OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hypsiboas alemani

Hypsiboas alemani és una espècie de granota que viu a Veneçuela.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* La Marca, E., Manzanilla, J. & Mijares, A. 2004. Hypsiboas alemani. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 9 de gener de 2008.
# Johann Vogel

* Per a altres significats, vegeu «Johann Christoph Vogel».
Johann Vogel (nascut a Ginebra el 8 de març del 1977) és un exfutbolista professional suís que jugava com a migcampista. Va jugar a Espanya al Reial Betis.
Va ser 94 cops internacional amb Suïssa.

## Referències

* ↑ «Johann Vogel – International Appearances». Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation [Consulta: 8 gener 2013].
# FC International Turku

El FC International Turku (més conegut com a FC Inter o Inter Turku) és un club de futbol finlandès de la ciutat de Turku.

## Història

Va ser fundat recentment, el 1990, per Stefan Håkans. L'any 1993 va assumir la plaça del Turun Toverit (que havia patit problemes econòmics) a segona divisió. Juga a la primera divisió finesa des del 1996. Comparteix amb el TPS el Veritas Stadion.

## Palmarès

* Lliga finlandesa de futbol (1):
** 2008
* Copa de la Lliga finlandesa de futbol (1):
** 2008

## Entrenadors

* Anders Romberg (1992)
* Timo Sinkkonen (1993 - 1994)
* Hannu Paatelo (1995 - 1997)
* Tomi Jalo (1997 - 1998)
* Steven Polack (1998)
* Timo Askolin (1999 - 2000)
* Pertti Lundell (2001 - 2002)
* Kari Virtanen (2003 - 2006)
* René van Eck (2006 - 2006)
* Job Dragtsma (2007 -

## Futbolistes destacats

* Luciano Álvarez
* Marcel Mahouvé
* Serge N'Gal
* Ari Nyman
* Artim Šakiri
* Joakim Jensen
* Magnus Bahne
* Richard Teberio
* Aristides Pertot
* Steven Polack (1995-98)

## Enllaços externs

* Web oficial
* Seguidors UltraBoyz
# Corriol andí

El corriol andí (Phegornis mitchellii) és una espècie d'ocell de la família dels caràdrids (Charadriidae) i única espècie del gènere Phegornis (Gray, GR, 1847). Habita rius i llacs de muntanya i pantans de l'altiplà andí, a Perú, oest de Bolívia, Xile i oest de l'Argentina.
# Contreras (Burgos)

Contreras és un municipi de la província de Burgos a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Forma part de la Comarca de la Sierra de la Demanda.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 89 | 119 | 114 | 103 |
# Corriebaatar marywaltersae

Corriebaatar és el gènere tipus i únic gènere de la família dels corriebatàrids, una família de mamífers multituberculats. Només conté l'espècie Corriebaatar marywaltersae i representa la primera prova de multituberculats australians. Els seus fòssils daten de l'estatge Aptià del Cretaci inferior.

## Referències

* ↑ Rich, T.H., Vickers-Rich, P., Flannery, T.F., Kear, B.P., Cantrill, D.J., Komarower, P., Kool, L., Pickering, D., Trusler, P., Morton, S., Van Klaveren, N. i Fitzgerald, E.M.G. 2009. An Australian multitubercular and its palaeobiogeographic implications. Acta Palaeontologica Polonica 54(1):1-6. (url)
# Hermògenes de Tars (retòric)

Hermògenes de Tars (en llatí Hermogenes, en grec Ἑρμογένης) va ser un dels més cèlebres retòrics grecs, nadiu de Tars, fill de Calip, que va viure en temps de l'emperador Marc Aureli (161-180). Va portar el renom de ξυστήρ, "el polidor" segurament pel seu caràcter vehement o potser pel consell que donava de polir al màxim les obres escrites.
Home de gran talent segons tots els relats, ja era notable als 15 anys, amb una gran reputació com orador, fins al punt de què Marc Aureli el va cridar per escoltar-lo i el va admirar i el va recompensar. Poc després va ser nomenat mestre públic de retòrica i als 17 anys va començar a escriure, però als 25 anys va caure en un estat de debilitat mental que el va incapacitar, i ja no es va recuperar, tot i que va viure fins edat avançada, de manera que va ser un home en la seva primera joventut i un nen de gran. Es diu que el seu cor, a la seva mort, va ser trobat cobert de pèls. En parlen Filòstrat d'Atenes, i el Suides.
Es conserven les seves cinc úniques obres rellevants, que donen prova de la seva gran capacitat, espatllada quan encara era jove. Aquestes obres són:
* Τέχνη ῥητορικὴ περὶ τῶν στάσεων, (feta als 16 anys, explica la tasca dels oradors)
* Περὶ εὑρέσεως (De Inventione), en quatre llibres, dona instruccions per la composició dels discursos
* Περὶ ἰδεῶν (De Formis Oratorüs), en dos llibres, informa dels estils oratoris del que en distingeix set: σαφήνεια, μέγεθος, κάλλος, γοργότης, ἦθος, ἀλήθεια, δεινότης
* Περὶ μεθόδου δεινότητος (De apto et solerti genere dicendi Methodus), apèndix de l'obra precedent
* Προγυμνάσματα, instruccions pràctiques sobre oratòria
Alguna altra obra menor, com un comentari sobre Demòstenes, l'obra σύγγραμμα περὶ προοιμίου, l'obra Περὶ κοίλης Συρίας i potser alguna altra, que s'han perdut. Totes les obres d'Hermògenes manifesten la joventut de l'autor, ja que queda evident que no ha resolt tots els dubtes i no ha aclarit totes les opinions. Però el seu estil és clar i poc afectat, és moderat en les seves opinions i censures sobre altres retòrics i té una apreciació correcta mostrant una gran preparació en el coneixement d'oradors grecs i d'autors antics anteriors a ell.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/429?page=root;rgn=full+text;size=100;view=image;q1=HermogenesSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+biography+and+mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 419-420. ]
# Hurricanes

«Hurricanes» té aquests significats:
* Hurricanes (rugbi), equip masculí de rugbi de la ciutat de Wellington, Nova Zelanda
* Carolina Hurricanes, equip professional d'hoquei sobre gel de Raleigh (Carolina del Nord) que juga a la National Hockey League a la Divisió Sud-est
* Kiel Baltic Hurricanes, equip de futbol americà del club esportiu American Sports Club Kiel, amb seu en Kiel
# Frederic III de Schleswig-Holstein-Gottorp

Frederic III de Schleswig-Holstein-Gottorp (en alemany Friedrich III von Schleswig-Holstein-Gottorf) va néixer a Gottorp el 22 de desembre de 1597 i va morir a Tönning el 10 d'agost de 1659. Era un noble alemany, fill del duc Joan Adolf (1575-1616) i de la princesa Augusta de Dinamarca (1580-1639).
Una de les principals preocupacions del govern de Frederic va ser el desenvolupament econòmic, sobretot a partir del comerç marítim. Amb aquesta finalitat va intentar infructuosament obrir noves rutes comercials cap a Rússia i cap a Pèrsia.
Durant la Guerra dels Trenta Anys, de 1618 a 1648, va procurar mantenir una política de neutralitat, refusant aliar-se a Dinamarca i inclinant-se més aviat cap a Suècia. D'aquí el casament de la seva filla Hedwig Elionor amb el rei Carles X Gustau de Suècia, el 1654. Una posició que quedaria molt debilitada més tard quan esclatà la Gran Guerra del Nord.
Era, a més, un gran mecenes de l'art i de la cultura. El 3 de setembre de 1642 fundà conjuntament amb el duc Lluís d'Anhalt-Köthen (1579-1650) la Societat fructífera , una sociedad literària alemanya. A més, va contribuir a la creació del teatre el Globus de Gottorp. El pintor Jürgen Ovens va treballar per a ell i per al seu fill Cristià Albert durant més de trenta anys.

## Matrimoni i fills

El 21 de febrer de 1630 es va casar a Dresden amb la princesa Maria Elisabet de Saxònia (1610-1684), filla de l'elector Joan Jordi I de Saxònia (1585-1656) i de Magdalena Sibil·la de Prússia. Fruit d'aquest matrimoni nasqueren:
* Sofia Augusta (1630-1680), casada amb Joan VI d'Anhalt-Zerbst (1621-1667).
* Magdalena Sibil·la (1631-1719), casada amb Gustau Adolf de Mecklenburg-Güstrow (1633-1695).
* Joan Adolf, nascut i mort el 1633.
* Maria Elisabet (1634-1665), casada amb Lluís VI de Hessen-Darmstadt (1630-1678).
* Frederic (1635-1654).
* Hedwig Elionor (1636-1715), casada amb el rei Carles X Gustau de Suècia (1622-1660).
* Adolf August, nascut i mort el 1637.
* Joan Jordi (1638-1655).
* Anna Dorotea (1640-1713).
* Cristià Albert (1641-1695), casat amb Frederica Amàlia de Dinamarca (1649-1704).
* Gustau Ulric, nascut i mort el 1642.
* Cristina Sabina, nascuda i morta el 1644.
* August Frederico (1646-1705), casat amb Cristina de Saxònia-Weissenfels (1656-1698).
* Adolf, nascut i mort el 1647.
* Elisabet Sofia, nascuda i morta el 1647.
* Augusta Maria (1649-1728), casada amb Frederic VII de Baden-Durlach.

## Bibliografia

* Georg Hille: Friedrich III., Herzog von Schleswig-Holstein-Gottorp. A: Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 8, Duncker & Humblot, Leipzig 1878, S. 15–21.

## Enllaços externs

* http://gso.gbv.de
# Johann Wilhelm Hittorf

Johann Wilhelm Hittorf (Bonn, 1824 - Münster, 1914) fou un físic alemany.

## Biografia

Catedràtic de física i química a la Universitat de Münster des de 1856, va contribuir poderosament al desenvolupament de l'electroquímica amb innumerables invents.
Va descobrir els raigs catòdics amb el seu mestre Plücker, amb el que va estudiar també les variacions de l'espectre al variar l'atmosfera. Va determinar l'íntima dependència entre la conductibilitat elèctrica i l'acció química i la divisió de les sals complexes per mitjà del corrent. Estudià l'al·lotropia del seleni i del fòsfor, descriví el comportament electromotor del crom i registrà la velocitat d'emigració dels ions sotmesos a l'acció del corrent elèctric. El tub de Hittorf per ell inventat apareix com a precursor del tub de Crookes. Autor d'Über die Wanderung der Ionen während der Elektrolyse.

## Referències

* ↑ Joseph F. Keithley The story of electrical and magnetic measurements: from 500 B.C. to the 1940s John Wiley and Sons, 1999 ISBN 0-7803-1193-0, page 205
# Corriere della Sera

* Per a altres significats, vegeu «República (desambiguació)».
El Corriere della Sera és un diari italià editat a Milà per l'empresa RCS MediaGroup, fundat el 1876 per Eugenio Torelli Viollier. Juntament amb La Repubblica, és el de major tiratge del país.

## Història

El 5 de març de 1876 va llançar el seu primer número amb tres mil exemplars. La pretensió del seu fundador era crear un diari dirigit a la burgesia industrial milanesa. Una vegada assentat, a l'iniciar-se el segle xx, el seu nou director, Luigi Albertini, va aconseguir que assolís un gran prestigi. Obligat a dimitir el 1925 pel govern feixista de Mussolini el diari va quedar intervingut.
Després de la Segona Guerra Mundial va tornar el 26 d'abril de 1945 amb el nom de Corriere d'informazione i després Il Nuovo Corriere della Sera per retornar més tard a la seva actual denominació. El 1973 va sofrir una greu crisi en marxar-ne Indro Montanelli i d'altres prestigiosos periodistes per a fundar Il Giornale Nuovo

## Referències

             A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Corriere della Sera
* 1 2 Dades de desembre del 2013 dels Accertamenti Diffusione Stampa
* ↑ «Corriere della Sera». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Col·legi Santa Anna

Col·legi Santa Anna és un edifici i Centre educatiu concertat de Lleida inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici en cantonera, de planta baixa i sis pisos, amb aplacat de pedra a la planta baixa i arrebossat a les sis restants. Composició de les obertures purament racionalista.

## Història

Primer fou feta la planta baixa i el primer pis, als anys seixanta, en convertir-se en escola, s'hi afegiren quatre plantes, canviant el seu ús inicial de clínica.

## Referències

* 1 2 «Col·legi Santa Anna». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 gener 2017].
# Corriente Sindical de Izquierda

Corriente Sindical de Izquierda-Corriente Sindical d'Izquierda (CSI) és un sindicat d'Astúries fundat el 1982 a Gijón per dirigents i sindicalistes provinents fonamentalment de Comissions Obreres arrel de la crisi que va suposar la signatura dels Pactes de la Moncloa.
Es defineix com "sindicat de classe asturià" i compte amb especial representativitat en els sectors naval i metal·lúrgic. Al llarg de la seva trajectòria ha assolit creixent representació en els comitès d'empresa del funcionariat asturià, mitjans de comunicació, i l'ensenyament, entre altres sectors. Edita periòdicament el butlletí Pasal@, centrat en la comunitat educativa de la Universitat d'Oviedo i La fueya informativa (La fulla informativa), òrgan oficial de comunicació del sindicat. Ha tingut un important paper en les reivindicacions laborals dels treballadors dels sectors naval i metal·lúrgic. En 2022 comptava amb uns 214 delegats sindicals a Astúries, molt per sota de comissions obreres i UGT, amb uns 2000 cada un.
Els seus dirigents Cándido González Carnero i Juan Manuel Martínez Morala van ser condemnats a tres anys de presó un delicte de danys ocorregut durant les mobilitzacions de Naval, fets que van ser denunciats per l'ajuntament de Gijón, presidit per la socialista Paz Fernández Felgueroso. Els condemnats van ingressar a la presó el 16 de juny de 2007, després de ser detinguts després de participar en una manifestació en contra de la seva condemna davant la seu de l'Ajuntament de Gijón mentre se celebrava el ple de constitució de la nova corporació municipal.
Ignacio Fuster Iglesias fou reescollit secretari general en el VIII Congres, en abril de 2022, càrrec que ja ocupava des de 2016.

## Referències

* ↑ Díaz Alonso, Diego. «La Corriente, 40 años después» (en castellà). Público, 02-04-2022. [Consulta: 3 setembre 2023].
* ↑ «CCOO gana las elecciones sindicales en Asturias» (en castellà). La Voz, 27-01-2020. [Consulta: 3 setembre 2023].
* ↑ Detinguts sindicalistes Naval Gijón per a complir condemna de tres anys
* ↑ Lamadrid, Paloma. «Ignacio Fuster, reelegido secretario general del sindicato CSI» (en castellà). Gijón: El Comercio, 03-04-2022.
* ↑ «Ignacio Fuster, reelegido secretario general del sindicato CSI» (en castellà). La Nueva España, 04-04-2022. [Consulta: 3 setembre 2023].
# Hildegard Hillebrecht

Hildegard Hillebrecht (26 de novembre de 1927) és una soprano alemanya.
Va estudiar cant després d'estudiar medicina i va debutar com a Leonora a Il Trovatore de Verdi. Va cantar a l'Òpera de Zuric del 1952 al 1954, a Düsseldorf del 1954 al 1959 i a l'Òpera de Múnic des del 1961. Va actuar regularment a l'Òpera Estatal de Berlín i va participar en nombrosos festivals (Salzburg, Múnic).

## Referències

* ↑ (alemany)(anglès) Biografia Arxivat 2016-12-28 a Wayback Machine. a Operissimo.com
# Ichthyophis humphreyi

Ichthyophis humphreyi és una espècie d'amfibis gimnofiones de la família dels ictiòfids. Es desconeix l'àrea de distribució de l'espècie, ja que la localitat tipus no ha sigut especificada, encara que possiblement és de l'Àsia tropical. Només es coneix a partir d'una sola larva, cosa que també dona incertesa a la validesa taxonòmica de l'espècie.
De la mateixa manera, es desconeix amb certesa el volum poblacional, hàbitat i ecologia. Tot i això és possible que visqui en boscos tropicals humits, on els adults són subterranis. També és possible que siguin ovípars, amb ous terrestres i larves aquàtiques.

## Referències

* 1 2 «Ichthyophis humphreyi» (en anglès). IUCN Red List. Djoko Iskandar, Mumpuni, Mark Wilkinson, David Gower, Alex Kupfer. 2004. [Consulta: 6 setembre 2014].
# Frederica Lluïsa de Hessen-Darmstadt

Frederica Lluïsa de Hessen-Darmstadt (en alemany Friederike Luise von Hessen-Darmstadt) va néixer a Prenzlau el 16 d'octubre de 1751 i va morir a Berlín el 25 de febrer de 1805. Era filla del landgravi Lluís IX de Hessen-Darmstadt (1719-1790) i de Carolina de Zweibrucken-Birkenfeld (1721-1774).
El 14 de juliol de 1769 es va casar amb Frederic Guillem II de Prússia, fill del rei Frederic Guillem I (1688-1740) i de Sofia Dorotea de Hannover (1687-1757), que s'acabava de divorciar d'Elisabet de Brunsvic-Wolfenbüttel. No va ser un matrimoni especialment feliç, donat que el rei tenia diverses amants. Frederica Lluïsa es va convertir en reina de Prússia en accedir el seu marit al tron el 1786. Era considerada una dona excèntrica que sovint al·legava tenir visions, però era també generosa envers els més necessitats. El matrimoni va tenir els següents fills:
* Frederic Guillem (1770 – 1840), rei de Prússia, que es va casar primer amb Lluïsa de Mecklenburg-Strelitz, i després amb Augusta de Harrach.
* Frederica Cristina Amàlia Guillemina (1772-1773)
* Lluis Carles (1773-1796), que es va casar amb la duquessa Frederica de Mecklenburg-Strelitz
* Guillemina (1774-1837), que es va casar amb Guillem d'Orange, rei d'Holanda.
* Augusta (1780-1841), que es va casar amb Guillem II de Hessen-Kassel.
* Enric (1781-1846)
* Guillem, casat amb la langravina Maria Anna de Hessen-Homburg

## Bibliografia

* Karin Feuerstein-Prasser: Die preußischen Königinnen. Piper, 2005
* Ernst Lehndorff, Wieland Giebel (Hrsg): Die Tagebücher des Grafen Lehndorff S. 536 f.

## Enllaços externs

* http://www.preussen.de/de/geschichte/1786_friedrich_wilhelm_ii./koenigin_friederike_luise.html Arxivat 2011-01-04 a Wayback Machine.
* Find A Grave profile for Friederike Luise of Hessen-Darmstadt
* Friederike Luise de Hessen-Darmstadt
# Julienne (cràter)

Julienne és un minúscul cràter lunar situat al Palus Putredinis (al sud-est del Mare Imbrium), al terreny irregular situat al sud-est del prominent cràter Arquimedes, i a uns 12 km a l'oest del lloc d'aterratge de l'Apollo 15 a la Rima Hadley.
Julienne té una forma característica de pesa de gimnàstica, amb molts cràters més petits al seu voltant. La superfície d'aquest cràter és travessada pel sistema de marques radials del cràter Autòlic, situat al nord-est. Apareixen esquerdes estretes a la superfície al nord i al sud de Julienne, i té una zona muntanyenca a l'oest.
El seu nom fou reconegut oficialment per la UAI el 1976.

## Vegeu també

* Annex: cràters de la Lluna.
* Selenografia.

## Referències

* ↑ Julienne, Gazetteer of Planetary Nomenclature, Unión Astronómica Internacional (UAI) Working Group for Planetary System Nomenclature (WGPSN)
* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.
# Copa de la CEMAC

La Copa de la CEMAC —en anglès CEMAC Cup, en francès Coupe de la CEMAC (Communauté Économique et Monétaire de l'Afrique Centrale)— fou una competició futbolística per a seleccions organitzada per la Unió de les Federacions de Futbol de l'Àfrica Central (UNIFFAC). Hi participaven seleccions d'Àfrica Central com República del Congo, Txad, Guinea Equatorial, Camerun, Gabon i la República Centreafricana.
Anteriorment havien disputat la Copa de la UDEAC, entre 1984 i 1990.

## Historial

Font:
| Any | Seu | Final | Final | Final | Tercer lloc | Tercer lloc | Tercer lloc |
| Any | Seu | Campió | Resultat | Finalista | Tercer | Resultat | Quart |
| 2003 | Congo | Camerun | 3-2 | R. Centreafricana | Congo | 1-0 | Gabon |
| 2005 | Gabon | Camerun | 1-0 | Txad | Gabon | 2-1 | Congo |
| 2006 | Guinea Equatorial | Guinea Equatorial | 1-1 (4-2 p.) | Camerun | Gabon | 2-2 (7-6 p.) | Txad |
| 2007 | Txad | Congo | 1-0 | Gabon | Txad | 1-0 | R. Centreafricana |
| 2008 | Camerun | Camerun | 3-0 | Congo | R. Centreafricana | 2-0 | Txad |
| 2009 | R. Centreafricana | R. Centreafricana | 3-0 | Guinea Equatorial | Txad | 2-1 | Gabon |
| 2010 | Congo | Congo | 1-1 (9-8 p.) | Camerun | R. Centreafricana | 3-2 | Txad |
| 2011 | Gabon | Inicialment retardada i finalment cancel·lada. | Inicialment retardada i finalment cancel·lada. | Inicialment retardada i finalment cancel·lada. | Inicialment retardada i finalment cancel·lada. | Inicialment retardada i finalment cancel·lada. | Inicialment retardada i finalment cancel·lada. |
| 2013 | Gabon | Gabon | 2-0 | R. Centreafricana | Congo | 3-2 | Camerun |
| 2014 | Guinea Equatorial | Txad | 3-2 | Congo | Camerun | 0-0 (7-6 p.) | Guinea Equatorial |

## Referències

* ↑ «Coupe UDEAC and Coupe de la CEMAC». RSSSF.
* ↑ Delay in the CEMAC Cup Arxivat 2016-04-19 a Wayback Machine. guineaecuatorialpress.com
* ↑ Vers la disparition du tournoi de foot de la CEMAC ? ubiznews.com
# Copa de la COSAFA

La Copa de la COSAFA —en anglès COSAFA Cup o COSAFA Senior Challenge Cup)— és una competició futbolística per a seleccions organitzada pel Consell de les Associacions de Futbol de l'Àfrica del Sud (COSAFA).

## Historial

Font:
| Any | Seu | Final | Final | Final | Tercer lloc | Tercer lloc | Tercer lloc |
| Any | Seu | Campió | Resultat | Finalista | Tercer | Resultat | Quart |
| 1997 | Local/visitant | Zàmbia | lligueta | Namíbia | Moçambic | lligueta | Tanzània |
| 1998 | Local/visitant | Zàmbia | lligueta | Zimbàbue | Angola | lligueta | Namíbia |
| 1999 | Local/visitant | Angola | 1-0 1-1 | Namíbia | Swazilàndia Zàmbia | Swazilàndia Zàmbia | Swazilàndia Zàmbia |
| 2000 | Local/visitant | Zimbàbue | 3-0 3-0 | Lesotho | Sud-àfrica Angola | Sud-àfrica Angola | Sud-àfrica Angola |
| 2001 | Local/visitant | Angola | 0-0 1-0 | Zimbàbue | Malawi | 2-1 | Zàmbia |
| 2002 | Local/visitant | Sud-àfrica | 3-1 1-0 | Malawi | Swazilàndia Zàmbia | Swazilàndia Zàmbia | Swazilàndia Zàmbia |
| 2003 | Local/visitant | Zimbàbue | 2-1 2-0 | Malawi | Zàmbia Swazilàndia | Zàmbia Swazilàndia | Zàmbia Swazilàndia |
| 2004 | Diverses seus | Angola | 0-0 (5-4 pen.) | Zàmbia | Moçambic Zimbàbue | Moçambic Zimbàbue | Moçambic Zimbàbue |
| 2005 | Diverses seus | Zimbàbue | 1-0 | Zàmbia | Sud-àfrica Angola | Sud-àfrica Angola | Sud-àfrica Angola |
| 2006 | Diverses seus | Zàmbia | 2-0 | Angola | Botswana Zimbàbue | Botswana Zimbàbue | Botswana Zimbàbue |
| 2007 | Diverses seus | Sud-àfrica | 0-0 (4-3 pen.) | Zàmbia | Botswana Moçambic | Botswana Moçambic | Botswana Moçambic |
| 2008 | Sud-àfrica | Sud-àfrica | 2-1 | Moçambic | Zàmbia | 2-0 | Madagascar |
| 2009 | Zimbàbue | Zimbàbue | 3-1 | Zàmbia | Moçambic | 1-0 | Sud-àfrica |
| 2010 | Angola | Cancel·lat | Cancel·lat | Cancel·lat | Cancel·lat | Cancel·lat | Cancel·lat |
| 2013 | Zàmbia | Zàmbia | 2-0 | Zimbàbue | Sud-àfrica | 2-1 | Lesotho |
| 2015 | Sud-àfrica | Namíbia | 2-0 | Moçambic | Madagascar | 2-1 | Botswana |
| 2016 | Namíbia | Sud-àfrica | 3-2 | Botswana | Swazilàndia | 1-0 | R.D. Congo |
| 2017 | Sud-àfrica | Zimbàbue | 3-1 | Zàmbia | Tanzània | 0-0 (4-2 pen.) | Lesotho |
| 2018 | Sud-àfrica | Zimbàbue | 4-2 (prò.) | Zàmbia | Lesotho | 1-0 | Madagascar |
| 2019 | Sud-àfrica | Zàmbia | 1-0 | Botswana | Zimbàbue | 2-2 (5-4 pen.) | Lesotho |

## Referències

* ↑ «COSAFA Tournament to continue». The Lusaka Times, 24-03-2008.
* ↑ Redvers, Lousie «Angola to Host Cosafa Cup in November». BBC News, 29-07-2010.
* ↑ Muchinjo, Enock. «COSAFA tourney cancelled, hosts blamed». Daily News, 18-10-2010. Arxivat de l'original el 17 April 2011. [Consulta: 4 December 2010].
* ↑ «COSAFA Cup». RSSSF.
* ↑ «COSAFA tourney cancelled, hosts blamed», 18-10-2010. Arxivat de l'original el 17 April 2011. [Consulta: 15 novembre 2010].