OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Enric Ras i Oliva

Enric Ras i Oliva (Tarragona, 23 de febrer de 1915 1915 - Benicarló, 19 d'abril de 2007) ha estat un enginyer i científic català.
Es llicencià en enginyeria industrial i en ciències exactes a la Universitat de Barcelona. Ha estat catedràtic d'Electrotècnia a l'Escola d'Enginyers Industrials de la Universitat Politècnica de Catalunya. També s'ha dedicat a la tecnologia aplicada a la indústria privada (fou director d'AEG a Espanya) i fou membre de l'Institut d'Estudis Catalans des del 1978.
Ha estat president de l'Associació d'Enginyers Industrials de Barcelona i membre de l'Acadèmia de Ciències i Arts. Ha rebut la Creu d'Alfons el Savi, la Medalla d'Or al mèrit electrotècnic de l'Associació d'Electrotècnia Espanyola. La Generalitat de Catalunya li atorgà la Medalla Narcís Monturiol l'any 1986 i la Creu de Sant Jordi el 1992. Ha escrit nombrosos llibres de text i ha traduït de l'alemany tractats electrònics.

## Obres

* Teoría de líneas eléctricas (1973)
* Transformadores de potencia, de medida y protección (1978)
* Teoría de circuitos (1988)
* Diccionario conceptual de electrotecnia (1989-1992)
* Diccionari multilingüe de l'electrotecnia (1996)

## Referències

* ↑ «Enric Ras i Oliva». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Guardonats medalles Narcís Monturiol». [Consulta: 5 febrer 2022].
* «Ras i Oliva, Enric». Galeria de Científics catalans. Omnis cellula. [Consulta: 17 gener 2014].
* Amat i Girbau, Josep. «Enric Ras i Oliva. Ple del dia 11 de juny de 2007». Memòria: Curs 2006-2007. Institut d'Estudis Catalans. [Consulta: 17 gener 2014].
# Casa al carrer Dr. Fàbregas, 7 (Tiana)

La Casa al carrer Dr. Fàbregas, 7 és una casa eclèctica de Tiana (Maresme) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici civil amb planta baixa, pis, coberta amb un terrat pel qual es pot deambular i un subsòl que segueix el pla inclinat del carrer. Destaca per l'eclecticisme dels seus elements arquitectònics: combina les balustrades neoclàssiques de la balconada central de la façana i de la balconada lateral, suportades, ambdues, per primes columnetes de ferro colat, amb la barana del terrat situat damunt de la cornisa, realitzada amb traceria més aviat de tipus historicista-medieval. Combina també els trenca aigües a manera de línies corbes, amb esgrafiats a la seva part inferior, i definits per tres segments de línia recta. Sobresurt, a la part central del terrat, un petit cos flanquejat per hídries, amb una finestra que s'obre a la façana. La balconada típicament neoclàssica, amb balustrades i suportada per columnetes primes de ferro colat, que li donen un aire eclèctic al conjunt, és característica de molts altres edificis de Tiana.

## Referències

* ↑ «Casa al carrer Dr. Fàbregas, 7». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 15 desembre 2016].
# Districte de Berna

El districte de Berna (Bern en alemany i Berne en francès) és un dels 26 districtes del Cantó de Berna (Suïssa), té 238069 habitants (cens de 2007) i una superfície de 234 km². El cap del districte és Berna, que alhora també és la capital federal de Suïssa i està format per 13 municipis. Es tracta d'un districte amb l'alemany com a llengua oficial.

## Municipis

* CH-3000 Berna
* CH-3065 Bolligen
* CH-3047 Bremgarten
* CH-3063 Ittigen
* CH-3038 Kirchlindach
* CH-3098 Köniz
* CH-3074 Muri bei Bern
* CH-3096 Oberbalm
* CH-3066 Stettlen
* CH-3067 Vechigen
* CH-3033 Wohlen bei Bern
* CH-3052 Zollikofen
* CH-3072 Ostermundigen
# Flabel

En botànica, flabel o ripidi fa referència a un tipus d'inflorescència caracteritzada per ser un monocasi helicoidal les branquetes del qual surten alternadament, a dreta i esquerra, en un o dos plans, començant des de baix i acabant a dalt. És típic en algunes iridàcies i un bon exemple és el gènere Iris.

## Bibliografia

   * Font i Quer, Pius; Bolòs, Oriol de. Iniciació a la botànica. 2a. edició. Fontalba, 1979. ISBN 84-85530-08-X.
   * Aguilella, Antoni; Puche, Felisa. Diccionari de botànica. Col·lecció: Educació (sèrie materials). Publicacions de la Universitat de València, 2004. ISBN 9788437059150.
# Callionymus guentheri

Callionymus guentheri és una espècie de peix de la família dels cal·lionímids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba a les Filipines.

## Referències

* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, Gene S.; Collette, Bruce B.; Facey, Douglas E.; Bowen, Brian W. The diversity of fishes: Biology, Evolution, and Ecology (en anglès). Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2009, p. 720. ISBN 978-14-0512-494-2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Hasan Şaş

Hasan Gökhan Şaş (1 d'agost de 1976) és un futbolista turc. Començà la seva trajectòria a l'Ankaragücü el 1995. L'any 1998 signà pel gegant d'Istanbul, el Galatasaray Spor Kulübü, club amb el qual guanyà la Copa de la UEFA l'any 2000 i diversos títols de lliga del país. El seu moment més brillant el va viure durant el Mundial de l'any 2002 en el qual la seva selecció es classificà tercera i ell fou inclòs dins de l'equip ideal del torneig.

## Palmarès

* Supercopa d'Europa de futbol: 1 (2000)
* Copa de la UEFA: 1 (1999-00)
* Lliga turca de futbol: 5 (1998-99, 1999-00, 2001-02, 2005-06, 2007-08)
* Copa del Món de futbol 2002: 3a posició

## Enllaços externs

* UEFA.com
* Sas a prop de fitxar pel Blackburn Rovers? Arxivat 2008-02-07 a Wayback Machine.
# Compatibilitat entre llicències

En informàtica, compatibilitat entre llicències fa referència al problema que s'associa a les llicències aplicables a obres aconseguides per drets d'autor, particularment a les llicències de programari. Aquestes llicències poden contenir requeriments contradictoris i, per aquest motiu, resulta impossible combinar el codi font de diferents paquets de programes o continguts d'aquestes obres per a crear noves obres.

## Exemples

Per exemple, suposem que una llicència diu: versions modificades han d'esmentar els desenvolupadors de tot el material promocional; i una altra llicència detalla: versions modificades no poden contenir requeriments d'atribució addicionals. Si algú combina uns programes que usen la primera llicència amb els que fan servir la segona llicència, seria impossible distribuir de manera legal la combinació d'ambdós programes sense un permís directe dels propietaris del dret d'autor dels dos programes perquè no és possible satisfer simultàniament els dos requeriments. Per tant, aquests dos programes són incompatibles des del punt de vista de les seves llicències.
No totes les llicències aprovades per l'OSI o per la Free Software Foundation (FSF) són compatibles entre si; per tant, no tot els codis sota llicències aprovades per l'OSI o la FSF poden ser barrejats. Per exemple, el programari nou que barreja codis distribuïts sota la Mozilla Public License (MPL) amb codi que s'acull a la Llicència Pública General GNU (GPL) (ambdues llicències han estat aprovades per l'OSI i la FSF) no es pot distribuir d'una manera que no violi els termes de la GPL o la MPL. El diagrama de llicències FLOSS explica la compatibilitat o manca d'ella entre algunes de les llicències més comunes.

## Compatibilitat GPL

Moltes de les llicències més comunes de programari lliure, com ara les llicència MIT (o llicència X11) o la llicència BSD (en el format actual de dues clàusules), i la GNU LGPL (Lesser General Public License de GNU), són "GPL compatibles". És a dir, els seus codis poden ser combinats amb un programa sota la GPL sense inconvenients ni conflictes; la nova combinació estarà coberta completament per la GPL. No obstant això, algunes llicència de programari lliure o de codi obert no són compatibles amb la GPL.

## Referències

* ↑ «How GPLv3 tackles license proliferation». Arxivat de l'original el 18-12-2007.
* ↑ «Stallman explains license compatibility while discussing GPLv3».
* ↑ David A. Wheeler. The Free-Libre / Open Source Software (FLOSS) License Slide Arxivat 2011-03-09 a Wayback Machine., 27 de setembre de 2007. Consultat el 27 de març de 2011.
# Causey

Causey és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Mèxic. Segons el cens del 2000 tenia 52 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Causey tenia 52 habitants, 19 habitatges, i 17 famílies. La densitat de població era de 6,5 habitants per km².
Dels 19 habitatges en un 21,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 78,9% hi vivien parelles casades, en un 5,3% dones solteres, i en un 10,5% no eren unitats familiars. En el 10,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,74 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25% tenia menys de 18 anys, un 5,8% entre 18 i 24, un 19,2% entre 25 i 44, un 21,2% de 45 a 60 i un 28,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.083 $ i la renda mediana per família de 37.083 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.250 $ mentre que les dones 23.333 $. La renda per capita de la població era de 19.663 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Causey». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Causey». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Enric Reig i Casanova

Enric Reig i Casanova (1859 - 1927) fou un cardenal valencià que ocupà el bisbat de Barcelona i els arquebisbats de València i el Primat de Toledo.

## Inicis

Nascut a Agullent, a la Vall d'Albaida, el 20 de gener de 1859. Cursà el batxillerat a l'institut de Xàtiva. A València, estudià simultàniament Dret, que acabà el 1880, i Teologia al Seminari. En acabar la carrera de Dret, abandonà el Seminari per a exercir d'advocat i es va casar. Però la seva esposa va morir de còlera l'any 1885. Aquesta tragèdia el va convèncer a reprendre els seus estudis eclesiàstics i el 1886 fou ordenat sacerdot. Va passar a exercir la càtedra d'Història Eclesiàstica al Seminari d'Almeria i, d'allí va anar desplaçat a Mallorca on ocupà els càrrecs de secretari de cambra i govern i de provisor i vicari general.
El 1896 esdevingué canonge de la catedral de Palma. El 1900 es traslladà a Toledo per fer-se càrrec de la plaça de Sociologia del Seminari. Allí obtingué el títol d'ardiaca de la catedral i el d'auditor del Tribunal de la Rota. En aquesta època va fundar la Revista Parroquial, punt de partida dels actuals Fulls Parroquials. Va dirigir Paz Social, fou rector de l'Acadèmia Universitària Catòlica i president del Centre d'Unió Apostòlica. Exercí d'assessor de la Casa de Sindicats Obrers de Madrid i de professor a l'Escola Superior de Magisteri.

## Bisbe de Barcelona

El maig de 1914 va ser ordenat bisbe de Barcelona. Durant el seu mandat va impulsar l'Acció Catòlica i va promoure la construcció de l'església de Sant Josep Oriol i la creació de la seva parròquia. Va organitzar, el 1915 a Montserrat, un Congrés Litúrgic Regional, inaugurà el Museu Arqueològic Diocesà i va fundar l'Acció Popular. Quan el 1917 el papa Benet XV va promulgar el Codi de Dret Canònic, el bisbe Reig va visitar totes les parròquies de la diòcesi per informar i enroratjar l'aplicació de les noves normes. El 1918 organitzà i presidí les festes del VII Centenari de l'Orde de la Mercè. Va renovar profundament el seminari diocesà i les normes de funcionament del capítol de la catedral.

## Arquebisbe de València

El 1920, fou ascendit a arquebisbe de València. Va continuar amb la seva activitat social, va organitzar la coronació de la Verge dels Desamparats i va fundar el Museu Arqueològic Diocesà.

## Cardenal i Arquebisbe Primat de Toledo

L'11 de desembre de 1922 fou creat cardenal del títol de S. Pietro in Montorio pel papa Pius XI. Tres dies més tard, el 14 de desembre fou elevat a arquebisbe primat de Toledo.
A Toledo va organitzar, el 1926, el Tercer Congrés Eucarístic Espanyol, va fundar el Seminari menor i va reformar la Universitat Pontificia. Va celebrar una assemblea nacional de premsa catòlica i assemblees eucarístiques a Guadalajara i Talavera de la Reina.
Va morir prematurament el 27 d'agost de 1927 a Toledo, als 68 anys, després de més d'un any de malaltia.
Les ciutats de Barcelona i de València li dedicaren sengles carrers.

## Enllaços externs

* Nota necrològica a La Vanguàrdia. (castellà)
# Casa al carrer Dolors Gomis, 9 (Agullana)

La Casa al carrer Dolors Gomis, 9 és una obra d'Agullana (Alt Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici situat al centre del poble, de planta baixa i dos pisos amb coberta a dues vessants. Aquesta casa té un gran pati, que exteriorment no es pot veure, per una gran paret de pedra amb barana amb balustrada. Tot i que la casa té dos pisos, a la part del garatge només hi ha un pis i la coberta és aterrassada, terrassa que dona a la façana lateral i a la que s'accedeix a través del primer pis. La resta de la façana pertany a l'habitatge amb la porta d'accés a la casa i les obertures corresponents a les diverses cambres de la casa. Aquestes obertures són en arc rebaixat i estan emmarcades amb una motllura. El segon pis té una balconada correguda de ferro forjat.

## Referències

* ↑ «Casa al carrer Dolors Gomis, 9». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 16 maig 2020].
# Fernand Saivé

Fernand Saivé (Dison, 24 de maig de 1900 - Anderlecht, 12 d'abril de 1981) va ser un ciclista belga que va prendre part en els Jocs Olímpics de París de 1924. Fou professional entre 1925 i 1926.
Als Jocs de París va guanyar la medalla de bronze en la prova de persecució per equips, formant equip amb Jean van den Bosch, Henri Hoevenaers i Léonard Daghelinckx. En la contrarellotge individual quedà el setzè, sent el quart ciclista belga en arribar a la meta, cosa que li privà de la medalla en la prova per equips, ja que sols els tres millors obtenien el reconeixement.

## Palmarès

* 1924
** Campió de Bèlgica de ciclo-cross
** Medalla de bronze als Jocs Olímpics de París en persecució per equips

### Resultats al Tour de França

* 1926. 32è de la classificació general

## Referències

* ↑ «SAIVE Fernand (Fernand, Dieudonné, Toussaint, Julien)». [Consulta: 24 octubre 2023].
* ↑ «Olympedia – Fernand Saivé». [Consulta: 24 octubre 2023].
* ↑ Le Siècle olympique. Les Jeux et l'Histoire (Athènes, 1896-Londres, 2012) a Google Books

## Enllaços externs

* Fitxa de Fernand Saivé a sitiodeciclismo.net
# Can Boter (Bigues)

Can Boter és una masia a Bigues (poble del Vallès) al sector nord-est del terme de Bigues i Riells del Fai, a tocar de l'extrem nord-oriental de la urbanització de Can Barri, a ponent de Can Mai-hi-són. És en un coster entre dos torrents que davallen del Bosc de Can Boter, afluents del Torrent de la Font del Tort. És una obra de finals del segle xix o de principis del XX. Està inclosa en el «Catàleg de masies i cases rurals» de Bigues i Riells del Fai.

## Referències

* ↑ «Inventari Patrimoni Cultural de Bigues i Riells. Memòria tècnica». Arxivat de l'original el 2010-11-16. [Consulta: 22 febrer 2011].
# Gwe-Chyo

Gwe-Chyo és un riu de Birmània a la divisió de Bago. Neix a la serra de Padauk, a uns 30 km a l'oest de la serralada de Pegu (Pegu Yomas) i corre al sud-oest per unir-se al riu Nawin per la mateixa boca que el Ingon i el Chaung-sauk. Al curs superior el llit és rocós però a l'inferior arenós i fangós. No és navegable.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Conchiglie (pasta)

Les conchiglie o conquilles són una mena de pasta de galet gegant.
Normalment, les closques es fabriquen amb blat dur i, de vegades, es poden acolorir amb pigments naturals, com ara extracte de tomàquet, tinta de sípia o extracte d'espinacs. La forma característica d'aquest tipus de pasta permet que la salsa s'adhereixi fàcilment. Hi ha diverses variacions de petxines a tot Itàlia. Quan són més petites, les closques s'anomenen conchigliette mentre que quan són més grans s'anomenen conchiglioni. Com passa amb altres tipus de pasta, les closques també poden ser llises o ratllades; en aquest segon cas, la salsa s'adhereix millor a la pasta.
Les closques són adequades per a molts tipus de condiments diferents i s'utilitzen per preparar, per exemple, pasta all'ortolana, pasta amb salsitxa i són una alternativa vàlida a la penne que s'utilitza per preparar pasta amb vodka. A Campània, els conchiglioni són populars i es poden preparar amb ragù, ricotta i espinacs o mozzarella, tomàquet i alfàbrega. Les closques, i en particular les conchigliette, també són adequades per a la preparació de sopes i minestrines.
La paraula italiana "conchiglie" comparteix la mateixa arrel grega en forma de κοχύλι (transliterat kochýli), que significa, de fet, "petxina".

## Referències

* 1 2 «La pasta italiana in Campania. 11 formati tipici e la ricetta degli scialatielli».
* ↑ Kenedy, Jacob. «Conchiglie rigate». A: The Geometry of Pasta (en anglès). Pan Macmillan, 2011.
* ↑ Arthur Bloomfield. Arthur Bloomfield's restraurant book: a celebration of dining in the Bay Area and beyond (en anglès). Aris, 1987, p. 182.
* ↑ Biba Caggiano. Biba's Northern Italian Cooking (en anglès). Penguin, 2002, p. "Shells with Sausage and Tomato Ragù".
* ↑ Julia Azzarello. Skinny Pasta: 80 flavour-packed recipes of less than 500 calories (en anglès). Hachette, 2019, p. "conchiglie pasta and vodka sauce".
* ↑ Suor Germana. «Minsetra saporita». A: Il ricettario di Suor Germana: 30 anni di cucina casalinga. De Agostini, 2016.
* ↑ «How to say shell in Greek» (en anglès).
# Carlos Xabier Pascual Luca de Tena

Carlos Xabier Pascual Luca de Tena, conegut com a Xabi Pascual, (Bilbao, País Basc, 9 de juliol de 1981), és un futbolista basc. Juga de porter.
Ha jugat al Gimnàstic de Tarragona a la Segona divisió espanyola de futbol.

## Referències

* ↑ «Fitxa de Xabi Pascual a Soccerway.com». Soccerway.com. [Consulta: 25 febrer 2016].

## Enllaços externs

* Gimnàstic de Tarragona
# Escobares

Escobares és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 1.954 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Escobares tenia 1.954 habitants, 516 habitatges, i 464 famílies. La densitat de població era de 785,9 habitants per km².
Dels 516 habitatges en un 58,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66,1% hi vivien parelles casades, en un 20,7% dones solteres, i en un 9,9% no eren unitats familiars. En el 9,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,79 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,05.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 39,3% tenia menys de 18 anys, un 12,3% entre 18 i 24, un 24,9% entre 25 i 44, un 17,3% de 45 a 60 i un 6,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 24 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 15.884 $ i la renda mediana per família de 16.677 $. Els homes tenien una renda mediana de 16.167 $ mentre que les dones 11.298 $. La renda per capita de la població era de 5.726 $. Aproximadament el 51,2% de les famílies i el 50,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Escobares». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Escobares». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Carlota Ripoll Juan

Carlota Ripoll Juan (Gandia, 2 d'octubre de 1965) és una mestra i política valenciana, senadora per València en la X Legislatura.

## Biografia

És diplomada en Magisteri (especialitat Ciències Humanes) i llicenciada en Geografia i Historia (especialitat Història de l'Art). Militant del Partit Popular de la Comunitat Valenciana, des de 1995 n'és membre de l'executiva local i comarcal, i des de 2006 vicesecretària de Comunicació i Portaveu. Fou escollida regidora de l'ajuntament de Gandia a les eleccions municipals espanyoles de 1995. No tornà a ser escollida fins a les eleccions municipals espanyoles de 2007, després de les quals fou nomenada portaveu adjunt del grup municipal popular, i després de les eleccions municipals espanyoles de 2011 fou nomenada tinent d'alcalde.
Fou escollida senadora per València a les eleccions generals espanyoles de 2011. Ha estat portaveu de la Comissió Mixta per a la Unió Europea.

## Referències

* ↑ Fitxa del Senat
# Divisió Sud-oest (NBA)

La Divisió Sud-oest és una divisió de la Conferència Oest de l'NBA.

## Equips actuals

* Dallas Mavericks
* Houston Rockets
* Memphis Grizzlies
* New Orleans/Oklahoma City Hornets
* San Antonio Spurs

## Campions

Equips de la divisió sud-oest que s'han proclamat campions de l'NBA:
* 2005: San Antonio Spurs
* 2006: San Antonio Spurs
* 2007: Dallas Mavericks
* 2011: Dallas Mavericks

## Títols

* 2: San Antonio Spurs
* 2: Dallas Mavericks

## Referències

* 1 2 «NBA Teams & Rosters | NBA.com». [Consulta: 17 agost 2022].
# Fernand Siré

Fernand Siré (Sant Llorenç de la Salanca, 31 de març del 1945) és un metge rossellonès (jubilat), alcalde i diputat a l'Assemblea Nacional francesa.

## Biografia

Ha estat alcalde de Sant Llorenç de la Salanca des del 19 de març del 2001 i vicepresident de la Communauté de communes Salanque Méditerrannée (una mancomunitat de serveis supra-municipal) de l'1 de juliol del 2000 a l'1 de juny del 2006.
Es presentà a les eleccions a diputat el 17 de juny del 2007, i entrà a l'Assemblea l'1 d'abril del 2010 en substitució d'Arlette Franco, per la defunció d'aquesta. En l'actualitat (2010) és membre de la Comissió d'afers socials, vicepresident del Grup d'estudis d'Inundacions, riscos naturals i malvestats agrícoles, i membre dels Grups d'Hoteleria, restauració i recreacions, del de Professions de la sanitat i del de Turisme.
El seu fill Cédric Siré (Sant Llorenç de la Salanca, 5 de març del 1974) és un empresari rossellonès que va crear juntament amb Guillaume Multrier l'empresa "Webedia", que ha esdevingut (2015) el primer grup mediàtic en línia a França, amb 835 treballadors en cinc països i una xifra de negocis de 100 milions d'euros.

## Notes

* ↑ Segons la plana web de l'ajuntament de Sant Llorenç, consultada el 29.10.10, encara era alcalde el 2010. Segons la plana de l'Assemblea Nacional (consultada el mateix 29.10.10) havia acabat el seu mandat el 16 de març del 2008
* ↑ «Cedric Sire al web verif dirigeants» (en francès). [Consulta: 1r març 2015].
* ↑ Michalak, Frédérique «La visite de François Hollande au Catalan Cédric Siré». L'Indépendant, 11-03-2015.

## Enllaços externs

* Fitxa a la plana de l'Assemblea Nacional (francès)