OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Resolució 795 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 795 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 11 de desembre de 1992. Després d'expressar la seva preocupació per les possibles novetats que podrien soscavar la confiança i l'estabilitat a la República de Macedònia i acollir amb beneplàcit la missió de l'Organització per a la Seguretat i la Cooperació a Europa (OSCE) a Macedònia, el Consell va recordar el Capítol VIII de la Carta de les Nacions Unides i va autoritzar al Secretari General Boutros Boutros-Ghali a desplegar una presència de la Força de Protecció de les Nacions Unides (UNPROFOR) a les zones frontereres de Macedònia.
El "Comandament macedoni" de la UNPROFOR supervisaria parts de les zones frontereres amb Albània i la República Federal de Iugoslàvia (Sèrbia i Montenegro); enfortir l'estabilitat del país proporcionant una força preventiva; i informar sobre esdeveniments que poden constituir una amenaça per a Macedònia.
El Consell va demanar al Secretari General que desplegués immediatament els militars, assumptes civils i personal administratiu que recomana en el seu informe, després de rebre el consentiment del Govern de la República de Macedònia, insta ara a la cooperació amb la missió de l'OSCE allà. El personal militar vigilaria la frontera per assegurar que el conflicte amb les altres parts de Iugoslàvia no s'escampi, mentre que el contingent de la policia civil treballaria amb la policia local per mantenir l'ordre i protegir els drets humans.

## Referències

* ↑ Ackermann, Alice. Making peace prevail: preventing violent conflict in Macedonia. Syracuse University Press, 1999, p. 115. ISBN 978-0-8156-0602-4.
* ↑ Woodhouse, Tom; Ramsbotham, Oliver. Peacekeeping and conflict resolution, Issue 1. Taylor & Francis, 2000, p. 35. ISBN 978-0-7146-8039-2.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 701 a la 800 (1991 - 1993)
* Dissolució de Iugoslàvia

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Messier 65

Messier 65 (M65 o NGC 3623) és una galàxia espiral situada a la constel·lació del Lleó. Va ser descoberta per Charles Messier que la catalogà en 1780 al seu catàleg, juntament amb M66 i NGC3628, totes tres formant part del grup de galàxies conegut com el Triplet del Lleó.
William Henry Smyth va atribuir erròniament el seu descobriment a Pierre Méchain i així ho publicà en el famós llibre A cycle of Celestial Objects, donant peu d'aquesta manera a estendre la idea i a fer que oficialment s'atribuís el seu descobriment a aquest últim.
La galàxia es troba a una distància de 22 milions d'anys llum de la Terra, la seva magnitud aparent és 9,3, aquesta galàxia és una mica menys lluminosa que la seva companya M66.
El fet que disc d'M65 sembla una mica deformat, i la seva relativament recent formació estel·lar suggereixen algun tipus d'influència externa. Rots (1978) suggereix que les altres dues galàxiers que formen part del grup conegut com el Triplet del Lleó interaccionraren entre elles fa uns 800 milions d'anys. Posteriors recerques dudes a terme pr Zhiyu Duan suggereixen que M65 pot també haver interaccionat, encara que amb menys intensitats

## Referències

* ↑ «A catalog of visually classified galaxies in the local (z ~ 0.01) universe». The Astrophysical Journal Supplement Series, 2, 15-04-2015, pàg. 27. DOI: 10.1088/0067-0049/217/2/27.
* 1 2 «Messier 65». [Consulta: 21 març 2018].
* ↑ «Messier 65». [Consulta: 21 març 2018].
* ↑ R. Brent Tully. «Cosmicflows-3». [Consulta: 21 març 2018].
* ↑ R. Brent Tully «Cosmicflows-3» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 03-08-2016, pàg. 50. DOI: 10.3847/0004-6256/152/2/50.
* ↑ Afirmat a: Third Reference Catalogue of Bright Galaxies, Version 9. Autor: Gérard de Vaucouleurs. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 1991.
* ↑ Karen Masters «Groups of Galaxies in the Two Micron All Sky Redshift Survey» (en anglès). Letters of the Astrophysical Journal, 2, 01-02-2007, pàg. 790–813. DOI: 10.1086/510201.
* 1 2 Thomas H. Jarrett «The Two Micron All Sky Survey (2MASS)» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 01-02-2006, pàg. 1163–1183. DOI: 10.1086/498708.

## Enllaços externs

* SEDS (anglès)
* Dades astronòmiques SIMBAD (anglès)
# Menandre (gnòstic)

Menandre va ser un heretge gnòstic, deixeble de Simó el Mag que va viure als segles I i II.
Justí diu que Menandre era samarità, d'un lloc anomenat Caparetea, i que va ser deixeble de Simó. Li atribueix també la pràctica de la màgia. Sembla que va tenir la seva activitat principal a Antioquia. Administrava un baptisme que segons ell, donava la immortalitat. Es presentava ell mateix com a Salvador, i sembla que aquesta actitud va provocar que els simonians reivindiquessin per a Simó el Mag diversos títols soteriològics o de salvació. També afirmava, diu Ireneu de Lió, la transcendència de Déu i atribuïa la creació del món als àngels. El seu gnosticisme sembla d'arrel jueva i no cristiana.

## Referències

* ↑ Montserrat Torrents, Josep. Los gnósticos. Madrid: Gredos, 1990, p. 32. ISBN 8424908848.
# Nuez de Ebro

Nuez de Ebro és un municipi d'Aragó situat a la província de Saragossa i enquadrat a la comarca de Saragossa, a la depressió del riu Ebre.
# Llibertat (desambiguació)

«Llibertat» té aquests significats:

## Conceptes

* Llibertat, concepte que es refereix a la capacitat d'escollir.
* Llibertat acadèmica
* llibertat de càtedra.
* Llibertat col·lectiva
* Llibertat condicional
* Llibertat de culte
* Llibertat d'associació
* Llibertat d'expressió
* Llibertat d'informació
* Llibertat d'expressió
* Llibertat de premsa
* Llibertat individual
* Llibertat intel·lectual
* Llibertat provisional
* Llibertat positiva
* Llibertat negativa
* Llibertat real
* Llibertat sindical

## Publicacions

* Llibertat (diari), diari publicat pels diferents grups del Front Popular a Mataró entre 1936 i 1939.
* Llibertat (periòdic), periòdic tradicionalista d'Igualada.

## Vegeu també

* Estàtua de la Llibertat i Liberty Island
* Liberté, égalité, fraternité
Viccionari
# Milithronycteris

Milithronycteris és un subgènere de ratpenats de la família dels vespertiliònids.

## Taxonomia

* Ratpenat bru de Blanford (Hesperoptenus (Milithronycteris) blanfordi)
* Ratpenat bru de Gaskell (Hesperoptenus (Milithronycteris) gaskelli)
* Ratpenat bru de Tickell (Hesperoptenus (Milithronycteris) tickelli)
* Ratpenat bru de Tomes (Hesperoptenus (Milithronycteris) tomesi)

## Referències

* Wilson, D. E.; Reeder, D. M. (editors). Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (en anglès). 2 volums. 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0.

## Enllaços externs

* Distribució mundial d'aquest gènere de ratpenats. (anglès)
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Militello Rosmarino

Militello Rosmarino (sicilià Militieddu) és un municipi italià, dins de la ciutat metropolitana de Messina. L'any 2009 tenia 1.361 habitants. Limita amb els municipis d'Alcara li Fusi, San Fratello, San Marco d'Alunzio, Sant'Agata di Militello, Torrenova, Capo d'Orlando i Capri Leone.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Calogero Lo Re | Llista cívica |
# Mi adorado Juan

Mi adorado Juan és una pel·lícula espanyola de comèdia estrafolària i àcida del 1949 dirigida per Jerónimo Mihura Santos amb guió escrit pel seu germà Miguel Mihura i protagonitzada per Conchita Montes, Conrado San Martín i Juan de Landa.

## Sinopsi

L'estranya desaparició dels gossos dels seus veïns decideix Juan a investigar-ho. Totes les seves sospites recauen en una tal Eloísa, l'orgullosa filla d'un científic que usa als gossos per crear un antídot contra el somni. Juan és amic de tots perquè la seva única ocupació és fer favors a tots i dormir molt, amb el convenciment que qui dorm bé ha de ser una bona persona, sense la maldat i el rancor que dona el no dormir. D'aquesta forma s'aproxima a Eloisa i acaben enamorats.

## Repartiment

* Conchita Montes - Eloísa Palacios
* Conrado San Martín - Juan
* Juan de Landa - Sebastián
* Luis Pérez de León - Doctor Vidal
* Alberto Romea - Doctor Palacios
* José Isbert - Pedro
* Rafael Navarro - Doctor Manríquez
* Julia Lajos - Rosa
* Rosita Valero - Cambrera
* Leandro Alpuente - Antonio
* Modesto Cid - Criat
* José Ramón Giner - Paulino
* Eugenio Testa - Director

## Premis

La pel·lícula va aconseguir un premi econòmic de 250.000 ptes, als premis del Sindicat Nacional de l'Espectacle de 1949.

## Referències

* ↑ Labanyi & Pavlović p.196
* ↑ Mi adorado Juan a sensacine.com
* ↑ Félix Martialay El cine español durante el franquismo, p. 57-58

## Bibliografia

* Labanyi, Jo & Pavlović, Tatjana. A Companion to Spanish Cinema. John Wiley & Sons, 2012.

## Enllaços externs

* Mi adorado Juan a Historia de nuestro cine.
# Pilar Lorengar

Lorenza Pilar García Seta, de nom artístic Pilar Lorengar (Saragossa, Aragó, 16 de gener de 1928 - Berlín, Alemanya, 2 de juny de 1996) fou una coneguda soprano espanyola.
De petita, va participar en un programa infantil de ràdio (Ondas infantiles) de Radio Zaragoza. Als catorze anys començà a estudiar música amb Margarita Martínez; marxà a Barcelona per a estudiar al Conservatori Municipal de Música.
A Madrid, estudià vuit anys amb Ángeles Ottein i més tard a Berlín amb Carl Ebert i Hertha Klust. L'any 1949 debutà com a cantant del cor en el Teatro de la Zarzuela, on treballà diversos anys. Alternà el gènere amb actuacions en revistes musicals i altres espectacles, com en l'estrena d'A todo color (1950, al Teatro Lope de Vega) de Manuel Parada, on feia un paper secundari. En aquestes actuacions, feia servir el nom Loren Gar, que després adoptarà com a cognom artístic. El 1952 debutà com solista a Barcelona amb la Novena simfonia de Beethoven i el Rèquiem de Brahms.
Com a cantant d'òpera debutà el 1955 com a Cherubino al Festival d'Ais de Provença i a continuació com a Violetta en La Traviata de Giuseppe Verdi a la Royal Opera House del Covent Garden de Londres. Un any més tard actuà al Festival de Glyndebourne i el 1958 en el Teatro Colón (Buenos Aires) com a «Reina de la Nit» de La flauta màgica. Aquest mateix any fou contractada per la Deutsche Oper Berlin, on romangué fins a la fi de la seva carrera com una de les artistes més respectades de la companyia.
El 1961 actuà per primera vegada a la ciutat de Salzburg amb l'òpera Idomeneo. A la Metropolitan Opera de Nova York debutà el 1966 com la Donna Elvira de Don Giovanni. Diverses gires la dugueren també al Japó. Com a cantant convidada actuà sovint en l'òpera de Viena i en concerts de la Filharmònica de Viena.
L'any 1991 Lorengar, al costat de Victòria dels Àngels, Teresa Berganza, Montserrat Caballé, Josep Carreras, Alfredo Kraus i Plácido Domingo, fou guardonada amb el Premi Príncep d'Astúries de les Arts. L'1 d'octubre de 1994 rebé l'Orde del Mèrit de l'Estat Federal de Berlín.
Pilar Lorengar morí el 1996 als 68 anys a la ciutat de Berlín com a conseqüència d'un càncer.

## Enllaços externs

* Fundació Príncep d'Astúries, Príncep d'Astúries de les Arts 1991 Arxivat 2007-09-29 a Wayback Machine. (castellà)

## Referències

* ↑ «Los inicios de Pilar Lorengar» (en espanyol europeu), 19-03-2007. [Consulta: 1r juny 2019].
# Resolució 791 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 791 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 30 de novembre de 1992. després de recordar resolucions 637 (1989), 693 (1991), 714 (1991), 729 (1992) i 784 (1992), el Consell va aprovar una decisió del Secretari General Boutros Boutros-Ghali per estendre el mandat de la Missió d'Observació de les Nacions Unides al Salvador (ONUSAL) durant sis mesos més fins al 31 de maig de 1993.
El Consell acull amb beneplàcit la intenció del secretari general d'adaptar les futures activitats i la força de la ONUSAL després dels progressos recents en les converses de pau, reafirmant l'ús dels seus bons oficis pel que fa al progrés de la pau. També va instar a les dues parts, el Frente Farabundo Martí para la Liberación Nacional i el Govern d'El Salvador, a implementar i respectar els acords signats per ells a Ciutat de Mèxic el 16 de gener de 1992 i exercir la màxima restricció .
La resolució també va sol·licitar contribucions voluntàries dels Estats membres i de les institucions financeres i de desenvolupament internacionals cap al procés de pau i pel Secretari General que mantingués informada el Consell de Seguretat sobre els esdeveniments abans que acabi el mandat actual.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 701 a la 800 (1991 - 1993)
* Guerra Civil d'El Salvador

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Nughedu San Nicolò

Nughedu San Nicolò (en sard, Nughedu Santu Nigola) és un municipi italià, dins de la Província de Sàsser. L'any 2007 tenia 925 habitants. Es troba a la regió de Montacuto. Limita amb els municipis d'Anela, Bono, Bonorva, Bultei, Ittireddu, Ozieri i Pattada.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2006- | Dario Fenu | Llista cívica |

## Personatges il·lustres

* Francesco Masala, poeta bilingüe
# Menandre de Laodicea (general)

Menandre de Laodicea (en llatí Menander, en grec antic Μένανδρος) fou un general de cavalleria al servei de Mitridates VI Eupator del Pont, que va participar en diverses campanyes d'aquest rei.
El 85 aC fou un dels generals de l'exèrcit reial que sota la suprema direcció del fill del rei Mitridates el Jove es va enfrontar a Fímbria, i després va dirigir un destacament que va lluitar contra Lucul·le a la zona de Cabeira, amb el propòsit d'impedir l'aprovisionament del general romà. Va ser derrotat amb grans pèrdues per Sornaci (Sornatius), oficial romà lloctinent de Lucul·le, que amb un comboi de provisions, anava a abastir al cònsol, segons diu Plutarc.
Temps després va caure presoner de Gneu Pompeu i fou un dels captius que va adornar el seu triomf, com explica Appià.

## Referències

* ↑ 3.Menander a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1030
# Policia Gran Ducal

La Policia Gran Ducal (en francès: Police Grand-Ducale) és la principal agència de l'ordre públic al Gran Ducat de Luxemburg. La policia és sota el control del Ministre de l'Interior de Luxemburg, encara que operen en nom, i sota el últim control, del Gran Duc. El control executiu del dia a dia és exercit pel Director General. La Policia del Gran Ducat ha existit a la seva forma actual des de l'1 de gener de 2000, quan la Gendarmeria Gran Ducal es va fusionar amb la policia.
És responsable de garantir la seguretat interna de Luxemburg, el manteniment de la llei i l'ordre, el control de fronteres i fer complir totes les lleis i decrets del Gran Ducat. També és responsable d'assistir a l'exèrcit en les seves operacions internes, segons el prescrit pel Gran Duc.

## Organització

Les operacions de la Policia Gran Ducal es divideixen en sis regions (circumscripcions regionals), que són sota el comandament d'un director regional. El director és responsable dels centres d'intervenció primària, centres d'intervenció secundària, estacions de policia locals i els serveis en tota la regió. La seu de cada regió són a Capellen, Diekirch, Esch-sur-Alzette, Grevenmacher, Ciutat de Luxemburg, i Mersch.
Els centres d'intervenció primària (Centre d'Intervention Primaire, abreujat 'CIP') són les estacions de policia millor equipades per fer front a les emergències. Els CIP també serveixen com a seu per a la regió, proporcionant suport administratiu a altres centres d'operacions de la regió. Les jurisdiccions dels CIP cobreixen les seves respectives regions.
Als sis CIP es troben els tretze «centre d'intervenció secundària» (Centre d'Intervention Secondaire, abreujat "CIS"). Com els PIC exerceixen el seu paper, així com les seves pròpies funcions, n'hi ha set situades a les poblacions de Differdange, Dudelange, Echternach, Redange, Remich, Troisvierges i Wiltz.
Locals de comissaries (Commissariat de Proximité, abreujat 'CP') operen separadament dels CIP i CIS, però són sota el control del director regional. A més a més dels tretze PIC, que realitzen la funció de la CP, n'hi ha trenta-vuit estacions locals distribuïts en els principals pobles i ciutats de Luxemburg. Vuit d'aquests CP locals estan a la Ciutat de Luxemburg, a més a més de la CIP.
Una divisió especial de la policia en l'Aeroport de Luxemburg - Findel és directament responsable de control de fronteres.
Les forces policíaques regionals també són responsables de la vigilància de les carreteres, la recerca penal, i la prestació d'ajut a les víctimes de la delinqüència.

## Referències

* 1 2 «Mémorial A, 1999, No. 87» (PDF) (en francès). Service central de législation. Arxivat de l'original el 2012-04-15. [Consulta: 9 octubre 2015].
* ↑ List of national services responsible for border control

## Enllaços externs

* Web Oficial Arxivat 2014-05-23 a Wayback Machine.
# Llibertari

«Llibertari» té aquests significats:
* Anarquisme, moviment sociopolític que advoca per l'abolició de tota forma d'autoritat
* Ateneu llibertari, agrupació cultural i política d'ideologia anarquista
* Comunisme llibertari, branca de l'anarquisme
* Ideari llibertari, conjunt d'idees anarquistes
* Llibertàries, pel·lícula de Vicente Aranda del 1996
* Llibertarisme, teoria política a favor del capitalisme de lliure mercat i la propietat privada
* Marxisme llibertari, corrent de pensament que combina el marxisme i l'anarquisme
* Moviment Llibertari (Espanya), organització anarquista fundada al final de la Guerra Civil
* Municipalisme llibertari, organització política basada en institucions assembleàries que practiquen la democràcia participativa com a alternativa a l'Estat
* Possibilisme llibertari, tesi d'acceptació de la la Segona República Espanyola
* Socialisme llibertari, branca de l'anarquisme
# Mercury Summer

Mercury Summer és el segon senzill del tercer àlbum de Fightstar, Be Human. Va ser lliurat el 6 d'abril de 2009.
El líder Charlie Simpson va dir que la inspiració per aquesta cançó va venir d'una de les pel·lícules preferides de la banda, The Shawshank Redemption, i el somni del protagonista, Andy.
| « | La inspiració per fer la cançó va venir d'una de les nostres pel·lícules preferides de tots els temps, The Shawshank Redemption, i dels somnis del personatge Andy Defrain, arribar al seu paradís Zihautanejo. A la base, no deixa de ser una cançó d'amor però interpreta la història d'un jove en un viatge per trobar el seu propi "nirvana" lluny de tota la merda consumista que ens envolta a la nostra vida dia a dia. | » |

## Llista de pistes

CD:
* "Mercury Summer"
* "Athea"
7" Vinyl:
* "Mercury Summer"
* "We Left tracks Of Fire"
Paquet d'iTunes:
* "Mercury Summer" (Senzill)
* "Athea"
* "We Left Tracks of Fire"
* "Mercury Summer" (Acústica)
* "Mercury Summer" (Remix Nero vs. Ohms)
* "Mercury Summer" (Vídeo Musical)

## Personal

* Charlie Simpson — Veu, Guitarra, Teclat
* Alex Westaway — Veu, Guitarra
* Dan Haigh — Baix
* Omar Abidi — Bateria, Percussió

## Vídeo musical

El vídeo va ser premiat al seu MySpace el 25 de febrer del 2009. En ell surt la banda portant vestits, en una sala de spinning, juntament amb imatges d'una noia rossa.

## Posició a les llistes

Mercury Summer entered the UK Charts at #46, Fightstar's highest single position since Waste A Moment, which was released in March 2006. It also entered at #1 and #3 in the Rock Singles Chart and Independent Singles chart respectively.
| Llista (2009) | Posició |
| UK Singles Chart | 46 |
| UK Rock Chart | 1 |
| UK Indie Chart | 3 |
| Precedit per: I'd Come for You by Nickelback | UK Rock Chart singles 12 d'abril 2009 | Succeït per: Incumbent |

## Referències

* ↑ http://hmv.com/hmvweb/displayProductDetails.do?ctx=280;-1;-1;-1;-1&sku=948966

## Enllaços externs

* Mercury Summer Arxivat 2009-02-28 a Wayback Machine. Vídeo musical a MySpace.
# Miami (Oklahoma)

Miami és una ciutat dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 13.704 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Miami tenia 13.704 habitants, 5.580 habitatges, i 3.565 famílies. La densitat de població era de 544,9 habitants per km².
Dels 5.580 habitatges en un 28,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,2% hi vivien parelles casades, en un 12,2% dones solteres, i en un 36,1% no eren unitats familiars. En el 32,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,31 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,2% tenia menys de 18 anys, un 12,2% entre 18 i 24, un 23,7% entre 25 i 44, un 20,4% de 45 a 60 i un 19,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.832 $ i la renda mediana per família de 30.821 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.273 $ mentre que les dones 19.684 $. La renda per capita de la població era de 16.266 $. Entorn del 15,1% de les famílies i el 18,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Miami». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Miami». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Microflora

Microflora en microbiologia es refereix al col·lectiu de bacteris i altres microorganismes en un ecosistema (p.e. algunes parts del cos d'un animal hoste)
Encara que el terme microflora sigui comú tècnicament és inadequat, ja que la flora pertany al regne de les plantes (Plantae). Alguns llibres de text utilitzen el terme microbiota. Els microorganismes amb característiques com les dels animals estan classificats com microfauna.
La microflora o microbiota és el conjunt de microrganismes que viuen en l'ambient específic anomenat microbioma, per exemple la flora intestinal o microbiota intestinal viuen en l'intestí. També existeix una microbiota del sòl i de l'oceà.
Es tracta d'una població de microorganismes ue viuen en un hoste. El genoma de la microbiota s'anomena metagenoma.
Un animal o vegetal dins la microbiota es coneix com a gnotobiòtic (gnotos, vol dir conegut) La ciència que els estudia és la gnotobiologia.
Les tècniques de la biologia moderna utilitzen l'enfocament de la metagenòmica per estudiar els microorganismes que componen la microbiota dins un ambient donat.

## Referències

* ↑ Gnotobiologia Arxivat 2010-12-04 a Wayback Machine. (anglès)

## Vegeu també

* Flora intestinal