OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Torrent de la Fàbrega (Castellterçol)

El torrent de la Fàbrega és un torrent que discorre pels termes municipals de Castellterçol i de Castellcir, de la comarca del Moianès. El breu tram que discorre pel terme castellcirenc és dins de la Vall de Marfà.

## Termenal entre Castellterçol i Moià

Es forma a llevant del Pont de la Fàbrega, a ponent del Molí de la Fàbrega i de la masia homònima, per la unió de la Riera de la Fàbrega, que procedeix del sud-est, amb el torrent del Gai. Des d'aquest lloc s'adreça cap a ponent, però fent amples meandres. Deixa a l'esquerra el Pla Rubí, la masia del Gironès, on rep per l'esquerra el torrent del Gironès. Tot seguit gira cap al nord, i deixa a la dreta el Serrat del Vent i a l'esquerra el Pou de glaç del Saiolic i la masia del Saiolic. Poc després, en una altra de les seves giragonses -en aquest cas la que penetra més cap a llevant- troba la Balma de la Croixa a la dreta; una mica després, en la girada més cap al nord, troba la Font de la Golarda. En aquell lloc deixa de ser termenal per entrar dins de la Vall de Marfà, en el terme municipal de Castellcir.

## La Vall de Marfà, terme municipal de Castellcir

En aquest terme fa un breu recorregut, entre la Font de la Golarda i la cua del petit embassament que hi ha al nord del Molí de Brotons. En aquest tram discorre pel sud de la masia de les Vinyes. Finalment, s'ajunta amb la Riera de Castellnou per formar entre tots dos la Riera de Marfà.

## Enllaços externs

* El Torrent de la Fàbrega i el seu entorn a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Bragasellus cortesi

Bragasellus cortesi és una espècie de crustaci isòpode pertanyent a la família dels asèl·lids.

## Distribució geogràfica

Es troba a la península Ibèrica: Portugal.

## Referències

* ↑ Henry, J.-P. & G. Magniez, 1968. Sur la systématique et la biogéographie des Asellides. Comptes Rendus Hebdomadaires des Séances de l'Académie des Sciences, París, Série D 267: 87-89. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2010-07-09. [Consulta: 2 juliol 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Afonso, O., 1989. Un nouvel asellide epige du nord du Portugal: Bragasellus cortesi sp. n.(Crustacea, Asellidae). Donnees ecologiques et systematiques. Publicações do Instituto de Zoologia "Dr Augusto Nobre" 212 : 1–16.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ A Pan-European Species directories Infrastructure (PESI) (anglès)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2013-12-20 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Fauna ibérica (castellà)
* ↑ Biodiversidade em Portugal (portuguès)

## Bibliografia

* Schotte, M., B.F. Kensley i S. Shilling, de 1995 en endavant. World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington DC, els Estats Units.

## Enllaços externs

* ION (anglès)
* BioLib (anglès)
# .bt

.bt és el codi territorial d'Internet de primer nivell (ccTLD) per a Bhutan (འབྲུག་ཡུལ). És administrat pel Ministeri de Comunicacions del Bhutan.
El 7 de novembre de 2005, hi havia un total de 84 noms registrats en aquest domini.

## Enllaços externs

* domini .BT
* IANA informació .bt
Dominis de primer nivell territorial :
Dominis de primer nivell internacionalitzats :
Alfabet ciríl·lic:
.бел (.bel, Belarús)
.қаз (.qaz, Kazakhstan)
.мкд (.mkd, Macedònia)
.мон (.mon, Mongòlia)
.рус (.rf, gent de parla russa)
.рф (.rus, Rússia)
.срб (.srb, Sèrbia)
.укр (.ukr, Ucraïna)
Alfabet àrab:
الجزائر. (al-Jazā'ir, Algèria)
مصر. (masr, Egipte)
بھارت. (bharat, Índia)
ایران. (Iran)
الاردن. (al-urdun, Jordània)
فلسطين. (filastin, Territoris Palestins)
پاکستان. (pakstan, Pakistan)
قطر. (qatar, Qatar)
السعودية. (al-saudiah, Aràbia Saudí)
سوريا. (sūryā, Síria)
تونس. (tunis, Tunísia)
امارات. (emarat, UAE)
عمان. (Oman)
مليسيا. (maleesya, Malàisia
المغرب. (almahgrib, Marroc)
سودان. (Sudan)
اليمن. (alyemen, Iemen)
Alfabets indis:
.বাংলা (bangla, Bangladesh)
.ভারত (bharôt, Índia)
.भारत (bharat, Índia)
.భారత్ (bharat, Índia)
.ભારત (bharat, Índia)
.ਭਾਰਤ (bharat, Índia)
.இந்தியா (inthiyaa, Índia)
.ලංකා (lanka, Sri Lanka)
.இலங்கை (ilangai, Sri Lanka)
.ไทย (thai, Tailàndia)
.சிங்கப்பூர் (cinkappūr, Singapur)
Caràcters xinesos:
.中国 (Zhōngguó, Xina)
.中國 (Zhōngguó, Xina)
.香港 (Hong Kong)
.台灣 (Taiwan)
.台湾 (Taiwan)
.新加坡 (Xīnjiāpō/Sin-ka-po, Singapur)
Altres alfabets i escriptures del món:
.გე (ge, Geòrgia)
.한국 (Hanguk, Corea del Sud) :
ccTLDs internacionalitzats proposats :
.бг (bg, Bulgària, rebutjat) .κπ (kp, Xipre) .ελ (el, Grècia, rebutjat) ישראל. (yisrael, Israel) .日本 (nippon, Japó) .ລາວ (lao, Laos) :
Altres dominis :
Reservats / sense assignarAssignats / sense úsEn fase de desaparició / Entrada a ISO 3166-1 esborradaRetirats / esborratsProposats
.bl .bq .eh .mf
.bv .gb .sj
.su
.bu .cs .dd .um .yu .zr .an .tp
.ct :
Vegeu també Dominis de primer nivell genèrics :
Viccionari
# Begòs

Begòs és una entitat de població del municipi d'Es Bòrdes, a la comarca de la Vall d'Aran. Pertany al terçó d'Irissa. Hi havia 18 habitants censats el 2019.
Begòs està situat a 1000 m d'altitud, a la dreta de la Garona. Presenta un relleu molt accidentat amb prats naturals. El poble és presidit per l'església parroquial de Sant Roc, d'origen romànic i reformada posteriorment. És una església subsidiària de Sant Martí de Benós. Conserva la pica i les fonts baptismals originàries. Entre els edificis civils hi ha la casa Socasau, que té unes torres de planta quadrada amb coberta punxeguda, que li donen un aire fortificat.

## Referències

* ↑ «250576 Bòrdes, Es». Idescat. [Consulta: 2 setembre 2020].
* ↑ «Begòs». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 abril 2013].
# Torrent de la Ginebrosa

El Torrent de la Ginebrosa és un afluent per la dreta de la Rasa de la Bòfia, a la Vall de Lord

## Descripció

Neix a 2.062 metres d'altitud al vessant nord-est del Serrat de la Bòfia (Massís del Port del Comte). De direcció predominant cap al nord-est, gairebé la totalitat del seu curs ha estat terraplenat per a utilitzar-lo com a camí o pista d'esquí. Desguassa a la Rasa de la Bòfia (convertida també en aquest punt de confluència en pista d'esquí) a 1.832 m. d'altitud.

## Municipis que travessa

Tot el seu recorregut el realitza pel terme municipal de la Coma i la Pedra.

## Perfil del seu curs

Perfil del Torrent de la Ginebrosa :
| Recorregut (en m.) | Altitud (en m.) | Pendent |
| 0 | 2.062 | - |
| 250 | 2.018 | 17,6% |
| 500 | 1.957 | 24,4% |
| 750 | 1.900 | 22,8% |
| 1.093 | 1.832 | 26,2% |

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica del Torrent de la Ginebrosa està integrada per un total de 2 cursos fluvials, el mateix torrent i un afluent per l'esquerra. La totalitat d'aquesta xarxa suma una longitud de 1.939 m.

## Referències

* 1 2 3 4 Mapa de l'ICC
* ↑ Aquest topònim no figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, però sí a l'edició digital del mapa de Catalunya de l'ICC (escales 1:10.000 i 1:5.000).
* ↑ Aquestes són les coordenades obtingudes mitjançant l'aplicatiu que incorpora el mapa digital de l'ICC. Segons l'aplicatiu del web de la Xarxa de rius de Catalunya, les coordenades de l'origen d'aquest corrent fluvial són 42° 9′ 47.34″ N, 1° 32′ 23.79″ E﻿ / ﻿42.1631500°N,1.5399417°E﻿ / 42.1631500; 1.5399417
* ↑ «Xarxa de rius de les conques principals de Catalunya». Arxivat de l'original el 2010-09-22. [Consulta: 28 juliol 2009].
* ↑ Emprant l'eina de mesura de longituds del mapa digital de l'ICC a escala 1:5000, hom troba que la longitud d'aquest corrent fluvial és de 1.93 m.
# Antoni Satorras Vilanova

Antoni Satorras i Vilanova (Barcelona, ca. 1826 - Tarragona, 4 d'abril de 1899) fou un advocat i polític català, fill d'Antoni Satorras i Iglésias, comerciant de Calaf, i de Josepa Vilanova i Brenchat, de Falset; fou alcalde de Tarragona de gener de 1867 a octubre de 1868 i president de la Diputació de Tarragona en tres ocasions entre 1875 i 1888. Durant el seu mandat tingué lloc la revolució de setembre de 1868 que posà fi al regnat d'Isabel II.
Durant el seu mandat s'aprovà el plànol de l'eixample de la ciutat de Tarragona i l'arranjament del passeig de la plaça de la Font. D'altra banda, també s'acordà suprimir la banda de música municipal, recollir els instruments i vendre'ls; establí una cuina econòmica per a les classes necessitades i permetré la venda de peix a la Peixateria Nova, ubicada a l'edifici de la plaça de la Boqueria i del carrer Cos del Bou de la ciutat.
El 1859, a la capella de la Mare de Déu del Claustre de la Catedral de Tarragona, es casà amb Narcisa de Domènech i de Balle, de Sant Feliu de Guíxols. El 1867, a l'església de la Mare de Déu de Misericòrdia de Reus, es casà amb Dolors de Rubinat i de Baldrich, també vídua, del Pla de Santa Maria. El 1894, a l'església de Sant Joan Baptista de Tarragona, amb Maria Vilanova i Romeu, nascuda a Aguadilla (Puerto Rico).

## Referències

* ↑ «Arxiu en Línia de Arxiu Històric Arxidiocesà de Tarragona». [Consulta: 8 juny 2024].
* ↑ admin. «Antoni Satorras Vilanova». [Consulta: 8 juny 2024].
* ↑ Jordà i Fernández, Antoni. Història de la ciutat de Tarragona. Cossetània Edicions, 2006.
* ↑ «Arxiu en Línia de Arxiu Històric Arxidiocesà de Tarragona». [Consulta: 8 juny 2024].
* ↑ «Arxiu en Línia de Arxiu Històric Arxidiocesà de Tarragona». [Consulta: 8 juny 2024].
* ↑ «Arxiu en Línia de Arxiu Històric Arxidiocesà de Tarragona». [Consulta: 8 juny 2024].
# The Hasty Hare

The Hasty Hare és una pel·lícula d'animació dirigida per Chuck Jones protagonitzat pels personatges Bugs Bunny i Marvin el marcià.

## Argument

Una nau extraterrestre aterra Marvin que té per a missió trobar i capturar una criatura terrestre: el seu tinent caní K9 localitza els rastres de Bugs i porta Marvin al cau del conill. Aquest últim els ofereix caramels (creient que és Halloween) i el marcià utilitza el seu desintegrador sobre el cau de Bugs; el conill mira de marxar i es posa una disfressa de cuiner que anuncia la sortida de la nau, després d'haver-hi pujat Marvin; Bugs es fa capturar per aquests últims. A la nau, neutralitza K9, després Marvin fa creure que la nau s'aixafa. Després d'una conducta perillosa que va ser observada per un astrònom que es torna boig, Bugs torna a la Terra.
| Precedit per: Water, Water Every Hare | Curtmetratges de Bugs Bunny 1952 | Succeït per: Oily Hare |
# Turó del Monestir

El Turó del Monestir és una muntanya de 644 metres que es troba al municipi de Clariana de Cardener, a la comarca catalana del Solsonès.
A 475 metres al nord hi trobem el pas de la rasa d'Anglerill, i 425 metres més al nord el cim de Borrelles, dins el mateix municipi. Els punts habitats més propers són la casa de Torrades, a 640 metres al sud-oest, Cal Janet a 650 nord-nord-est, i Trullars a 815 m. al nord-oest.

## Referències

* ↑ «Turó del Monestir». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Ancona

Ancona és una ciutat italiana, capital de la província d'Ancona a la regió de les Marques.

## Història

Ancona (en grec antic Ἀγκών) era una important ciutat del Picè a la mar Adriàtica. Estava situada en un promontori que formava una notable corba o colze (ἀγκών en grec vol dir colze) que protegia i gairebé tancava el seu port, segons Estrabó i Pomponi Mela. El promontori on es trobava la ciutat connectava amb el Mons Cummerus, una massa muntanyosa més elevada, segons Plini el Vell.
Ancona era l'única ciutat grega d'aquesta banda de la costa i va ser fundada com a colònia pels grecs exiliats de Siracusa (Sicília), que van fugir de la tirania de Dionís el Vell l'any 380 aC, atrets pel seu port natural. La menciona Escílax de Carianda, que només anota les colònies gregues. Plini el Vell diu que era una fundació dels sículs, però probablement és una confusió per la seva fundació pels sicilians. No es coneix res de la seva història inicial, però segurament els avantatges del seu port la van convertir en una poderosa ciutat ben aviat, ja que era l'únic port natural en aquella costa. Sili Itàlic diu que era important per que se n'obtenia un bon colorant porpra.
Va passar a Roma amb la resta del Picè en un moment no precisat, i el 178 aC va ser una estació naval per la campanya d'Il·líria, segons Titus Livi. Sempre va ser el principal port per les comunicacions de Roma amb Dalmàcia, i Juli Cèsar la va ocupar immediatament després d'haver travessat el Rubicó. En temps dels Gracs el seu territori es va assignar en part als colons romans i Marc Antoni hi va establir una colònia de veterans que havien servit amb Juli Cèsar, moment en què devia adquirir el rang de colònia que tenia al començament de l'Imperi, segons Polibi. Trajà la va engrandir i va ampliar-ne els molls, i en el seu honor es va dedicar un arc de triomf de marbre blanc que encara es conserva junt amb restes de l'amfiteatre. Hi havia també un temple de Venus, celebrat per Juvenal i per Catul, del que no en queden restes. La ciutat va tenir un paper important en les batalles de Belisari i Narsès contra el Regne dels ostrogots durant la guerra gòtica. Posteriorment va ser una de les principals ciutats de l'Exarcat de Ravenna, i va seguir com a important port comercial durant tota l'edat mitjana.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Ancona». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 19 gener 2021].

## Vegeu també

* Marca d'Ancona
* República d'Ancona
* Batalla naval de Ponça (1435)
* Alfons el Magnànim
* Kyriacus Anconitanus
# Bragasellus meijersae

Bragasellus meijersae és una espècie de crustaci isòpode pertanyent a la família dels asèl·lids.

## Distribució geogràfica

Es troba a la península Ibèrica: Espanya.

## Referències

* ↑ Henry, J.-P. & G. Magniez, 1968. Sur la systématique et la biogéographie des Asellides. Comptes Rendus Hebdomadaires des Séances de l'Académie des Sciences, París, Série D 267: 87-89. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2010-07-09. [Consulta: 1r juliol 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Henry, J.P. & Magniez, G., 1988. Isopodes aselloides wstygobies d'Espagne recoltes par J. Notenboom et I. Meijers II - le genre Bragasellus et description de sept nouvelles especes. Stygologia 4 (4): 332–362.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ A Pan-European Species directories Infrastructure (PESI) (anglès)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2013-12-20 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Fauna ibérica (castellà)
* ↑ M. Esteban i B. Sanchiz, 1997. Descripción de nuevas especies animales de la península Ibérica e islas Baleares (1978-1994): Tendencias taxonómicas y listado sistemático. Graellsia, 53: 111-175.«PDF». Arxivat de l'original el 2012-07-06. [Consulta: 1r juliol 2012].

## Bibliografia

* Schotte, M., B.F. Kensley i S. Shilling, de 1995 en endavant. World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington DC, els Estats Units.

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# 1265
## Esdeveniments
### Països Catalans

Barcelona - Després de diverses modificacions, l'organització municipal va quedar definitivament estructurada: l'autoritat municipal va recaure sobre 3 consellers elegits per un Consell de Cent personalitats.

### Món
## Naixements
### Països Catalans

* Alfons el Franc, (1265-1291), rei d'Aragó i comte de Barcelona.

### Món

* Dante Alighieri

## Referències

* ↑ Ortí Gost, Pere «El Consell de Cent durant l'Edat Mitjana». Barcelona quaderns d'història, 11-01-2001, pàg. 21–48. ISSN: 2339-9805.
* ↑ Diccionari d'Història de Catalunya; ed. 62; Barcelona; 1998; ISBN 84-297-3521-6; p. 24
* ↑ «Dant». GEC. [Consulta: 26 maig 2024].
# Bathsheba (cràter)

Bathsheba és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 32,3 km de diàmetre. Porta el nom de Betsabé (c. 1030 aC), reina d'Israel, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1994.

## Referències

* ↑ «Bathsheba». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Trichocereeae

Trichocereeae és una tribu sud-americana que pertany a la subfamília Cactoideae de les cactàcies. N'hi ha 25 gèneres reconeguts en aquesta tribu.

## Descripció

Les plantes de la tribu Trichocereeae són arbres, de vegades coberts de branques i arbustos. La tija no està en general segmentada, globular o columnar. Les flors són generalment bastant grans en comparació amb la planta, neixen en les parts laterals de la planta i poden ser diürnes o nocturnes, depenent de l'espècie. La fruita, en general són baies carnoses.

## Distribució

Les plantes d'aquesta tribu s'originen principalment en subregions de l'equador d'Amèrica del Sud. Algunes espècies també es troben en les Illes Galápagos.

## Gèneres

* Acanthocalycium
* Arthrocereus
* Brachycereus
* Cleistocactus
* Denmoza
* Discocactus
* Echinopsis
* Espostoa
* Espostoopsis
* Facheiroa
* Gymnocalycium
* Haageocereus
* Harrisia
* Leocereus
* Matucana
* Mila
* Oreocereus
* Oroya
* Pygmaeocereus
* Rauhocereus
* Rebutia
* Samaipaticereus
* Weberbauerocereus
* Yungasocereus

## Híbrids

* Haagespostoa [= Haageocereus × Espostoa]

## Enllaços externs

* USDA, ARS, National Genetic Resources Program. Germplasm Resources Information Network - (GRIN) Arxivat 2004-11-18 a Wayback Machine.. National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland, June 1, 2007.
# Angel

* No s'ha de confondre amb àngel.
Angel és una pel·lícula de 1937 dirigida per Ernst Lubitsch, amb Marlene Dietrich, Herbert Marshall i Melvyn Douglas.

## Argument

Una jove (Marlene Dietrich) arriba a París d'incògnit i va a casa d'una amiga amb la que té un passat fosc, la gran duquessa Anna (Laura Hope Crews) que regenta un saló de cites. Hi coneix allà un estatunidenc, tornat de les Indies, Tony Halton (Melvyn Douglas), que la pren per la gran duquessa i la convida a sopar a les 20h45. Tony s'enamora de pressa de la jove desconeguda que anomena Angel i passen una vesprada molt romàntica, simbolitzada pel tema musical que improvisa un violinista. Però al final de la vesprada, Angel fuig fent-li prometre oblidar-la i no buscar mai qui és. Angel és en realitat l'esposa del diplomàtic Frederick Barker que, sovint a l'estranger, la deixa sola la majoria del temps. Tots dos tenen una unió tranquil·la, tan tranquil·la que no aconsegueixen discutir. Poc temps després de la seva tornada de Ginebra, torna a veure un amic conegut durant la primera guerra mundial, que resulta ser Tony Halton. Frederick el convida a menjar la qual cosa permet a Tony retrobar Angel. Aquesta, intenta fer-li creure que mai no el va conèixer però, evidentment, no la creu. De resultes d'algunes discussions entre Sir Frederick i la seva esposa, Angel marxa a París amb la intenció de trobar-hi Tony. Frederick és ara gairebé segur que la seva esposa l'enganya i que és la jove que Anthony busca arreu. Els tres personatges es troben amb la gran duquessa on Frederick deixa a la seva dona la següent tria: o es casa amb Tony o marxa amb ell a Viena, a l'hotel del seu viatge de noces. Angel escull finalment el seu marit i tots dos marxen a Viena.

## Comentaris

* Considerada una obra menor Angel és considerat una de les pel·lícules més representatives de Lubitsch. Il·lustra en efecte perfectament el seu art del doble sentit i de l'ambigüitat: Angel, o com, elegantment, esquivar totes les censures "
* L'elegància malintencionada de Lubitsch va funcionar en aquesta pel·lícula, afectada per la censura, cosa que no va impedir la subtil estratègia del seu enginy per resoldre de forma brillant aquesta comèdia romàntica amb triangle.

## Repartiment

* Marlene Dietrich: Maria "Angel" Barker
* Herbert Marshall: Frederick Barker
* Melvyn Douglas: Anthony "Tony" Halton
* Edward Everett Horton: Graham
* Ernest Cossart: Christopher "Chris" Wilton
* Laura Hope Crews: La gran duquessa Anna Dmitrievna
* Herbert Mundin: Mr. Greenwood
* Dennie Moore: Emma MacGillicudy Wilton

## Referències

* ↑ Herman C. Weinberg en el seu The Lubitsch touch, primer estudi notable de Lubitsch, ni tan sols s'hi atura
* ↑ N T. Binh i Christian Viviani a Lubitsch, ed. Rivage cinema pàg. 242
* ↑ Calderon, pàg.28

## Bibliografia

* Calderón, Teo. Calderón & Villamandos. Movie Movie (en castellà). ISBN 84-605-6130-5.
Viccionari
# Tomba de Ptahmes

La Tomba de Ptahmes és un sepulcre de la necròpoli de Saqqara d'Egipte. Es troba en un costat de la Piràmide d'Unas, i la construïren en el segle xiii abans de la nostra era, durant la Dinastia XIX del Nou Regne d'Egipte. Ptahmes era un alt funcionari del faraó Seti I i el seu successor Ramsés II.(1)

## Descobriment

La tomba, la van descobrir uns caçadors de tresors al 1885. La majoria dels objectes de la tomba han acabat en museus aliens a Egipte, com ara als Països Baixos, Itàlia i els Estats Units. Tanmateix, la seua ubicació no va quedar registrada, per la qual cosa es va perdre el coneixement de la seua posició quan va tornar a quedar coberta amb el temps per l'arena del desert. La redescobriren al 2010 uns arqueòlegs de la Universitat del Caire. Van descobrir-ne més objectes, com ara esteles, i fins una imatge inacabada de Ptahmes. Una altra imatge mostra la seua família davant la tríada tebana d'Amon, Mut i Khonsu, tres deïtats populars de l'època. També s'hi van trobar un cap pintat de la filla o esposa de Ptahmes, i estatuetes uixebti, amulets i atuells d'argila. Encara no s'ha trobat el sarcòfag de Ptahmes i es continua treballant per a trobar el pou principal i la cambra funerària de la tomba. En el jaciment aparegueren algunes àmfores trencades. En algunes, el material solidificat contingut s'analitzà amb tècniques proteòmiques avançades per científics de la Universitat de Catània (Sicília) en col·laboració amb els arqueòlegs de la Universitat del Caire. Els resultats mostraren que el contingut devia ser un formatge dur d'origen boví i oví-caprí. Era el formatge sòlid més antic mai descobert i analitzat amb protocols científics i tècnics moderns. Això fa que el jaciment siga important en la història de l'evolució de la tecnologia alimentària.

## Disposició

La tomba fa més de 70 metres de llargada i conté diferents capelles. Durant el període cristià d'Egipte sota els romans, alguns dels pilars es reutilitzaren per a esglésies. Els murs en quedaren danyats quan hi van accedir al 1885.(3)

## Ptahmes

Els jeroglífics de la tomba indiquen que Ptahmes tingué títols importants durant el regnat de Seti I, com ara alcalde de la capital egípcia, Memfis, cap de l'exèrcit, supervisor del tresor i escriba reial de Seti I. Amb Ramsés II, l'ascendiren al càrrec de Summe Sacerdot d'Amon a Karnak.(3)

## Referències

* ↑ Williams, 2010.
* ↑ Greco, 2018.
* ↑ Whipple, 2018.
# Turó del Pi Gros

«Turó del Pi Gros» té aquests significats:
* Turó del Pi Gros (Castellar del Vallès), muntanya al municipi de Castellar del Vallès (Vallès Occidental).
* Turó del Pi Gros (Lloret de Mar), muntanya al municipi de Lloret de Mar (Selva).
* Turó del Pi Gros (Sant Quirze Safaja), muntanya al municipi de Sant Quirze Safaja (Moianès).
# Anaxyrus woodhousii

Anaxyrus woodhousii és una espècie d'amfibi que viu als Estats Units i Mèxic.

## Subespècies

* Anaxyrus woodhousii australis (Shannon & Lowe, 1955)
* Anaxyrus woodhousii woodhousii (Girard, 1854)

## Referències

* Pauly, G. B., D. M. Hillis, and D. C. Cannatella. (2004) The history of a Nearctic colonization: Molecular phylogenetics and biogeography of the Nearctic toads (Bufo). Evolution 58: 2517–2535.
* Hammerson & Santos-Barrera (2004). Bufo woodhousii. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 15 d'abril del 2008 (en anglès).