OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Melocanninina

Les Melocanninines (Melocanninae) són una subtribu dels bambús (tribu Bambusia de la família de les poàcies)

## Genères

Consta de 9 genères:
* Cephalostachyum
* Davidsea
* Leptocanna
* Melocanna
* Neohouzeaua
* Ochlandra
* Pseudostachyum
* Schizostachyum
* Teinostachyum
# Margarita López Portillo

Margarita López Portillo i Pacheco (1914, Guadalajara, Jalisco - 8, Mèxic D. F.) va ser una novel·lista i política mexicana. Era germana del president José López Portillo (1920-2004).

## Orígens

López Portillo va néixer a la Ciutat de Guadalajara, en el si d'una família de polítics i intel·lectuals, d'avantpassats paterns procedenys de la petita localitat espanyola de Caparroso, Navarra. El seu avi, José López Portillo y Rojas, es va distingir com a escriptor en el segle xix, va ser membre de la Acadèmia Mexicana de la Llengua i diputat, senador, governador de l'estat de Jalisco, i ministre durant el Porfiriato i el període colpista de Victoriano Huerta. El seu pare, José López Portillo y Weber (de qui va seguir en la seva joventut el consell de no buscar el poder, perquè pensava que "Els defectes d'un home honrat són les qualitats d'un polític") es va dedicar als camps de la milícia, la història i les lletres, i es va casar amb Refugio Pacheco y Vila-Gordoa.

## Gestió de mitjans

Durant la gestió del seu germà, es va crear un comitè de seguiment de televisió: la Comissió de Radio, Televisión i Cinematografía (RTC), equivalent mexicà del CSA de França. Es va convertir així en una quasi-presidenta, prenent el control de la televisió pública, del cinema mexicà i de la majoria dels mitjans de comunicació. També va ser directora de la cadena de televisió Canal 13 durant dos anys. Aquests nomenaments van ser controvertits i àmpliament criticats, caracteritzant-se per mancar d'un projecte definit i, particularment, per donar més importància a la imatge del seu germà com a president, que al progrés de la indústria cinematogràfica.

## Filmografia

* 1965 — Maximiliano y Carlota, d'Ernesto Alonso (sèrie de TV): guió
* 1980 — Estampas de Sor Juana, de Jorge Durán Chavez: adaptació de la seva novel·la
* 1985 — Toña machetes, de Raúl Araiza: adaptació de la seva novel·la

## Bibliografia

* Los laureles (1952)
* Toña machetes (1954)
* Estampas de Sor Juana

## Distincions

* 1980 — Doctora Honoris Causa per la Universidad Autónoma del Estado de Morelos

## Notes i referències

* ↑ «Corrupción, frivolidad y despilfarro, ejes del sexenio lopezportillista» (en castellà). La Jornada [Mexico City, Mexico], 18-02-2004 [Consulta: 25 juliol 2015].
* ↑ Instituto de Investigaciones Filológicas, Centro de Estudios Literarios. Diccionario de escritores mexicanos siglo XX: desde las generaciones del Ateneo y novelistas de la Revolución hasta nuestros días (en castellà). México: Universidad Nacional Autónoma de México, 1997, p. 438. ISBN 978-9-683-65358-1 [Consulta: 25 juliol 2015].
* ↑ Becerra Pino, Hernán. «Buenos días Tapachula. José López Portillo» (en castellà). Diario del Sur, 07-05-2012. Arxivat de l'original el 2016-03-05. [Consulta: 13 juliol 2013].
* ↑ Murió Margarita López Portillo
* ↑ Zarur Osorio, Antonio. «Gestión Estatal y televisión pública en México 1972-1993» (en castellà). UAM.mx. Arxivat de l'original el 27 de gener de 2012. [Consulta: 13 juliol 2013].
* ↑ «Plaza Pública: Margarita López Portillo» (en castellà). El Siglo de Torreón [Torreón, Mexico], 11-05-2006 [Consulta: 25 juliol 2015].
# José María Rivas

José María Rivas (San Salvador, 12 de maig de 1958 - 9 de gener de 2016) fou un futbolista salvadorenc de la dècada de 1980.
Fou 105 cops internacional amb la selecció del Salvador.
Pel que fa a clubs, destacà a Atlético Marte.

## Referències

* ↑ «“Mandingo” Rivas y sus récords | El Gráfico». Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 11 gener 2016].
* ↑ José María Rivas Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Owsianki, Jarek. «El Salvador - Record International Players». RSSSF, 18-04-2004. [Consulta: 11 gener 2016].
* ↑ «“El Mandigo Goleador urge de nuestra ayuda” – ESALMUNDOTV.COM :: Transmitiendo en directo desde El Salvador al Mundo». Arxivat de l'original el 2020-11-22. [Consulta: 11 gener 2016].
# Piuí de Cuba

El piuí de Cuba (Contopus caribaeus) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Habita boscos, matolls i manglars a les Antilles a les illes Bahames septentrionals i Cuba, incloent petites illes i l'Illa de la Juventud.

## Referències

* ↑ «Piuí de Cuba». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Mulloidichthys mimicus

Mulloidichthys mimicus és una espècie de peix de la família dels múl·lids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 30 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les Seychelles i a les Illes Marqueses.

## Referències

* ↑ ITIS
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Moviment de l'interrogatiu

El moviment de l'interrogatiu (Wh- movement en anglès) és un fenomen present a la sintaxi de diverses llengües segons el qual l'interrogatiu apareix al principi de la frase i modifica l'ordre canònic de la resta d'elements. Així, en català mentre que en una frase enunciativa l'ordre seria SVO, com a "En Joan va deixar la capsa a l'armari", a una frase interrogativa l'ordre s'alteraria: "On va deixar la capsa en Joan?" o "On va deixar en Joan la capsa?".
El moviment de l'interrogatiu és una de les transformacions descrites pel generativisme, on l'estructura profunda o mental de l'oració respondria a l'ordre canònic i l'estructura superficial o oració efectivament pronunciada presenta el moviment de l'interrogatiu.

## Bibliografia

* Chomsky, N. 1977. On wh-movement. In Culicover, P. W., Wasow, Thomas, and Akmajian, Adrian (eds), Formal Syntax, New York.
# Magdagatxi

Magdagatxi - Магдагачи (rus) és un possiólok de l'óblast de l'Amur (Rússia) a 367 km al nord-oest de la ciutat de Blagovésxensk.
# Margarita Maldonado Colón

Margarita Maldonado Colón (Bayamón, s. XX) és una escriptora i investigadora porto-riquenya. Tot i que va néixer a Bayamón, es va criar a Toa Baja.

## Carrera, formació i reconeixements

Escriptora de la generació del 70, va publicar més tard i amb molt de reconeixement el llibre El umbral del tiempo (2005), el qual s'ensenya en diverses universitats del país i també dels Estats Units. A més, gràcies a l'obra, va rebre el premi novel·lístic del PEN Club de Puerto Rico. Anteriorment, el 1999, havia guanyat el de l'Ateneu Porto-riqueny pel relat El primer día de la historia. Més endavant, el 2008, va publicar el seu recull de contes El envés de la frontera, en què inclou l'abans esmentat i d'altres inèdits.
Maldonado és una dedicada investigadora intel·lectual. La seva tesi de Màster del Departament d'Estudis Hispànics de la Universitat de Puerto Rico sobre el metge, jornalista, polític i escriptor Manuel Zeno Gandía es titula Garduña: El mundo del azúcar y el drama de una confrontación; Estudio sociológico (1993) i va merèixer-li elogis per part del comitè avaluador.
Avui, treballa en una continuació de la novel·la El umbral del tiempo i en altres narracions, i es dedica professionalment a tasques editorials per a Los libros de la Iguana.

## Obra

* El umbral del tiempo (novel·la, 2005) ISBN 1-881732-04-5
* El envés de la frontera (recull de contes, 2008) ISBN 0-9802106-5-8

## Vegeu també

* Literatura porto-riquenya
* Literatura llatinoamericana

## Referències

* ↑ Padua, Reynaldo Marcos. "Margarita Maldonado y El umbral del tiempo". Escaparate Literario 16 de septiembre de 2007, consultado 12 de enero de 2010.
* ↑ Fuster Lavín, Ana María. "Gran Premio Alejandro Tapia y Rivera de las Letras". Expresiones: Revista de arte y cultura 30 de noviembre de 2006, consultado 11 de enero de 2010.
* ↑ Maldonado Colón, Margarita. "Garduña : el mundo del azúcar y el drama de una confrontación, estudio sociológico de la novela de Manuel Zeno Gandía". Tesis de maestría, Universidad de Puerto Rico, Río Piedras, 1993.
# Julieta Agustí i Farreny

Julieta Agustí i Farreny (Lleida, 1952 - Llardecans, Segrià, 8 de juny de 2012) va ser una psicòloga, pedagoga, titellaire i gestora cultural, codirectora del Centre de Titelles de Lleida des del 1986 i també de la Fira de Titelles des del 1990.
Durant la seva infantesa i adolescència va viure a Lleida, fins que es va traslladar a Barcelona per estudiar Psicologia. Allà va conèixer Joan-Andreu Vallvé i Cordomí, el seu marit, especialista en l'art de les marionetes, i també creador i director artístic, amb qui va començar a col·laborar en diversos espectacles. El 1985 la Julieta i el seu marit es van traslladar a Lleida, buscant un lloc tranquil en el qual desenvolupar els seus projectes artístics i teatrals. Un any més tard, la Diputació de Lleida els va cedir un espai a la Caparrella, on van crear el Centre de Titelles, l'única entitat catalana dedicada únicament a la promoció i producció d'aquesta art escènica. La intenció era produir espectacles i desenvolupar activitats pedagògiques i de documentació sobre el món de les titelles. Vallvé aportava la part creativa i la Julieta era l'organitzadora, la portaveu i l'administradora. Junts també van crear l'any 1990 la Fira de Teatre de Titelles de Lleida.
Julieta Agustí va morir el 8 de juny del 2012, en un accident de trànsit a la carretera C-12, al terme de Llardecans, al Segrià.

## Referències

* 1 2 3 Echauz, Pau «Una vida entre titelles». La Vanguardia (Hemeroteca), 10-06-2012, pàg. 43. Arxivat de l'original el 2018-03-19 [Consulta: 18 març 2018].
* ↑ «Julieta Agustí mor en accident de trànsit». Putxinel·li. Revista de Titelles, Obres i Marionetes, 09-06-2012 [Consulta: 18 març 2018].
* ↑ Trepat, Montserrat «Titiriteros en la cresta de la ola». El País, 31-05-1999 [Consulta: 18 març 2018].
* 1 2 Tort, Joan «Dol al món dels titelles». El Punt Avui (Hemeroteca), 09-06-2012, pàg. 34 [Consulta: 18 març 2018].
* ↑ «Julieta Agustí, directora del Centre de Titelles de Lleida, mor en un accident de trànsit». Diari ARA, 08-06-2012 [Consulta: 18 març 2018].
# Montpol

Montpol és una de les set entitats de població del municipi de Lladurs (Solsonès), situada al vessant oriental de la Ribera Salada a l'extrem nord-occidental del terme municipal.
El lloc ja es troba esmentat l'any 839, en l'acta de consagració de la catedral d'Urgell.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| Any | Nucli urbà | Nucli urbà | Nucli urbà | Poblament dispers | Poblament dispers | Poblament dispers | Total |
| Any | Homes | Dones | Total | Homes | Dones | Total | Total |
| 2000 | 0 | 0 | 0 | 31 | 17 | 48 | 48 |
| 2001 | 0 | 0 | 0 | 30 | 16 | 46 | 46 |
| 2002 | 0 | 0 | 0 | 27 | 15 | 42 | 42 |
| 2003 | 0 | 0 | 0 | 28 | 15 | 43 | 43 |
| 2004 | 0 | 0 | 0 | 27 | 15 | 42 | 42 |
| 2005 | 0 | 0 | 0 | 27 | 17 | 44 | 44 |
| 2006 | 0 | 0 | 0 | 29 | 17 | 46 | 46 |
| 2007 | 0 | 0 | 0 | 24 | 15 | 39 | 39 |
| 2008 | 0 | 0 | 0 | 26 | 15 | 41 | 41 |
| Font: INE ||||||||

## Poblament

Tot i que no es tracta pròpiament d'un nucli agrupat, hom pot considera que el nucli del poble s'ha format a redós de l'actual església parroquial. La resta del poblament és totalment dispers.

### Catàleg de masies
## Patrimoni cultural i natural del poble
### Béns culturals d'interès nacional

* Conjunt de les runes del castell i l'antiga església parroquial de Sant Miquel de Montpol
* Masia de Solanes

### Béns culturals d'interès local

* Capella de Sant Antoni de Pàdua de Serentill
* Capella de Sant Esteve de Coscollola
* Ermita de la Mare de Déu de Març
* Ermita de Santa Maria de Porredon
* Església de Santa Maria de Solanes
* Església parroquial de Sant Miquel de Montpol
* Santuari de Massarúbies

### Béns culturals

* Capella de la Presentació del Roquer
* Capella de Sant Joan Baptista de la Torre de Montpolt
* Pont de Solanes

### Jaciments arqueològics

* Megàlit de Cabiscol

### Arbres singulars

* Pi de la Torre.
* Pinassa de les Tres Branques de Cabiscol
* Roure de Montpol

## Referències

* 1 2 3 «Montpol». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Platja de Tereñes

La Platja de Tereñes és una pedregal situat en el lloc de Tereñes, en la parròquia de Leces, en el concejo de Ribadesella, Astúries. S'emmarca a les platges de la Costa Verda Asturiana i és considerada paisatge protegit, des del punt de vista mediambiental. Per aquest motiu està integrada, segons informació del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi ambient, en el Paisatge Protegit de la Costa Oriental d'Astúries.

## Descripció

La platja de Terreñes, igual que passa amb les platges de Aberdil, Portiello i en menor mesura Arra, és realment un pedreguer; presenta forma triangular situat en una zona verge amb un alt grau de perillositat, en part per presentar roques relliscoses, no estant recomanada per al bany, malgrat el seu atractiu com a zona de pesca submarina i recreativa.
El pedregar es troba amagat entre les roques que defineixen tota la cala del Penyal del Forno, confrontant al promontori de El Cueto. S'enquadra dins de la coneguda com "Costa Juràsica" i prop d'ella, en els anomenats "penya-segats de Tereñes" poden contemplar petjades de dinosaures, algunes de les quals són uns dels millors exemples de petjades de tres dits.
Aquesta platja no ofereix cap mena de servei.

## Enllaços externs

* Asturias de cerca. http://www.asturiasdecerca.es/index.php/id/1012/objeto/421/claves/ACANTILADOS-DE-TERE%C3%91ES-Ribadesella-turismo-asturias-alojamientos-rurales-vacaciones-asturias-conocer-costa-rutas-excursiones-miradores Arxivat 2014-07-13 a Wayback Machine.
* La Costa Verde. http://www.verdenorte.com/la-costa-de-los-dinosaurios-en-ribadesella
* El Camino Real. http://www.el-caminoreal.com/geo/playas/acantiladostere%C3%B1es.htm Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine.
* Museo Jurásico de Asturias. http://www.museojurasicoasturias.com/9/la_costa_de_los_dinosaurios/12/lugares_para_visitar/15/acantilado_de_terenes.html Arxivat 2015-05-03 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ «Guía de playas.». Web del Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente. Arxivat de l'original el 2016-10-13. [Consulta: 15 gener 2015].
* 1 2 3 del Río, Alejandro. Guía total de las playas de Asturias. 244 rincones para disfrutar de la costa asturiana (en castellà). Nobel, 2013, p. 225. ISBN 978-84-8459-669-1.
# Mugró

En els mamífers teris, un mugró és una protuberància petita a la part més o menys central del pit o mamella que conté entre quinze i vint conductes lactis disposats al seu voltant, rodejada d'una àrea de pell sensible amb una pigmentació més fosca, coneguda com a arèola. La seva mida és d'aproximadament un centímetre de diàmetre i un centímetre de longitud. La seva finalitat fisiològica en les femelles és oferir al lactant la llet que produeixen les glàndules mamàries durant l'embaràs i el període de lactància de l'infant. En els mascles, els mugrons no tenen cap funció, excepte en alguns casos excepcionals de lactància masculina.

## Etimologia

Les primeres referències al terme "mugró" es troben al segle XVII; el seu origen és incert, tot i que podria derivar del llatí mucro, -ōnis, que es tradueix com "punta". No obstant, les variants dialectals "mocoró", "mugaró", "mugoró" o "mugueró" insinuen un possible origen preromà, com ara el sard "mógoro", traduït com a 'puig baix', que pareix en termes bascos i mediterranis fins al Caucas.

## Referències

* ↑ Definició de "mugró" a Diccionari.cat

## Vegeu també

* Allibera el mugró
# Liparis dulkeiti

Liparis dulkeiti és una espècie de peix pertanyent a la família dels lipàrids.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima polar que viu entre 10 i 360 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al mar d'Okhotsk.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Scopoli J. A., 1777. Introductio ad historiam naturalem, sistens genera lapidum, plantarum et animalium hactenus detecta, caracteribus essentialibus donata, in tribus divisa, subinde ad leges naturae. Praga. Introd. Hist. Nat. . i-x + 1-506.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Soldatov, V. K. & Lindberg, G. U., 1930. A review of the fishes of the seas of the Far East. Izvestiia Tikhookeanskogo nauchnogo instituta rybnogo khoziaistva [Bulletins of the Pacific Science Institute] v. 5: i-xlvii+1-576, Pls. 1-15.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Parin, N.V., V.V. Fedorov i B.A. Sheiko, 2002. An annotated catalogue of fish-like vertebrates and fishes of the seas of Russia and adjacent countries: Part 2. Order Scorpaeniformes. J. Ichthyol. 42(Suppl.1):S60-S135.
* ↑ Quast, J.C. i E.L. Hall, 1972. List of fishes of Alaska and adjacent waters with a guide to some of their literature. U.S. Dep. Commer., NOAA Tech. Rep. NMFS SSRF-658, 47 p.

## Bibliografia

* Chernova, N.V., D.L. Stein i A.P. Andriàixev, 2004. Family Liparidae (Scopoli, 1777) snailfishes. Calif. Acad. Sci. Annotated Checklists of Fishes (31):72.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Maironis

Maironis (nascut Jonas Mačiulis, (Pasandravys, 2 de novembre de 1862, 28 de juny de 1932) és un dels més coneguts poetes del romanticisme de Lituània.
Va néixer a Pasandravys, districte del municipi Raseiniai, Lituània. Maironis es va graduar a l'escola secundària de Kaunas i va anar a estudiar literatura la Universitat de Kíiv. Tanmateix, el 1884, després d'un any d'estudis a la universitat, va entrar al Seminari Espiritual de Kaunas. Estant en el seminari, Maironis va esdevenir un membre actiu del Renaixement nacional lituà. Va escriure una sèrie de poemes, alguns d'ells es troben en la seva obra més famosa de col·lecció de poemes Pavasari Balsai («Les veus de la primavera»). Més tard, Maironis va estudiar a l'Acadèmia Teològica Catòlica de Sant Petersburg.
Els últims anys de la seva vida, Maironis va treballar com a rector del Seminari Priest de Kaunas i com a professor de literatura a la Universitat de Lituània. Va morir a Kaunas als 69 anys, va ser enterrat en un mausoleu construït a la catedral de Kaunas.
La seva casa a Kaunas ha estat transformada en Museu Maironis de Literatura Lituana.

## Poesia de Maironis

* http://members.efn.org/~valdas/maironis.html Arxivat 2012-05-05 a Wayback Machine.
* Listen to "Kur bėga Šešupė" (lituà)
* Lithuanian Classic Literature Anthology

## Galeria

* Poema de Maironis Skausmo skundas.
* Tomba monument a la catedral de Kaunas.
* Museo de Maironis de Literatura lituana en Kaunas.

## Referències

* ↑ Nicola Williams, Becca Blond e Regis St Louis, Estonia, Lettonia e Lituania, III edizione, Torino: EDT / Lonely Planet, 2009, p. 367, ISBN 88-604-0463-0, ISBN 9788860404633 (Google libri)

## Bibliografia

* Maironis (1862-1932). In: Saulius Suziedelis, Historical dictionary of Lithuania, Lanham, Md., & London: Scarecrow press, 1997, pp. 183–4, ISBN 08-108-3335-2

## Enllaços externs

* «Bibliografia relacionada amb Maironis» (en alemany). Al catàleg de la Biblioteca Nacional d'Alemanya.
* Museu Maironis de Literatura Lituana en Kaunas
# Julieta

«Julieta» té aquests significats:

## Art

* Cartes a Julieta, pel·lícula romàntica estatunidenca de Gary Winnick del 2010
* Julieta (pel·lícula), pel·lícula espanyola de Pedro Almodóvar del 2016
* Romeu i Julieta, tragèdia de William Shakespeare del 1597

## Astronomia

* Julieta (satèl·lit), satèl·lit del planeta solar Urà

## Biografies

* Julieta Castellanos (San Francisco de Becerra, 1954), sociòloga i acadèmica hondurenya
* Julieta Gracián, d'àlies musical Julieta (Barcelona, 2001), cantant i estudiant catalana
* Julieta Rosen, àlies artístic de Julieta Ingrid Ramirez Cabaña Rosenlind (Ciutat de Mèxic, 1962), actriu mexicana de cinema i televisió
* Julieta Lanteri, (La Briga Auta, 1873 – Buenos Aires, 1932) metgessa, política i feminista italoargentina
* Julieta Paredes Carvajal (La Paz, 1967), poeta, cantautora, escriptora, grafitera i activista boliviana
* Julieta Serrano i Romero (Barcelona, 1933), actriu de cinema i teatre catalana
* Julieta Venegas (Califòrnia, 1970), cantant mexicana
* Julieta XLF, àlies de Julia Silla (València, 1982), artista urbana valenciana dels grafits
* Rosa Julieta Montaño Salvatierra (Quilacollo, 1966), advocada i activista feminista boliviana
# Minneota

Minneota és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 1.449 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Minneota tenia 1.449 habitants, 590 habitatges, i 389 famílies. La densitat de població era de 385,8 habitants per km².
Dels 590 habitatges en un 30,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,6% hi vivien parelles casades, en un 7,6% dones solteres, i en un 33,9% no eren unitats familiars. En el 31,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 18% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,32 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,91.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24% tenia menys de 18 anys, un 7,2% entre 18 i 24, un 24,4% entre 25 i 44, un 19,3% de 45 a 60 i un 25,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.375 $ i la renda mediana per família de 46.023 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.000 $ mentre que les dones 21.518 $. La renda per capita de la població era de 17.390 $. Entorn del 6,3% de les famílies i el 8,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Minneota». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Minneota». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Mendiguren

Mendiguren és un poble i concejo pertanyent al municipi de Vitòria. Tenia 53 habitants en (2007). Està enclavat en la Zona Rural Nord-oest de Vitòria. Es troba a uns 515 msnm, en una planura pròxima al cim Araka. Es troba al nord-oest de la ciutat de Vitòria, entre Etxabarri-Ibiña (Zigoitia) i Arangiz, i al costat de l'autovia A-622, encara que compta amb mals accessos. La construcció de l'autovia va suposar la partició del poble, ja que algunes cases van quedar separades de la resta del poble per la nova carretera. Va pertànyer al municipi de Foronda fins al 1975.

## Enllaços externs

* Mendiguren a Enciclopèdia Auñamendi
* Mendiguren.