats des que el mes ha començat.
* Usar per això el mòdul aritmètic 7 ignorant els múltiples de 7 durant els càlculs Això significa que si agafem diumenge com dia 0 aleshores 7 dies després (per exemple dia 7) també serà diumenge i el dia 18 serà el mateix que el dia 4 (dijous), ja que passa 4 dies després de diumenge.

## Exemple d'un algorisme vàlid de 1700 a 2100
### Passos de l'algorisme

* primer: El número format pels dos últims dígits de l'any (Per exemple per la data de 30 de novembre del 2005 serà 05)
El número del punt anterior, dividir-lo per 4, ignorant la part fraccional (5/4=1,25 =1), a continuació buscar la clau corresponent al mes de la data, el número del dia del mes i la clau corresponent al segle de l'any. (en l'exemple, 3,30,6)
* segon: Sumar els 5 nombres del pas primer (5+1+3+30+6=45)
* tercer: Divisió de la suma del pas segon entre 7 i anotar el residu (45/7=6 i residu de la divisió 3)
* quart: cercar en la taula de dies de la setmana el corresponent al resultat del pas tercer (en l'exemple seria 3=dimecres)

### Taula de segles

    1700-1799 4
    1800-1899 2
    1900-1999 0
    2000-2099 6

### Taula de mesos

    gener 0 (en any de traspàs 6)
    febrer 3 (en any de traspàs 2)
    març 3 agost 2
    abril 6 setembre 5
    maig 1 octubre 0
    juny 4 novembre 3
    juliol 6 desembre 5

### Taula de dies

    Diumenge 0
    Dilluns 1
    Dimarts 2
    Dimecres 3
    Dijous 4
    Divendres 5
    Dissabte 6

## Vegeu també

* 0 de gener
* 0 de març
# Abarema killipii

Abarema killipii és una espècie de llegum del gènere Abarema de la família Fabaceae. Es troba al departament de Caldas (Colòmbia), i al vessant oriental dels Andes equatorians.

## Referències

* ↑ Barneby & Grimes (1996), ILDIS (2005)

## Bibliografia

* Barneby, R.C. & Grimes, J.W. (1996): Silk Tree, Guanacaste, Monkey's Earring: A generic system for the synandrous Mimosaceae of the Americas. Part I. Abarema, Albizia, and Allies. Memoirs of the New York Botanical Garden 74(1): 1-292. ISBN 0-89327-395-3 (anglès)
* International Legume Database & Information Service (ILDIS) (2005): Genus Abarema (anglès)
# Acanthopagrus randalli

Acanthopagrus randalli és una espècie de peix pertanyent a la família dels espàrids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 32,2 cm de llargària màxima.
* Cos comprimit.
* La boca és una mica obliqua.
* 11 espines i 11 radis tous a l'aleta dorsal i 3 espines i 8 radis tous a l'anal.
* De 3 a 5 fileres de dents a les mandíbules.
* Espines fortes a l'aleta dorsal.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima tropical i bentopelàgic.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Índic: el golf Pèrsic.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Peters, W. (C. H.), 1855. Uebersicht der in Mossambique beobachteten Fische. Arch. Naturgeschichte v. 21 (pts 2-3): 234-282.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Iwatsuki, Y. & Carpenter, K. E., 2009. Acanthopagrus randalli (Perciformes: Sparidae), a new black seabream from the Persian Gulf. Zootaxa, 2267: 43-54.
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* 1 2 Iwatsuki, Y. & Carpenter, K. E., 2009.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* AQUATAB
# Acanthopagrus schlegelii czerskii

Acanthopagrus schlegelii czerskii és un peix teleosti de la família dels espàrids i de l'ordre dels perciformes present a les costes del nord-oest del Pacífic. Pot arribar als 12,3 cm de llargària total.

## Referències

* ↑ MarineSpecies.org (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Acanthopagrus sivicolus

Acanthopagrus sivicolus és un peix teleosti de la família dels espàrids i de l'ordre dels perciformes.
Pot arribar als 45 cm de llargària total.
Es troba a les costes del nord-oest del Pacífic: és una espècie de peix endèmica de les Illes Ryukyu (Japó).

## Referències

* ↑ MarineSpecies.org (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* 1 2 «Acanthopagrus sivicolus» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
# Al-Mourada SC Omdurman

L'Al-Mourada SC Omdurman (àrab: نادي الموردة السوداني, Nādī al-Mūrada as-Sūdānī, ‘Club Sudanès d'al-Murada’) és un club de futbol sudanès de la ciutat d'Omdurman, al districte d'Al-Mourada. Al-Mourada deriva de la paraula àrab màwrida (àrab: موردة, mawrida) que significa ‘port’ o ‘lloc d'amarratge.’

## Palmarès

* Lliga sudanesa de futbol
** 1968
* Copa sudanesa de futbol
** 1987, 1989, 1995, 1997, 1998, 1999

## Referències

* ↑ «Current squad of the team». Goalzz.com, 2012.
* ↑ «Sudan - List of Champions». RSSSF. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Sudan - List of cup winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].

## Enllaços externs

* Web a goalzz.com
# Barraca de la pedrera del Mas de l'Espasa

La Barraca de la pedrera del Mas de l'Espasa és una obra de Calafell (Baix Penedès) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

A la banda est de la pedra del Mas de l'Espasa, al costat de l'entrada, hi ha una barraca de pedra seca que té adossat un clos, anomenat paravent. Cal dir que els elements petris d'ambdós elements procedeixen del rebuig de la pedrera. La barraca, d'un sol espai, té una porta rectangular amb brancals i llinda. En un mur de l'interior hi ha un armari de paret amb un prestatge de pedra. La coberta és una volta cònica -o falsa cúpula- feta amb la superposició de filades de lloses planes, formant anells, el radi dels quals va decreixent progressivament. Part de la cara oest de la barraca i la major part de l'angle sud-est del clos estan enrunats.
La barraca està construïda amb pedra irregular i de forma gairebé paral·lelepipèdica disposada en sec travada amb falques més petites de pedra. El paravent és de pedra irregular de mides molt variables i elements parcialment tallats units amb fang. Es tracta d'una roca calcària del Miocè, molt homogènia i mitjanament compacta, de color ocre.

## Referències

* 1 2 «Barraca de la pedrera del Mas de l'Espasa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 6 febrer 2019].
# Beusita

La beusita és un mineral de la classe dels fosfats que pertany al grup de la graftonita. Rep el seu nom d'Alexei Alexandrovich Beus (1923-), un geoquímic i mineralogista rus de l'Institut Politècnic de Moscou.

## Característiques

La beusita és un fosfat de fórmula química Mn$^{2+}$Mn2+ 2(PO₄)₂. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1968, sent redinida el 2017. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la beusita pertany a «08.AB - Fosfats, etc. sense anions addicionals, sense H₂O, amb cations de mida mitjana» juntament amb els següents minerals: farringtonita, ferrisicklerita, heterosita, litiofilita, natrofilita, purpurita, sicklerita, simferita, trifilita, karenwebberita, sarcòpsid, chopinita, graftonita, xantiosita, lammerita, lammerita-β, mcbirneyita, stranskiïta, pseudolyonsita i lyonsita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la pegmatita de Los Aleros, al departament de Coronel Pringles, a la província de San Luis, Argentina. També ha estat descrita en altres indrets de l'Argentina, Amèrica del Nord, Europa i Oceania.

## Referències

* ↑ «Beusite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 3 setembre 2017].
* ↑ «The New IMA List of Minerals – A Work in Progress – Updated: May 2017» (en anglès). International Mineralogical Association. Arxivat de l'original el 10 d'agost 2019. [Consulta: 3 setembre 2017].
# Beznuní

Els Beznuní (en armeni: Բզնունիներ, Beznuniner) van ser nakharark (nobles) d'Armènia, que va governar el Beznunik, i a la meitat del segle iv es van extingir en la seva branca principal quan el príncep Datab Beznuní va ser executat per ordre del rei Khosrov II d'Armènia per haver-se passat del bàndol del Gran Rei persa en la guerra entre Roma i Pèrsia del 337-363. Moisès de Khoren els atribueix un origen hàikida (descendents del mític ancestre armeni Haik) en comú amb les cases d'Apahuní, de Manavazian i d'Orduni, que significava probablement un origen reial urartià.
Els territoris que governaven s'anomenaven Beznunik o Bznunik, a la costa occidental del llac Van, a la regió de Taron. Segons Faust de Bizanci, Datab Beznuní va donar suport als perses contra la voluntat del rei d'Armènia, i va ser detingut i lapidat, i tota la seva família detinguda i massacrada, sense deixar cap supervivent. Els seus dominis van ser cedits en part als Reixtuní, en part a la corona i en part a l'Església Armènia. Algunes branques secundaries van continuar posseint terres a alguns llocs d'Armènia però sense tenir cap paper polític.

## Referències

* 1 2 Toumanoff, Cyrille. Studies in Christian Caucasian history. Washington: Georgetown University Press, 1963, p. 216-217.
* ↑ Moisès de Khoren. Història d'Armènia, I, 12
* 1 2 Hovannisian, Richard G. (ed.). The Armenian people from ancient to modern times vol. I: The dynastic periods: from antiquity to the fourteenth century. Nova York: Palgrave Macmillan, 2004, p. 18, 87. ISBN 9781403964212.
* ↑ Faust de Bizanci. Història armènia, III, 8

## Bibliografia

* René Grousset, Histoire de l'Arménie des origines à 1071, Paris, Payot, 1947 (reimpr. 1973, 1984, 1995, 2008), 644 pàgs
* Ctril Toumanoff, "Introduction to christian Caucasian history II: States and Dynasties of the Formative Period", Traditio, Vol. 17 (1961), Published by: Fordham University .
# Abdullah ibn Husayn al-Ahmar

Abdullah ibn Husayn al-Ahmar —àrab: عبد الله بن حسين بن ناصر الأحمر, ʿAbd Allāh b. Ḥussayn b. Nāṣir al-Aḥmar— (Iemen, 1933 - Riad, Aràbia Saudita, 29 de desembre de 2007) fou xeic dels Haixid i president del parlament iemenita (Assemblea de Representants del Iemen).
Era fill del xeic Husayn ibn Nasser al-Ahmar, que fou executat per orde de l'imam Ahmad ibn Yahya. Durant la guerra civil Abdullah, com a xeic dels Haixid, va donar suport als republicans i fou nomenat governador de Hajjah, però es va oposar a la intervenció egípcia i no va voler formar part del govern d'Abdullah as-Sallal. Després de la retirada egípcia fou el principal suport del nou govern d'Abdul Rahman al-Iryani contra els reialistes. La guerra es va acabar el 1970.
Abdullah ibn Husayn al-Ahmar va esdevenir president del nou consell consultiu. El 1974 el coronel Ibrahim al-Hamdi va donar un cop d'estat; el seu govern va intentar limitar el poder de les tribus, i els hashid es van revoltar. Al-Hamdi fou assassinat el 1977 i el nou govern sota Ahmad Husayn Ghashmi i després sota Ali Abdullah Saleh va poder retornar a les tribus a l'obediència amb la mediació saudita, però va haver de renunciar a limitar el poder tribal. Abdullah ibn Husayn al-Ahmar fou nomenat membre de l'Assemblea popular constituent.
El 1990 va donar suport a la unió dels dos Iemens, i va fundar el partit Islah, que representava els interessos tribals i islàmics, el qual va obtenir 62 escons (de 301) a les eleccions al parlament de 1993. Va formar coalició amb el Congrés General Popular del president Saleh, i fou elegit president del parlament; el 1997 la seva representació va quedar rebaixada a 56 escons però es va mantenir la coalició. A les eleccions del 2003 el partit Islah va obtenir només 45 escons (225 foren pel Congrés General Popular) i la coalició es va desfer, però fou reelegit president del parlament; fou reelegit per darrera vegada el 2007 pocs mesos abans de la seva mort a un hospital de Ryadh (Aràbia Saudiat), causada per un càncer el 29 de desembre de 2007, quan tenia 74 anys. Era considerat el segon personatge més important del país.

## Referències

* ↑ "Parliament speaker passes away", Saba Net, 29 de desembre de 2007.
* ↑ "Mourning begins for Yemen speaker", BBC News, 29 de desembre de 2007.