# Urbanització del Palau Reial Menor

La Urbanització del Palau Reial Menor és un conjunt urbà catalogat com a bé amb elements d'interès (Categoria C).

## Història i arquitectura

El 1853, l'arquitecte Joan Nolla i Cortès va traçar el projecte del nou carrer de la Comtessa de Sobradiel, que fou aprovat per l'Ajuntament l'any següent. Tanmateix, les obres no van començar fins al 1857, en què s'efectuà la venda del Palau Reial Menor, propietat de Maria Teresa Álvarez de Toledo y de Palafox, casada amb Joaquín Florencio Cavero, comte de Sobradiel, al comerciant Manuel de Compte i Ferran per 6.477.746 rals. De la venda foren exceptuats la capella, reformada el 1868 per Elies Rogent, i un terreny immediat on el mestre d'obres Josep Nolla (pare de Joan) hi bastí una casa amb l'escut dels comtes sobre el portal d'entrada (Palau, 3), que n'hostatjaria l'arxiu.
El solar adjacent (Comtessa de Sobradiel, 7) fou adquirit per l'administrador del Palau, Josep Antoni Buxeres i Abat, que hi va fer construir un palau urbà segons el projecte del mateix Rogent, que s'inspirà en el Rundbogenstil alemany, igual que a la casa de Manuel de Compte, situada just al davant (Palau, 4). Aquesta darrera inclou un tram de la muralla romana entre dues torres, que no fou enderrocada com a la resta del Palau perquè feia de mitgera amb la propietat del marquès de Sentmenat, on actualment hi ha el Casino Mercantil.
El projecte incloïa també l'obertura d'un altre carrer paral·lel al de la Comtessa i dedicat a Lluís de Requesens, que havia de continuar el carrer d'en Rull (traçat per Nolla a la mateixa època) per a enllaçar amb la Rambla. Tanmateix, fou frenat per les reserves de l'arquitecte municipal Francesc Daniel Molina (en contra de l'opinió favorable del també arquitecte municipal Miquel Garriga i Roca), i també descartada la seva continuació fins al del Regomir a través dels terrenys de la Casa Dusai, propietat del marquès de Monistrol.
Finalment, el 1859 Manuel de Compte signà un conveni amb l’Ajuntament per a construir en el seu lloc una illa de cases amb un gran pati interior enjardinat, segons el plànol d'Elies Rogent i el mateix Molina. S'hi van construir les cases d'Isidre Sicart (Avinyó, 27-29), i la de Joaquim de Compte, germà de Manuel (Ataülf, 12), totes dues de Rogent.

## Vegeu també

* Carrer de Milans

## Referències

* ↑ «Conjunt del carrer Comtessa de Sobradiel (Urbanització del Palau Reial Menor)». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Obertura de varios carrers al terreny que ocupa l'edifici del Palau segons el projecte». Q136 Obres públiques 3/1 1321 bis. AMCB, 06-11-1853.
* ↑ Trullàs Ledesma i Miquel López, 2019, p. 14.
* ↑ AHPB, notari Constantí Gibert, manual 1.261/31, f. 355-367v, 06-05-1857.
* ↑ «José Nolla. Palau». Q127 Foment 62/1857. AMCB, 03-12-1857.
* ↑ «L’Arxiu Nacional de Catalunya ingressa l’Arxiu del Palau-Requesens». Arxiu Nacional de Catalunya, 10-06-2011.
* ↑ «José Buxeres. Palau i Comtessa de Sobradiel». Q127 Foment 65/1857. AMCB, 07-12-1857.
* 1 2 Hereu, 1986.
* 1 2 Hereu Payet, Oliveras Samitier i Paricio Casademunt, 2013.
* ↑ «Manuel de Comte. Palau. Construir casa». AMCB, Q127 Foment 38/1859, 20-04-1859.
* 1 2 «Obertura de varios carrers al terreny que ocupa l'edifici del Palau segons el projecte». Q136 Obres públiques 3/1 1321 bis. AMCB, 31-03-1859.
* ↑ «Escudillers 75-79, (ara Avinyo 27-29 i Comtessa Sobradiel 2). Isidro Sicart. Enderroc i reedificació d'unes cases». Q127 Foment 66/1859. AMCB, 29-03-1859.
* ↑ «Joaquin de Compte. Bajada de los Leones. Construcció d'un edifici». Q127 Foment 67/1859. AMCB, 15-06-1859.

## Bibliografia

* Costa Trost, Margarita. La rehabilitació com actitud projectual. El cas del Regomir (tesi doctoral), març 2007.
* Hereu, Pere. L'arquitectura d’Elias Rogent. COAC, 1986, p. 64-75.
* Hereu, Pere; Montaner, Josep Maria; Ramon, Antoni «Sobre els processos d'urbanització i construcció a la zona del Palau Reial Menor de Barcelona». Història urbana del Pla de Barcelona: Actes del II Congrés d'Història del Pla de Barcelona celebrat a l'Institut Municipal d'Història els dies 6 i 7 de desembre de 1985, Volum II. Ajuntament de Barcelona, 1989, pàg. 145-165.
* Hereu Payet, Pere; Oliveras Samitier, Jordi; Paricio Casademunt, Antoni; Rodríguez Pedret, Carme; Rosselló i Nicolau, Maribel; Serra Santasusagna, Joan. El teixit residencial en la formació de la metròpolis moderna: el cas de Barcelona 1840-1936. Volum I: Les operacions de creació d'habitatge dins Ciutat Vella (1840-1880). Universitat Politècnica de Catalunya, 2013, p. 82-116.
* Trullàs Ledesma, Júlia; Miquel López. Memòria de la intervenció arqueològica preventiva realitzada al carrer Ataülf, 7 de Barcelona, 30-03-2019.