OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Wahliya

Wahliya era una ciutat de la regió de Biblos que van dominar els apiru del Regne d'Amurru dirigits per Abdi-Asirta i després pel seu fill Pu-Bahlu.
Un germà de Pu-Bahlu, Aziru, la va incorporar vers el 1330 aC al regne d'Amurru vassall dels hitites. Aziru va escriure a Subiluliuma I i es va declarar el seu vassall. El rei hitita diu: "Aziru, rei de la terra d'Amurru, a les portes del territori egipci, es va convertir en vassall del "Sol meu", rei d'Hatti. I el gran rei, "Sol meu", se'n va alegrar molt. I Aziru també. Perquè Aziru va venir a agenollar-se als peus del "Sol meu" des de la porta del país egipci, i el "Sol meu", gran rei, va aixecar a Aziru i el va elevar a rei entre els seus germans". Probablement cal interpretar aquesta cita com que un dels germans es va sotmetre als hitites i va ser proclamat rei d'Amurru pel rei hitita (regne que va néixer així formalment). Si els altres germans ho van acceptar de bon grau o no, no es coneix, però per aquell temps Aziru ja s'havia convertit en la principal figura entre els germans.

## Referències

* ↑ Bernabé, Alberto (ed.). Historia y leyes de los hititas: textos del Reino medio y del Imperio Nuevo. Tres Cantos: Akal, 2004, p. 59 i 89. ISBN 8446022532.
# Principi de progressivitat

El principi de progressivitat, en dret tributari i hisenda pública, implica que el tipus de gravamen es funció creixent de la base imposable: açò és, a mesura que creix la capacitat econòmica dels subjectes, creix el percentatge de la seua riquesa o del seu ingrès que l'Estat exigeix en forma de tribut.
El principi de progressivitat i el de proporcionalitat són diferents. En un tribut proporcional, la taxa de gravamen es manté fixa: per tant, el deute tributari creix solament en la mesura que ho fa la capacitat econòmica. D'altra banda, en un tribut progressiu creix la taxa de gravamen al augmentar l'ingrés brut o la capacitat econòmica, normalment amb el límit del principi de no confiscatorietat.
La progressivitat fiscal uneix a la funció recaptatòria altres com la de redistribució de la renda.
En el cas espanyol, la Constitució del 1978 estableix que el sistema tributari espanyol ha de seguir aquest principi.

## Referències

* ↑ Queralt Martín, Juan [et al]. Curso de Derecho financiero. Madrid: Tecnos, 2002, p. 117-118. ISBN 84-309-3890-7.
* ↑ García Caracuel, María. Las prestaciones tributarias a cuenta: perspectivas de reforma. Editorial de la Universidad de Granada, 2004, p. 276. ISBN 978-84-338-4456-9.
* ↑ Ballesteros Fernández, Ángel. Manual de administración local. 2a ed. ampliada i actualitzada. Granada: Comares, 1992, p. 502. ISBN 84-87708-33-1.
# Paredes de Coura

Paredes de Coura és un municipi portuguès, situat al districte de Viana do Castelo, a la regió del Nord i a la subregió de Minho-Lima. L'any 2004 tenia 9.409 habitants. Es divideix en 21 freguesies. Limita al nord amb Valença i Monção, a l'est amb Arcos de Valdevez, al sud amb Ponte de Lima i a l'oest amb Vila Nova de Cerveira.

## Població

Població del concelho de Paredes de Coura (1801 – 2004) :
| 1801 | 1849 | 1900 | 1930 | 1960 | 1981 | 1991 | 2001 | 2004 |
| 8963 | 10618 | 13091 | 14412 | 14886 | 11311 | 10442 | 9571 | 9409 |

## Freguesies

* Agualonga
* Bico
* Castanheira
* Cossourado
* Coura
* Cristelo
* Cunha
* Ferreira
* Formariz
* Infesta
* Insalde
* Linhares
* Mozelos
* Padornelo
* Parada
* Paredes de Coura
* Porreiras
* Resende
* Romarigães
* Rubiães
* Vascões

## Enllaços externs

* Web Municipal de Paredes de Coura Arxivat 2021-03-24 a Wayback Machine.
* Festival de Paredes de Coura Arxivat 2008-07-30 a Wayback Machine.
# Ryan Keely

Ryan Keely (2 de juliol de 1984; Seattle, Washington) és una actriu porno retirada, model i columnista estatunidenca.

## Biografia

Ryan Keely, nom artístic de Maria Menendezk, va néixer a la ciutat de Seattle (estat de Washington) al juliol de 1984, en una família amb ascendència cubana i irlandesa. Durant la seva adolescència, va estudiar i va fer teatre en l'institut. Va entrar en la indústria pornogràfica en 2006, als 22 anys.
Des dels seus començaments, va treballar per a estudis com Girlfriends Films, Evil Angel, Hustler, Zero Tolerance o Wicked Pictures.
L'octubre de 2009, Keely va ser triada Penthouse Pet de la revista Penthouse. Va arribar a ser finalista a Penthouse Pet of the Year en 2011, però va perdre contra Nikki Benz.
Es considera obertament bisexual i ella mateixa es proclama una nerd. Era bona amiga de la també actriu porno Haley Paige, morta en 2007.
El març de 2011, Keely va ser la imatge de la divisió femenina de la companyia de joguines sexuals Fleshlight.
Va estar nominada en tres ocasions als Premis AVN. En l'any 2011 en la categoria de Millor escena de sexe lèsbic per Women Seeking Women 63, que compartia amb Zoe Voss. En l'any 2012 a la Millor escena de masturbació i l'any 2013, de nou a Millor escena de sexe lèsbic, al costat de Jelena Jensen en la pel·lícula Me and My Girlfriend.
Es va retirar del negoci del porno l'any 2014, rodant fins llavors un total de 74 pel·lícules. En l'actualitat, treballa com a model i té una columna d'opinió anomenada "The Dirty Details" en la publicació Penthouse Forum.
# Picot celladaurat

El picot celladaurat (Piculus aurulentus) és una espècie d'ocell de la família dels pícids (Picidae) que habita zones boscoses del sud-est del Brasil, est del Paraguai i nord-est de l'Argentina.

## Referències

* ↑ «Picot celladaurat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 13/06/2013 (català)
# Wahlern

Wahlern és un municipi del cantó de Berna (Suïssa), situat al districte de Schwarzenburg. En aquest municipi hi ha el cap del districte, la població de Schwarzenburg, que no ha pogut prendre el rang de comuna a Wahlern, més antiga i amb parròquia.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Posada de la Cartoixa

La posada de la cartoixa és un edifici d'estil gòtic, que des de 1626 fins al segle XIX fou posada de la Cartoixa de Valldemossa. Abans era propietat de la família Gual-Zanglada. Arran de la desamortització, a l’any 1836, fou adquirida pel compte d’Espanya, originàriament anomenat Espagnac, que tenia origen francès.
Va ser objecte d’una gran reforma, a l’any 1732. Destaca el portal barroc, senzill i auster, amb un frontó corbat trencat. Els elements en forma d'estípit li confereixen un toc manierista. Tot el conjunt és rematat per la imatge de Sant Bru, fundador de l'ordre de la Cartoixa. Just davall de la imatge, sobre la llinda de la porta, hi ha l'escut de la Cartoixa de Jesús Natzaret de Valldemossa.
Compta amb un pati petit, precedit per un vestíbul amb un enteixinat de fusta sostingut per dos arcs rebaixats. Una de les restes més antigues del casal és l’escala de dos rams, adossada a la pared.

## Referències

* ↑ Valero Martí, Gaspar; Bonnín, Biel; Sastre, Vicenç. Itineraris pel centre històric de Palma. 3a. edició revisada. Palma: Ajuntament de Palma, 1993. ISBN 978-84-87159-49-7.
* 1 2 Valero, 1993.
# Pabillonis

Pabillonis (en sard, Pabillonis) és un municipi italià, dins de la província de Sardenya del Sud. L'any 2007 tenia 2.978 habitants. Es troba a la regió de Monreale. Limita amb els municipis de Gonnosfanadiga, Guspini, Mogoro (OR), San Gavino Monreale, San Nicolò d'Arcidano (OR) i Sardara.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Marco Dessì | Llista cívica |
# Uharte

Uharte (en basc, cooficialment en castellà Huarte) és un municipi de Navarra, a la comarca de Cuenca de Pamplona, dins la merindad de Sangüesa. Limita al nord amb Esteribar i Ezkabarte, a l'est i sud amb la Vall d'Egues, i a l'oest amb Villava i Burlada.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 2.750 | 2.793 | 2.809 | 2.862 | 2.952 | 3.169 | 3.340 | 3.623 | 4.247 | 4.671 | 5.157 |
| Fonts: Huarte<>Uharte i Institut d'Estadística de Navarra |||||||||||

## Història

L'any 1223, el bisbe de Pamplona Don Remiro, va lliurar el poble i el castell al rei Sanç el fort, «pels muitos béns et per muitas mercès que ficiestes et que hem de faredes a l'església de Pamplona».Carles III el Noble, en 1423, alliberà Uharte del pagament d'ajudes i casernes, fins i tot per al casament d'infants o infantes, per haver-li cedit el molí de Valuerrota, que anteriorment havia pertangut al bisbe de Pamplona.
Un document datat en 1462 i amb motiu de la guerra civil, ens parla de la fidelitat al Príncep de Viana dels habitants del Palau d'Ezpeleta, del que encara queden algunes ruïnes en el topònim del mateix nom. En 1513, després de la incorporació de Navarra a Castella, Ferran el Catòlic mana apagar un molí incendiat en la vega d'Uharte a causa de la guerra, el que ens duu a pensar que aquesta va portar esdeveniments violents a Uharte. En 1512 es troben a Uharte el Mariscal de Navarra i Juan de Jaso (cosí de Sant Francesc Xabier), agramontesos ambdós, el que ens duu a aventurar el caràcter agramontès del poble d'Uharte, ja que en un altre cas no s'explicaria la seva presència a la Vila. En ocasió d'haver contribuït amb 16.000 reials a l'erari públic, en 1665, va ser declarada bona vila i amb dret a tenir seient en les Corts del Regne, cosa que provoca la protesta de les antigues Bones Viles de Navarra. Els d'Uharte declaren ser ja d'antic Vila i que ja es van celebrar Corts a Uharte el 1090.
El segle xviii porta a Uharte la guerra. Així, en 1706 més de 1.500 homes prenen allotjament, talen arbres, seguen les collites i destruïxen les hisendes, amb la consegüent protesta del poble al virrei. En 1710 es tria Uharte com a plaça d'armes per a concentrar als homes d'Eguesibar, Villava i altres llocs. En 1793, amb motiu de la Guerra de la Convenció, vuitanta uhartearres es dirigeixen a defensar la frontera obeint l'ordre de la Diputació. No obstant això, no podran evitar que les tropes franceses arribin fins a la mateixa Vila, destruint l'ermita de San Miguel.
La proximitat a Pamplona ha anat canviant a poc a poc la seva fisonomia agrícola a l'assentar-se diverses indústries. Moltes de les famílies que viuen a Uharte treballen en Pamplona, augmentant la vinculació entre ambdues. El creixement de població ha estat molt gran, i els 500 habitants de 1818 s'han convertit en 5119 en 2007.

## Política

Llista d'alcaldes :
| 2007-2011 | Francisco Javier Basterra Basterra | Nafarroa Bai |
| 2003-2007 | Amparo Miqueleiz Arrarás | GIH |
| 1999-2003 | José Irigüibel López | AE |
| 1995-1999 | José Irigüibel López | AE |
| 1991-1995 | | |
| 1987-1991 | | |
| 1983-1987 | | |
| 1979-1983 | | |
# Sapotàcies

Les sapotàcies (Sapotaceae) són una família de plantes angiospermes. Inclou unes 800 espècies d'arbres i arbustos de fulles perennes, agrupades en 62 gèneres. La distribució actual és pantropical, però fins al Plistocè mitjà també ocupaven el nord-oest de la regió mediterrània incloent els Països Catalans
Moltes espècies tenen fruits comestibles i/o tenen usos econòmics. Entre les de fruit comestible hi ha Manilkara zapota (Sapodilla, Sapota), Manilkara chicle (xiclet), Chrysophyllum cainito (Chrysophyllum cainito, Pouteria (Abiu, Canistel, Lúcuma), etc.
Els arbres del gènere Palaquium (Gutaperxa) produeixen un important làtex amb molts usos.
Les llavors de l'arbre Argania spinosa (L.) Skeels produeixen un oli comestible, tradicionalment utilitzat al Marroc.
El nom de la família deriva del nom vernacle mexicà zapote, que deriva del nàhuatl "tzapotl", llatinitzat com a sapota.

## Gèneres

Dins d'aquesta família es reconeixen els següents gèneres:
* Amorphospermum F.Muell.
* Aningeria Aubrév. & Pellegr.
* Aubregrinia Heine
* Aulandra H.J.Lam
* Autranella A.Chev.
* Baillonella Pierre
* Bemangidia L.Gaut.
* Breviea Aubrév. & Pellegr.
* Burckella Pierre
* Capurodendron Aubrév.
* Chromolucuma Ducke
* Chrysophyllum L.
* Delpydora Pierre
* Diploknema Pierre
* Diploon Cronquist
* Donella Pierre ex Baill.
* Eberhardtia Lecomte
* Ecclinusa Mart.
* Elaeoluma Baill.
* Englerophytum K.Krause
* Faucherea Lecomte
* Gambeya Pierre
* Gluema Aubrév. & Pellegr.
* Inhambanella Dubard
* Isonandra Wight
* Labourdonnaisia Bojer
* Labramia A.DC.
* Lecomtedoxa Dubard
* Letestua Lecomte
* Madhuca Buch.-Ham. ex J.F.Gmel.
* Magodendron Vink
* Malacantha Pierre
* Manilkara Adans.
* Micropholis (Griseb.) Pierre
* Mimusops L.
* Neohemsleya T.D.Penn.
* Neolemonniera Heine
* Niemeyera F.Muell.
* Northia Hook.f.
* Omphalocarpum P.Beauv.
* Palaquium Blanco
* Payena A.DC.
* Pichonia Pierre
* Planchonella Pierre
* Pleioluma (Baill.) Baehni
* Pouteria Aubl.
* Pradosia Liais
* Pycnandra Benth.
* Sahulia Swenson
* Sarcaulus Radlk.
* Sarcosperma Hook.f.
* Sersalisia R.Br.
* Sideroxylon L.
* Spiniluma (Baill.) Aubrév.
* Synsepalum (A.DC.) Daniell
* Tieghemella Pierre
* Tridesmostemon Engl.
* Tsebona Capuron
* Van-royena Aubrév.
* Vitellaria C.F.Gaertn.
* Vitellariopsis (Baill.) Dubard
* Xantolis Raf.

## Referències

* ↑ «Sapotaceae Juss., nom. cons.». Germplasm Resources Information Network. United States Department of Agriculture, 17-01-2003. Arxivat de l'original el 2009-05-06. [Consulta: 6 abril 2009].
* 1 2 «Sapotaceae» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 30 maig 2022].
* ↑ Pollen records and climatic cycles in the North Mediterranean region since 2.7 Ma JEAN-PIERRE SUC & SPERANTA-MARIA POPESCU Laboratoire Paléo Environnements et PaléobioSphère (UMR 5125 CNRS), Université Claude Bernard – Lyon 1, 27–43 boulevard du 11 Novembre, 69622Villeurbanne Cedex France.
# Picot de Lewis

El picot de Lewis (Melanerpes lewis) és una espècie d'ocell de la família dels pícids (Picidae) que habita boscos i horts de l'oest d'Amèrica del nord, al sud de la Colúmbia Britànica, sud-oest d'Alberta, Montana, sud-oest de Dakota del Sud i nord-oest de Nebraska, Califòrnia, Arizona, sud de Nou Mèxic i est de Colorado. Les poblacions septentrionals passen l'hivern més cap al sud, arribant fins al nord-oest de Mèxic.
# Sneferka II

Sneferka II fou un faraó de la dinastia VII de l'antic Egipte (Sneferka I fou un faraó de la dinastia I). És esmentat al cartutx 47 de la llista d'Abidos. El seu nom, com el del faraó esmentat al seu davant, Merenhor, tampoc inclou al deu solar Ra. La traducció més versemblant del seu nom seria 'L'anima és bonica'.

## Referències

* ↑ Llista d'Abidos
* ↑ Merenhor & Sneferka, faraons de la VII dinastia
# Wahkon

Wahkon és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 314 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Wahkon tenia 314 habitants, 150 habitatges, i 79 famílies. La densitat de població era de 123,7 habitants per km².
Dels 150 habitatges en un 18,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42,7% hi vivien parelles casades, en un 7,3% dones solteres, i en un 47,3% no eren unitats familiars. En el 39,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,09 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,78.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,1% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 19,1% entre 25 i 44, un 31,8% de 45 a 60 i un 21,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 48 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 118,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 22.321 $ i la renda mediana per família de 35.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.417 $ mentre que les dones 13.958 $. La renda per capita de la població era de 16.088 $. Entorn del 16,2% de les famílies i el 22,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Wahkon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Wahkon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Posa-hi l'altra galta

Posa-hi l'altra galta (títol original: Porgi l'altra guancia) és una pel·lícula franco-italiana dirigida per Franco Rossi, estrenada el 1974. Ha estat doblada al català.

## Argument

A Macaraïbo, el Marquès Gonzaga regna sobre el comerç i la població viu en la misèria. Pare J. i Pare Pedro, dos missioners, decideixen enfrontar-s'hi per poder millorar la situació i lliurar-se a activitats més o menys lícites.

## Repartiment

* Terence Hill: pare J.
* Bud Spencer: pare Pedro
* Jean-Pierre Aumont: Delgado
* Roberto Loggia: el Marqués Gonzaga
* Mario Pilar: Menendez
* Salvatore Basile: Monsenyor Jimenez
* Maria Cumani Quasimodo: Marchesa Gonzaga
* Jacques Herlin: el bisbe
* Reginald Denny: Delgado

## Al voltant de la pel·lícula

* Els decorats de l'escena d'obertura de la pel·lícula seran novament utilitzats per fer-ne el despatx del ministre a Banana Joe.
* En una baralla general, Terence Hill puja sobre una taula després salta per tal d'esquivar bandits que li arriben de tots els costats. L'actor tornarà a fer aquesta mateixa acrobàcia a Dos superpolicies.

## Referències

* ↑ esadir.cat. Posa-hi l'altra galta. esadir.cat.
* ↑ «Porgi l'altra guancia». The New York Times.
# Uharte Garazi

Uharte Garazi (en francès i oficialment Uhart-Cize), és un municipi de la Baixa Navarra, un dels set territoris del País Basc, al departament dels Pirineus Atlàntics i a la regió de la Nova Aquitània. Limita amb les comunes d'Azkarate i Izpura al nord, Lasa a l'oest, Arnegi al sud, Eiheralarre i Donibane Garazi a l'est

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 443 | 458 | 479 | 528 | 624 | 637 | 651 | 665 | 700 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 601 | 662 | 672 | 657 | 662 | 634 | 590 | 586 | 629 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 608 | 594 | 596 | 530 | 517 | 553 | 550 | 548 | 472 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 477 | 498 | 518 | 563 | 658 | 599 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Data d'elecció | Identitat |
| Les dades anteriors a 1989 són desconegudes. |||
| 1989 | Dominique Mendy |
| 1995 | Jean-Gabriel Camou |
| 2001 | Jean-Gabriel Camou |

## Personatges cèlebres

* Juan Huarte de San Juan, metge
* Jean Ybarnegaray, polític, alcalde, ministre i fundador de la "Fédération Française de Pelote Basque".
# Riu Girwa

Girwa és un riu de Nepal i Uttar Pradesh branca del riu Kauriala el qual abandona quasi al seu començament a través d'una gorga a l'Himàlaia coneguda com a Shisha-pani o "Aigües de Cristall" (Crystal waters). Antigament era un rierol però progressivament va agafar més força fins a superar al Kauriala. La seva amplada és d'uns 350 metres i la seva profunditat de poc més d'un metre.
A la part final el riu entra al districte de Bahraich i desaigua al Kauriala pocs quilòmetres després de Bharthapur. El riu és navegable fins a Dhanaura encara a l'Índia. Les aigües del riu, unit al Kauriala, el Sarju i el Chauka o Sarda, esdevenen finalment el Gogra, el gran riu d'Oudh.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Vojnić

Vojnić és un municipi de Croàcia, al comtat de Karlovac. Hi ha 4.764 habitants, 45% dels quals són serbis i el 37% dels quals són croats. Fins al 1918 Vojnić (anomenat VOINIC el 1850) havia format part de la monarquia Habsburg (Regne de Croàcia-Eslavònia) i a partir del compromís de 1867, va passar a mans de la Frontera Militar.

## Pobles del municipi de Vojnić

* Johovo
* Jagrovac
* Dunjak
* Krstinja
* Kupljensko
* Miholjsko
* Kolarić
* Živković Kosa
* Knežević Kosa

## Referències

* ↑ «Popis gradova i općina» (Microsoft Excel) (en croat). uprava.hr. Ministeri d'Administració Pública de Croàcia, 10-06-2013.
* ↑ «PETO IZVJEŠĆE REPUBLIKE HRVATSKE O PRIMJENI EUROPSKE POVELJE O REGIONALNIM ILI MANJINSKIM JEZICIMA, page 36» ( PDF). Arxivat de l'original el 18 de maig 2015. [Consulta: 30 maig 2015].
* ↑ Edwin Mueller, Handbook of Austria and Lombardy-Venetia Cancellations on the Postage Stamp Issues 1850-1864, 1961
# Why He Gave Up

Why He Gave Up és una pel·lícula muda de la Biograph dirigida per Mack Sennett I Henry Lerhman i protagonitzada per Mabel Normand i Fred Mace. Rodada a Huntington (Nova York), la pel·lícula es va estrenar com a mitja bobina juntament amb “Abe Gets Even with Father” el 4 de desembre de 1911.

## Argument

Un marit està ansiós per prendre’s una mica de temps per a ell i fugir a la platja amb els amics per lo que utilitza l'excusa que la dona li demana diners per a un barret nou per provocar una baralla. La dona és nedadora i bussejadora experta és convidada a assistir a una trobada del club de natació femení del qual havia format part. El tracte del seu marit l'indueix a acceptar la invitació. La trobada té lloc a la mateixa platja on es troba el marit assegurant una nova baralla entre els dos.

## Repartiment

* Mabel Normand (la dona)
* Fred Mace (el marit)
* Edward Dillon (amic del marit)
* William J. Butler (amic del marit)
* Kathleen Butler (al club)
* William Beaudine (al club)
* W.C. Robinson (al club, empleat al cafè)
* J. Waltham: (al club)

## Referències

* ↑ Walker, Brent E. Mack Sennett's Fun Factory: A History and Filmography of His Studio and His Keystone and Mack Sennett Comedies, with Biographies of Players and Personnel (en anglès). McFarland, 2010-01-13, p. 259. ISBN 978-0-7864-5707-6.
* ↑ «Why He Gave Up» (en anglès). IMDb, 04-12-1911. [Consulta: 2 gener 2021].
* ↑ «Why He Gave Up». The Moving Picture World 10, 9, 02-12-1911, pàg. 746.
# Pere I de Palència

Pere hauria estat un religiós hispanovisigot, bisbe de Palència als voltants de l'any 506.
Flórez i Paz no dubten de l'existència del prelat, que hauria estat successor de Pastor. L'identifiquen amb un Petrus Episcopus de Palatio que va assistir al concili d'Agde (506) trobant-se de forma accidental a la Gàl·lia. Flórez dedueix que Palatio és Palència basant-se en el fet que Pèire de Marca, arquebisbe de París, va reconèixer al bisbe de Palència anomenant-lo Palatio i, així mateix, perquè a la Gàl·lia no hi havia cap títol similar i el concili es va dur a terme durant el regnat i en terres del rei visigot Alaric II, pel que no seria estrany trobar un bisbe hispà que pogués trobar-se a la cort de Tolosa hi assistís. L'absència de Pere durant aquest període, que suposadament romandria a la cort visigoda, serveix de motiu a Flórez, Paz i Pulgar de l'acció de Montà, arquebisbe de Toledo, d'anul·lar l'elecció d'un nou bisbe de Palència vers el 527 i, de fet, el concili de Toledo que es va celebrar aquell any no va comptar amb la presència de cap bisbe d'aquesta seu. Retirat el bisbe il·legítim, Montà va nomenar el prevere Toribi com a vicari de la diòcesi amb tota potestat per reprimir els excessos dels clergues palentins.

## Referències

* 1 2 Flórez, 1860, p. 16.
* ↑ Paz, 1886, p. 7.
* ↑ Fernández del Pulgar, 1679, p. 344.

## Bibliografia

* Fernández del Pulgar, Pedro. Teatro clerical, apostólico y secular de las iglesias catedrales de España (en castellà). Madrid: Viuda de Francisco Nieto, 1679.
* Flórez, Enrique. España sagrada (en castellà). Tom VIII. Madrid: Reial Acadèmia de la Història, 1860.
* Paz, Marcelino de la. Episcopologio Palentino (en castellà). Palencia: Imprenta y librería de Peralta y Menéndez, 1886.