OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pere d'Imola

Pietro Pattarini o Pere d'Imola (Imola, Bolonya, ca. 1250 - Florència, 5 d'octubre de 1310) fou un jurista, després frare de l'Orde dels Cavallers de Rodes. És venerat com a beat per l'Església catòlica.

## Biografia

Pietro Pattarini pertanyia a la família de nobles gibel·lins dels Pattarini, senyors de Linasio des de 1137; fou fill de Giacomo di Antonio i va néixer cap al 1250 a Imola. Jurista, el seu nom com a magistrat Imolensis en documents com el tractat de pau de 1299 entre güelfs i gibel·lins de la Romanya, o la carta de 1310 "Petri de Patarenis".
En 1311 els guibelins foren expulsats de la regió i Pietro es refugià a Florència, on es dedicà a fer caritat als hospitals i, després, ingressà a l'Orde de Sant Joan de Jerusalem. En fou elegit Gran Prior a Roma, i tornat a Florència, en dirigí la comanda de San Giacomo in Corbolino, sempre dedicant-se a l'atenció dels malalts.
Hi morí el 5 d'octubre de 1320.

## Veneració

A l'església de l'hospital de S. Giacomo in Corbolino hi ha la làpida de la tomba, esculpida al segle xiv amb la inscripció «B. Petrus de Imola Requiescat in pace / Hic iacet D. Fr. Petrus de Imola I. U. Professor Ven. Prior Priorat. Urbis anno DNI MCCCXX qnto Octob. Requievit in Domino». Posteriorment, les relíquies foren portades a l'altar major, arran d'un miracle que li fou atribuït. Altres relíquies foren portades a la catedral d'Imola.

### Llegenda

Un dia, ja mort el prior, els germans preparaven l'església per celebrar-hi la festivitat de Sant Jaume. Un d'ells va recolzar una escala de mà al mur on hi ha la tomba de Pietro de Pattarini, just passant per sobre seu. Quan el frare hi havia pujat, l'escala començà a relliscar, posant-lo en perill: llavors, la tomba de Pietro es va obrir i en va sortir el braç, que va sostenir l'escala fins que va baixar el frare. Fou llavors que les restes foren traslladades a l'altar.

## Bibliografia

* Beato Pietro Pattarini da Imola. Arxivat 2011-05-08 a Wayback Machine.
# Physoschistura brunneana

Physoschistura brunneana és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Morfologia

* Cos amb 10-14 franges.
* Els mascles poden assolir 4,5 cm de longitud total.
* 13 radis tous a l'aleta dorsal i 8 a l'anal.
* 9+8 radis ramificats a l'aleta caudal i 9 1/2 a la dorsal.
* Línia lateral incompleta.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça, demersal i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: conca del llac Inle a Myanmar.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Singh A., Sen N. & P. Banarescu & T. T. Nalbant, 1982. New noemacheiline loaches from India (Pisces, Cobitidae). Trav. Mus. Hist. Nat. “Grigore Antipa” v. 23 (for 1981). 201-212.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 Annandale, N., 1918. Fish and fisheries of the Inlé Lake. Records of the Indian Museum (Calcuta) v. 14: 33-64, Pls. 1-7.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Talwar, P.K. i A.G. Jhingran, 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. Volum 2. A.A. Balkema, Rotterdam.
* 1 2 Kottelat, M., 1990. Indochinese nemacheilines. A revision of nemacheiline loaches (Pisces: Cypriniformes) of Thailand, Burma, Laos, Cambodia and southern Viet Nam. Verlag Dr. Friedrich Pfeil, Múnic: 1-262.
* ↑ Doi, A., 1997. A review of taxonomic studies of cypriniform fishes in Southeast Asia. Jap. J. Ichthyol. 44(1):1-33.
* ↑ Kottelat, M., 1989. Zoogeography of the fishes from Indochinese inland waters with an annotated check-list. Bull. Zoöl. Mus. Univ. Amsterdam 12(1): 1-55.
* ↑ Oo, W., 2002. Inland fisheries of the Union of Myanmar. A: T. Petr i D.B. Swar (editors) Cold Water Fisheries in the Trans-Himalayan Countries. FAO Fish. Tech. Pap. 431.
* ↑ GBIF (anglès)

## Bibliografia

* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del American Museum of Natural History. American Museum of Natural History, Central Park West, NY 10024-5192, Estats Units.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Hanel, L. i J. Novák, 2002. Ceské názvy zivocichu V. Ryby a ryboviti obratlovci (Pisces) 3., maloústí (Gonorhynchiformes) - máloostní (Cypriniformes). Národní muzeum (zoologické oddelení), Praga.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Museu Suec d'Història Natural, 1999. Base de dades de la col·lecció d'ictiologia. Secció d'Ictiologia, Departament de Zoologia de Vertebrats. Estocolm, Suècia.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (editors), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB (txec)
# Pes llançable

El pes llançable és la mesura del pes efectiu de les càrregues dels míssils balístics. Es mesura en quilograms o tones mètriques. El pes llançable és el pes total de les ogives, el vehicle de reentrada, els mecanismes de dispensació autocontinguts, els ajuts a la penetració i sistemes de guia del míssil; és a dir, tots els components tret del coet i el propel·lent.
El pes llançable fou utilitzat com a criteri per classificar els diferents tipus de míssils durant les negociacions pels Acords SALT entre la Unió Soviètica i els Estats Units.

## Referències

* ↑ James John Tritten, Throw-Weight and Arms Control Arxivat 2007-11-23 a Wayback Machine., Air University Review, Nov.-des. del 1982.

## Vegeu també

* Densitat de tropes
# Pedal

«Pedal» té aquests significats:
* Pedal (música), en harmonia, so prolongat;
* Pedal (piano), part d'un piano
* Pedal o pedaler, part d'un orgue
* Pedal d'efectes per a guitarra elèctrica
* Pedal de bicicleta, part d'una bicicleta;
* Pedal de canvi, part d'un automòbil;
* Pedal d'home mort, mecanisme de seguretat en les locomotores
* Pedal de bicicleta, mecanisme de suport que contenen les bicicletes des de 1860
# Physogaleus springeri

Physogaleus springeri és una espècie extinta de peix de la família dels carcarínids i de l'ordre dels carcariniformes.

## Referències

* ↑ Cappetta, H., 1987. Chondrichthyes II: Mesozoic and Cenozoic Elasmobranchii. Handbook of Paleoichthyology, 3B. Gustav Fischer Verlag, Stuttgart i Nova York.
* ↑ BioLib (anglès)

## Bibliografia

* Compagno, L.J.V., 1984. FAO species catalogue. Vol. 4. Sharks of the world. An annotated and illustrated catalogue of shark species known to date. Part 2 - Carcharhiniformes. FAO Fish. Synop. 125(4/2):251-655.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Müller, A. 1999. Ichthyofaunen aus dem atlantischen Tertiär der USA. Leipziger Geowissenschafteb, Leipzig, Alemanya, 9/10: 1-360.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* Elasmo.com (anglès)
# Ramon Vidiella Simó

Ramon Vidiella Simó (Reus, 30 de setembre de 1895 - Barcelona, novembre de 1919) va ser un dibuixant i caricaturista català, germà de Pere Vidiella i fill de Ramon Vidiella i Balart.
Va dibuixar des de molt jove, sobretot la caricatura, influït pel seu germà, amb qui va fer diverses exposicions conjuntes, al Centre de Lectura el 1915 i el 1916 a la societat El Círcol, en un saló d'humoristes organitzat pel seu germà i per Ferran Casajuana. Va col·laborar a la premsa local, especialment en la satírica, i signava normalment amb el nom de Verre o amb el de Ramuncho. Es poden veure els seus dibuixos a les pàgines del diari Foment i a les revistes Les Pessigolles i Grimègia, principalment. Segons Josep Olesti, el Diccionario biográfico de artistas catalanes, de J. F. Ràfols, dona el seu nom entre els bons dibuixants. Traslladat a Barcelona malalt, va morir amb 24 anys.

## Referències

* ↑ Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1992, p. 675.
# Perfecto Artola Prats

Perfecto Artola Prats (Benassal, 30 de desembre de 1904 - Màlaga, 23 d'octubre de 1992) fou un músic i compositor valencià. Fill del també compositor Desiderio Artola.

## Biografia

Després de passar els primers anys en Benassal, en 1923 es traslladà a Barcelona per a unir-se a la Banda del Regimiento Infantería Badajoz nº 73. Ací estudià en l'Escola Municipal de Música de Barcelona amb Lluís Millet entrenament auditiu i teoria musical, amb Josep Nori clarinet i amb Julià Palanca harmonia. Més tard estudià en el Real Conservatorio Superior de Música de Madrid amb Emili Vega contrapunt, fuga i transcripció. Durant 1933 i 1934 estudià en el Conservatori Superior de Córdova i acabà els seus estudis superiors en 1945 a Sevilla.
Anteriorment, el 1931, ingressà com a clarinetista a la Banda Municipal de Màlaga, de la qual es va convertir en 1951 en el seu director, fins a la seua jubilació en 1979. Entre 1946 i 1979 també exercí de professor de solfeig i de vent fusta en l'Escola Municipal de Música de Màlaga, al mateix temps que fou professor de clarinet en el Conservatorio Superior de Música de Málaga des de 1948 fins a 1976. D'altra banda, en 1975 participà com a cofundador de la Banda Juvenil de los Colegios Miraflores de los Ángeles y Gibraljaire de Màlaga.
Quant a la seua producció, va compondre més de 500 obres per a banda, orquestra, piano o cor, però és especialment recordat per les seues marxes de processó per a la ciutat de Màlaga, les quals encara hui són un referent en la Setmana Santa.

## Obres

Totes aquestes marxes foren compostes per a cofradies malaguenyes:
* Llanto y Dolor (1956)
* Credo del Mutilado (1962)
* Merced (1981)
* Cristo de la Humildad (1982)
* Hacia el Calvario (1982)
* Presentación al pueblo (1982)
* Virgen del Mayor Dolor (1983)
* Plegaria a Nuestro Padre Jesús del Rescate (1983)
* Virgen de Gracia (1984)
* Virgen del Amparo (1985)
* Jesús Preso (1985)
* Himno a Jesús del Prendimiento (1985)
* Jesús de la Pasión (1986)
* Jesús del Rescate (1986)
* Himno de Coronación de la Virgen de los Dolores (1986)
* Nazarenos del Rescate (1987)
* Pregón al Rescate (1988)
* Juventud cofrade (1988)
* Himno del Santo Grial (1988)
* Virgen de la Piedad (1988)
* Himno de Coronación de la Esperanza (1988)
* Virgen del Carmen de Salteras (1988)
* Virgen del Rosario (1989)
* Nuestro Padre Jesús de la Sentencia (1989)
* Soledad (1989)
* Concepción (1989)
* Virgen de la Trinidad(1989)
* Vera+Cruz y Lágrimas (1990)
* Ánimas de Ciegos (1990)
* Exaltación (1990)
* Nazareno de la Salutación (1991)
* Cristo de las Penas (1991)
* Cristo de la Expiración (1991)
* Virgen de los Dolores de San Juan (1991)
* Misericordia acabada pel seu fill, Desiderio Artola (1992)

## Bibliografia

* Rafael Monferrer i Guardiola. El Maestro Perfecto Artola (1904-1992): una aproximación biográfica. Universidad Nacional de Educación a Distancia. Centro Asociado de la Provincia de Castellón/Vila-real, 1999. ISBN 978-84-600-9552-1.
# La Selva (l'Alzina)

La Selva és un indret del terme de Sant Esteve de la Sarga, al Pallars Jussà, en el territori del poble d'Alzina.
Està situat al sud del poble, a la vall del barranc del Bosc, al vessant meridional de los Tossalets, a prop i al sud-est de l'ermita de Sant Martí d'Alzina. La meitat meridional de la Selva forma part del Parc natural de la Serra del Montsec, en els contraforts septentrionals de la qual es troba.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Offside

Offside és una revista sueca de futbol de publicació bimensual. Pren el seu nom de la norma de futbol del fora del joc. La revista es va estrenar el març de 2000 i va tenir una circulació mitjana de 18.400 exemplars a mitjans de 2005. Cada edició compta amb unes 130 pàgines, amb entre tres a cinc articles llargs de 10 a 30 pàgines i diverses entrevistes i reportatges més curtes que cobreixen els esdeveniments esportius d'arreu del món. En ocasió de grans actes futbolístics distribueix números especials.
Els dos editors de Offside, Mattias Göransson i Tobias Regnell va guanyar el premi de periodisme Stora Journalistpriset el 2002 pel seu «coneixement, amor i sentint per l'esport, havent mogut les fronteres del periodisme esportiu». Ha influenciat altres publicacions esportives, com Panenka.

## Referències

* ↑ «Uppdrag granskning nomineras till Stora journalistpriset» (en suec). Journalisten.se, 24-10-2002. [Consulta: 5 juliol 2015].
* ↑ Rodríguez Rodríguez, Jorge Miguel; albalad Aiguabella, José María. «El periodismo narrativo en la era de internet». A: Crónica y mirada (en castellà). Madrid: Libros del KO, 2013, pp. 85 - 121. ISBN 978-84-16001-01-9.

## Enllaços externs

* Offside - Lloc web oficial (suec)
Viccionari
# Nagem

Nagem (en luxemburguès: Nojem; en alemany: Nagem) és una vila de la comuna de Redange, situada al districte de Diekirch del cantó de Redange. Està a uns 28 km de distància de la ciutat de Luxemburg.

## Referències

* ↑ «Nagem». [Consulta: 28 setembre 2015].
# Physoglenes vivesi

Physoglenes vivesi és una espècie d'aranyes araneomorfes de la família dels família dels fisoglènids (Physoglenidae). Fou descrita per primera vegada l'any 1904 per Eugène Simon. Aquesta espècie és endèmica de la regió de Valparaiso, a Xile.
El mascle descrit per Forster, Platnick i Coddington l'any 1990 mesura 3,11 mm.

## Referències

* 1 2 Simon, E. (1904e). Etude sur les arachnides du Chili recueillis en 1900, 1901 et 1902, par MM. C. Porter, Dr Delfin, Barcey Wilson et Edwards. Annales de la Société Entomologique de Belgique 48: 83-114.
* 1 2 (anglès) World Spider Catalog: Physoglenes vivesi Simon, 1904 en la família Physoglenidae +base de dades
* ↑ Forster, Platnick & Coddington, 1990 : A proposal and review of the spider family Synotaxidae (Araneae, Araneoidea), with notes on theridiid interrelationships. Bulletin of the American Museum of Natural History, n.193, p.1-116 (text íntegre).
# Perfect World

Perfect World (xinès tradicional: 完美世界, xinès simplificat: 完美世界, sovint abreujat com PW i W2), és un MMORPG en 3D d'aventura i fantasia amb la tradicional configuració xinesa. Els jugadors poden assumir diversos rols, incloent espadatxins, mags, arquers, sacerdots i criatures màgiques. Els personatges poden desenvolupar habilitats a través del temps, l'ús d'armes màgiques i el formar equip amb altres jugadors per lluitar contra els monstres i criatures diverses i també per a conquerir i governar els territoris. Va ser llançat el gener del 2006.
Perfect World és en gran manera basat en la mitologia xinesa i la seva història es localitza al mític món de Pangu.

## Referències

* ↑ http://www.pwrd.com/html/en/pro_3dmm.html Arxivat 2011-07-01 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Perfect World - Lloc web oficial
* Perfect World 2012 - Genesis Arxivat 2011-01-19 a Wayback Machine. (anglès)
# Rafi al-Din al-Xirazi

Rafi al-Din al-Xirazi, també Rafi'-al-Din Ibrahim Xirazi, (Xiraz, vers 1540-1620) fou un historiador de la dinastia adilxàhida de Bijapur. Anà a l'Índia per afers comercials i allí es va posar al servei del sultà Alí Àdil Xah I (1558-1580) i després d'Ibrahim Àdil Xah II (1580-1626), pels que va exercir diverses funcions entre les quals la d'ambaixador a la cort nizamshàhida a Ahmadnagar, la de governador de la fortalesa de Bijapur, i la de tresorer. La seva obra principal és la Tadhkirat al-muluk, una història de la dinastia iniciada el 1608/1609 i acabada tres anys després, que és una important font històrica.

## Bibliografia

* Carl W. Ernst, "EBRĀHĪM ŠĪRĀZĪ" a Encyclopaedia Iranica
* Ernst, C., “S̲h̲īrāzī”, a: Encyclopaedia of Islam, segona edició. Editada per: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Consultat en línia el 17 de juny del 2016 <http://dx.doi.org/10.1163/1573-3912_islam_SIM_6961
# Melocalamus

Els bambús del gènere Melocalamus de la subfamília bambusoideae de la família Poaceae, són plantes de clima tropical, amb rizoma simpoidal.

## Taxonomia

* Melocalamus compactiflorus
* Melocalamus elevatissimus
* Melocalamus ningmingensis
* Melocalamus scandens
* etc.
# Le Sentier

Le Sentier és una població de la comuna suïssa de Chenit, de la qual n'és el cap. Està situada al cantó de Vaud i al districte del Jura-Nord vaudois. Aquest poble té 3000 habitants i una important indústria del rellotge.
# Nokia (Finlàndia)

Nokia és una ciutat i municipi de Finlàndia a les ribes del riu Emäkoski a la regió de Pirkanmaa i la província de Finlàndia Occidental, aproximadament 15 km a l'oest de Tampere. Té una població de 29.147 habitants (maig del 2006).

## Història

El nom Nokia ve de la paraula nokia, paraula del finlandès arcaic de manera curta per a nokinäätä que significa sable (un mustèlid). Després que el sable es cacés fins a l'extinció a Finlàndia, la paraula significa qualsevol animal de pell foscament cobert com marta que es trobi a l'àrea avui dia. Posteriorment la paraula va ser atribuïda a pells en general, però ja no és utilitzada en aquest sentit. L'animal es troba a l'escut d'armes de Nokia.
La primera referència literària a Nokia és en un document de 1505 en la connexió amb el Nokia Manor.
Nokia va ser l'escena d'una de les batalles més grans en la Guerra del Pal (Club war), una revolta de camperols del 1596 contra senyors feudals suecs. Els camperols, per sorpresa armats amb pals, es fan amb Nokia Manor i guanyaren unes quantes escaramusses contra la cavalleria feudal, però van ser derrotats decisivament per Klaus Fleming el gener de 1597. Van morir milers d'homes i el seu líder, Jaakko Ilkka, va ser capturat unes quantes setmanes més tard i executat. La Guerra del Pal va ser l'última rebel·lió de camperols a Finlàndia. Molt de temps després, a la Guerra Civil finlandesa (1918), Nokia (junt amb la veina Tampere) va ser un baluard Comunista i va viure algun combat.
El gegant de telecomunicació Nokia es va establir a Nokia (per això el nom).
# Rasa de Clot de Caons

La Rasa de Clot de Caons és un torrent afluent per l'esquerra del Riu Fred que fa tot el seu curs pel terme municipal d'Odèn. D'orientació global cap al sud-oest, neix al vessant meridional del Tossal de Cambrils. Després d'un recorregut de 766 m., creua la carretera L-401 del Pont d'Espia a Coll de Jou a l'alçada del km 23,1. Aquest tram inicial forma part del PEIN Serres d'Odèn-Port del Comte. En arribar a la cota dels 900 msnm entra en el territori del PEIN Ribera Salada per l'interior del qual farà els 782 m. finals del seu curs.
La seva xarxa hidrogràfica, que també transcorre íntegrament pel terme d'Odèn, està constituïda per 16 cursos fluvials la longitud total dels quals suma 6.545 m.

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
* ↑ Aquest topònim no figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, però sí a l'edició digital del mapa de Catalunya de l'ICC (escales 1:10.000 i 1:5.000).
* ↑ Les coordenades del lloc on neix, segons el web de la XRCC, són 42° 8′ 33.64″ N, 1° 25′ 28.79″ E﻿ / ﻿42.1426778°N,1.4246639°E﻿ / 42.1426778; 1.4246639
# RedLibre

RedLibre fou una comunitat interessada en el desenvolupament de xarxes de telecomunicacions lliures. Principalment RedLibre ha estat vinculada amb les comunitats wireless on ha estat el nexe d'unió d'aquestes comunitats.
El projecte RedLibre va ser creat el setembre de 2001 per Jaime Robles basat en la filosofia dels projectes de codi obert essent el primer projecte de xarxes lliures d'Espanya inspirat per moviments similars als Estats Units d'Amèrica com New York Wireless i Seattle Wireless.
El desembre de 2002 RedLibre va organitzar una trobada amb representants de les quinze comunitats wireless locals. Temps més tard, va néixer l'Asociación Nacional de Usuarios de Redes Inalámbricas (ANUI) amb l'objectiu d'oferir un suport legal als usuaris d'aquest tipus de xarxes.
A partir del naixement de RedLibre van aparèixer centenars de comunitats wireless a tot el món, on els usuaris registraven dominis i creaven pàgines web amb el_seu_poblewireless o la_seva_ciutatwireless; va ser un moment de noves expectatives. Van arribar als 1.100 usuaris registrats i més de 500 persones es van subscriure a les seves llistes de correu electrònic.
Moltes d'aquestes comunitats wireless i en contra de la seva pròpia filosofia, van veure a RedLibre com una amenaça i en comptes d'unir-se per generar una xarxa comuna i tenir a RedLibre com a punt de trobada van afirmar que era un projecte que intentava prendre el control de les xarxes lliures d'Espanya i no s'hi van sumar. Aquests problemes van frenar el creixement i desenvolupament de les xarxes lliures a l'Estat espanyol, que van optar per treballant independentment en petits grups.

## Referències

* 1 2 3 Flickenger, Rob. Building wireless community networks (en anglès). O'Reilly Media, 2003, pàg. 127. ISBN 0596005024 [Consulta: 23 desembre 2011].

## Enllaços externs

* Lloc web de Redlibre
# Pittman

Pittman és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 192 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Pittman tenia 192 habitants, 69 habitatges, i 58 famílies. La densitat de població era de 57,9 habitants/km².
Dels 69 habitatges en un 34,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66,7% hi vivien parelles casades, en un 8,7% dones solteres, i en un 15,9% no eren unitats familiars. En el 15,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,78 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,4% tenia menys de 18 anys, un 12,5% entre 18 i 24, un 23,4% entre 25 i 44, un 29,2% de 45 a 60 i un 11,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 104,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 16.375 $ i la renda mediana per família de 4.896 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.250 $ mentre que les dones 0 $. La renda per capita de la població era de 17.113 $. Entorn del 52,2% de les famílies i el 28,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Pittman». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Pittman». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.