OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Joaquín Valle Benítez

Joaquín Valle Benítez (Las Palmas de Gran Canaria, 18 d'abril de 1916 - Madrid, 23 de desembre de 1980) fou un jugador de futbol canari de les dècades de 1930 i 1940.

## Trajectòria

Advocat de professió, era fill de Bernardino Valle y Gracia, batlle de Las Palmas de Gran Canària i diputat per la província de Las Palmas, i net de Bernardino Valle Chinestra, compositor i director d'orquestra. El seu germà Luis Valle Benítez també fou jugador de futbol.
Nascut a Las Palmas de Gran Canaria es traslladà de petit a Madrid en assolir el seu pare un escó a les Corts l'any 1931. Allí començà estudis de dret amb l'ajut del seu germà Luis Valle Benítez que aleshores era jugador del Reial Madrid. Quan esclatà la Guerra Civil espanyola, la seva família hagué d'exiliar-se a França, ja que el seu pare era diputat socialista republicà. Juntament amb el seu germà fitxà per l'Olympique de Niça, club on romangué durant més d'una dècada entre 1937 i 1948. És el màxim golejador de la història del club. Marcà 89 gols en 112 partits a la Ligue 2, 25 gols en 35 partits a la Copa, 97 en 117 partits en campionats durant la Segona Guerra Mundial i 128 gols en 143 partits amistosos. En total 339 gols en 407 partits. Al club francès hi coincidí amb Ricard Zamora i Josep Samitier. El 1948 fitxà pel RCD Espanyol, on jugà durant una temporada sense disposar de massa minuts.

## Palmarès
### OGC Nice

* Ligue 2:
** 1948

## Referències

* 1 2 3 4 5 «JOAQUÍN VALLE». soccerdatabase.eu. [Consulta: 20 gener 2014].
* ↑ Closa, Toni; Pablo, Josep; Salas, José Alberto; Mas, Jordi. Gran diccionari de jugadors del Barça. Barcelona: Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* ↑ «El doctor que hizo vibrar estadios». La Provincia. Diario de Las Palmas. [Consulta: 20 gener 2014].
* ↑ «Grans jugadors». OGC Nice. Arxivat de l'original el 2020-04-30. [Consulta: 20 gener 2014].
* ↑ «Joaquin VALLE Benitez». site de l'OGC Nice. Arxivat de l'original el 2012-09-06. [Consulta: 20 gener 2014].
* ↑ «JOAQUÍN VALLE EL HOMBRE GOL DEL NIZA». Diari As, 12-11-2013. [Consulta: 20 gener 2014].

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
# Joaquín Valverde

Joaquín Valverde és el nom dels següents personatges:
* Joaquín Valverde Durán (Badajoz, 1846 - Madrid, 1910), compositor
* Joaquín Valverde y Sanjuán (Madrid, 1875 - Mèxic D.F., 1918), compositor
# Joan Cribillers i Gasó

Joan Cribillers i Gasó fou un clergue de Calaf, que el 1917 es va desplaçar a Igualada per cobrir el càrrec d'organista de la basílica de Santa Maria d'Igualada que ocupava Miquel Augé. Segons Miquel Solà i Dalmau, Cribillers era molt actiu i sapient, tot i que el bisbat no es veia amb bons ulls que l'orquestra acompanyés els oficis de les grans festivitats de la parroquial sota la seva direcció.
Cribillers tenia una gran inquietud cultural i divulgativa i, quan va participar en la conferència que impartí Joan Llongueres al Centre Catòlic, el 1927, ell mateix es va fer càrrec d'il·lustrar amb exemples musicals sota la seva direcció. A més a més, participava activament al cor quan es representaven les funcions vespertines dominicals de Santa Maria. Fou ecònom de Sant Martí de Sesgueioles quan va finalitzat la guerra civil i va treballar al rectorat de Santpedor entre 1944-1953, anys en què quan tornà a residir a la seva vila natal, Calaf.

## Referències

* 1 2 Gregori i Cifré, Josep Maria; Romeu i Solà, Anna. «Joan Cribillers i Gasó (1917-1936)». A: Inventaris dels fons musicals de Catalunya: Volum 9: Fons de la basílica de Santa Maria d’Igualada de l’Arxiu Comarcal de l’Anoia. Servei de Publicacions de la Universitat Autònoma de Barcelona, 2016, p. 78–79. ISBN 978-84-490-6634-4 [Consulta: 11 desembre 2020].
# KeePassX

KeePassX és un gestor de contrasenyes gratuït i de codi obert descatalogat. Va començar com un port Linux de KeePass, que en aquell moment era un gestor de contrasenyes de codi obert però només per a Windows. Tots dos són ara multiplataforma, amb KeePassX utilitzant biblioteques Qt i versions recents de KeePass amb .NET / Mono. Es construeix amb la versió 5 del kit d'eines Qt, la qual cosa la converteix en una aplicació multiplataforma, que es pot executar a Linux, Windows i macOS.
KeePassX utilitza el format de base de dades de contrasenyes KeePass 2 (.kdbx) com a format natiu. També pot importar (i convertir) les bases de dades KeePass 1 (.kdb) més antigues.
El desembre de 2021 KeePassX va deixar de ser mantingut per la comunitat. Des de llavors existeix un fork de KeePassX anomenat KeePassXC.

## Vegeu també

* Gestor de contrasenyes
* Criptografia

## Referències

* 1 2 Frydman, Ricardo. «Managing passwords in Linux with KeePassX», 11-05-2016. [Consulta: 13 gener 2020].
* ↑ «Development stopped», 9 December 2021.

## Enllaços externs

* KeePassX - Lloc web oficial
* KeePassX a Github
# Joan de Poitiers-Lusignan

Joan de Lusignan (nascut vers 1300- mort 10 d'octubre de 1343), fou regent i camarlenc del Regne Armeni de Cilícia. Era fill d'Isabel d'Armènia i d'Amalric II de Xipre.
El 28 de desembre de 1341 fou assassinat el rei d'Armènia Menor Lleó V per un grup de nakharark. No deixava successió i aquesta va venir determinada per les clàusules del seu testament segons les quals l'herència requeia en la descendència de la germana del seu pare, Isabel d'Armènia (morta el 1321, casada amb Amalric II de Xipre, del que va enviudar el 1310, però del que va tenir set fills dels que encara vivien tres mascles, el gran de nom Guiu de Lusignan al que corresponia la successió, el segon Joan, i el tercer Bohemon; els altres mascles, Hug i Enric havien mort el 1321; una filla Maria s'havia casat amb el rei Lleó IV d'Armènia Menor i l'altra Isabel s'havia casat amb el rei Oshin).
Esperant l'arribada del rei que va regnar amb el nom de Constantí IV, el seu germà Joan de Lusignan, que va arribar immediatament, va assolir la regència.
Guiu va dubtar sobre si acceptar la corona armènia, ja que la seva mare i dos germans (Hug i Enric) havien mort vers el 1321 a mans del regent Oshin de Korikos, però finalment va acceptar i va anar a Armènia l'octubre de 1342. Llavors Joan fou nomenat camarlenc.
Guiu portava amb ell una gran quantitat de cavallers llatins en teoria per defensar el regne, però en la pràctica aquest cavallers es van barrejar amb la qüestió religiosa. Guiu volia la fusió entre les esglésies armènia i romana i la noblesa armènia s'hi oposava. Joan donava suport al seu germà.
Els nakharark van anar eliminant els principals càrrecs llatins, i el 10 d'octubre de 1343 fou assassinat Joan de Lusignan
Es va casar amb Soldana, filla d'un rei de Geòrgia (segons el franciscà Dardel) i va tenir dos fills: Bohemon, que fou pretendent a la corona armènia i va morir a Venècia el 1363, i Lleó VI, que fou rei el 1373. Lleó podria ser un fill bastard.
# Khatxemzi

Khatxemzi - Хачемзий (rus) - és un aül de la República d'Adiguèsia, a Rússia. Es troba a la vora esquerra del riu Fars, afluent del Labà, a 16 km a l'oest de Koixekhabl i a 42 km al nord-est de Maikop, la capital de la república.
Pertany al municipi de Drujba.
# Leptanil·lins

Els leptanil·lins (Leptanillinae) són una subfamília de formigues. Està dividida al seu torn en les tribus Anomalomyrmini i Leptanillini.
Les larves de la tribu Leptanillini alimenten amb la seva pròpia hemolimfa a la reina mitjançant glàndules especialitzades situades al protòrax i en el tercer segment abdominal. Aquest comportament és similar al del gènere (no relacionat) Adetomyrma, conegut com a formigues vampir o formigues Dràcula, que realment perforen a les seves larves per arribar als fluids del seu cos.
Almenys Leptanilla i Phaulomyrma són formigues diminutes, grogues i cegues que viuen sota terra.

## Sistemàtica

* Anomalomyrmini
   * Anomalomyrma Taylor, 1990
      * Anomalomyrma boltoni Borowiec et al, 2011
      * Anomalomyrma helenae Borowiec et al, 2011
      * Anomalomyrma taylori Bolton, 1990
   * Protanilla Taylor, 1990
      * Protanilla bicolor
      * Protanilla concolor
      * Protanilla furcomandibula
      * Protanilla rafflesi Taylor, 1990
* Leptanillini
   * Leptanilla Emery, 1870
      * Leptanilla charonea Barandica et al. 1994 - Península Ibèrica
      * Leptanilla plutonia López et al. 1994 - Península Ibèrica
      * Leptanilla revelierii Emery, 1870 - Península Ibèrica
      * Leptanilla zaballosi Barandica et al. 1994 - Península Ibèrica
      * i 45 espècies més
   * Phaulomyrma G.C. Wheeler & E.W. Wheeler, 1930
      * Phaulomyrma javana Wheeler & Wheeler, 1930
   * Yavnella Kugler, 1987
      * Yavnella argamani Kugler, 1987
      * Yavnella indica Kugler, 1987

## Referències

* ↑ «BioLib - Leptanillinae». [Consulta: 2 octubre 2023].
# Hola món

Un programa "hola món" és un programa d'ordinador que simplement imprimeix el text "Hola, món!" (en anglès "Hello, world!") a un dispositiu de sortida (normalment el monitor). En algunes tradicions, especialment en el món anglosaxó, és el primer exercici típic per a estudiants d'un llenguatge de programació.

## Exemples
### En Awk

O en una comanda d'una sola línia:

### En Brainfuck

Limitació: A Brainfuck els valors de cada byte van des de -128 a 127, només els valors positius codifiquen caràcters ASCII, per tant no es poden escriure caràcters d'ASCII extens com 'ó'.
El programa també es pot escriure sense comentaris ni salts de línia:

### En C

o, en els estàndards actuals:

### En C++

Encara que també es pot escriure així:

### En Fortran

o, en la versió Fortran77,

### En JavaScript

o amb una alerta
que, dins una pàgina web (en HTML) quedaria
o bé

### En PHP

o bé:
que, dins una pàgina web (en HTML) quedaria

### En Python

Fins a la versió 2.7:
A partir de la versió 3:

### En VBScript

que, dins una pàgina web (en HTML) quedaria

## Enllaços externs

* http://www.holamundo.es Arxivat 2015-04-29 a Wayback Machine.
# Leonid Barbier

Leonid Barbier (Kíiv, 9 d'abril de 1937 - 15 de gener de 2023) va ser un nedador ucraïnès, especialista en esquena, que va competir sota bandera soviètica durant les dècades de 1950 i 1960.
El 1960 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Roma, on va disputar dues proves del programa de natació. En ambdues, els 100 metres esquena i els 4x100 metres estils fou cinquè.
En el seu palmarès destaquen dues medalles d'or i una de plata al Campionat d'Europa de natació de 1958 i 1962 i sis campionats nacionals soviètics: tres dels 100 metres esquena (1957, 1959 i 1962), dos dels 200 metres esquena (1961 i 1962) i un dels 4x100 metres estils (1961). Durant la seva carrera esportiva aconseguí quinze rècords nacionals i sis d'Europeus en els 100 i 200 metres esquena i al relleu de 4x100 metres estils.

## Referències

* ↑ «Умер 15-кратный рекордсмен СССР в плавании Леонид Барбиер». Sport RBC, 16-01-2023 [Consulta: 16 gener 2023].
* 1 2 «Olympedia – Leonid Barbiyer». [Consulta: 2 juliol 2021].
* ↑ «European Swimming Championships (Men)». [Consulta: 2 juliol 2021].
* ↑ «БАРБИЕР Леонид Файфелевич | Российские спортсмены и специалисты | Спортивная Россия» (en rus). [Consulta: 2 juliol 2021].
# Java (desambiguació)

«Java» té aquests significats:
* Illa de Java, principal illa d'Indonèsia
* Informàtica:
** Java (llenguatge de programació)
** JavaScript
** Java applet, applet distribuït en la forma de Java bytecode
** Java bytecode, és el tipus d'instruccions que la Màquina virtual Java executa
** Plataforma Java, grup de programes, relacionats entre ells (plataforma), de Sun Microsystems
*** Java ME
*** Java EE
*** Java SE
** JavaServer Pages, tecnologia que permet als desenvolupadors de pàgines web
** Màquina virtual Java, conjunt de programes d'ordinador i estructures de dades que implementen un model específic de màquina virtual
** Java Database Connectivity
# L'Argila

L'Argila és una masia de Gurb (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil. Masia orientada a migdia, coberta a dues vessants i amb el carener perpendicular a la façana. El portal és de forma rectangular, el qual té el carener perpendicular a la façana. El portal és de forma rectangular i té una creu esculpida i una inscripció il·legible. La finestra damunt el portal és decorada amb motllures i formes soguejades. També a nivell del primer pis hi ha una altra finestra datada al 1726.
Al davant de la casa es forma un barri amb diverses dependències agrícoles. Hi ha també construccions modernes afegides al cos de la casa, com l'antiga masoveria semi derruïda i adossada al mas.
Està construïda amb pedra i arrebossat i pintat al damunt.
L'estat de conservació és força bo.

## Història

Casa d'antiga tradició, que encara conserva l'antiga cognominació d'Argila i conserva l'arbre genealògic de la família. Els seus habitants foren ciutadans honrats en temps de Felip V, Don Miguel d'Argila i Quadras. Se'ls concedí el privilegi de noblesa i l'escut d'armes l'any 1798.
Durant la Guerra del Francès s'enderrocà la part de llevant de la casa, i un cop acabada la guerra es va refer de bell nou, com indica un carreu de pedra col·locat a l'angle.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «L'Argila». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 29 agost 2017].
# Joan de Peralta (militar)

Joan de Peralta (fl. a mitjans del segle xiv) fou un militar català, cap de la guàrdia catalana de l'emperador romà d'Orient Joan VI Cantacuzè fins a l'abdicació d'aquest últim el 1354. Peralta estava al capdavant d'un contingent d'uns 300 o 500 mercenaris catalans contractats per Joan VI després de la participació de la Corona d'Aragó al costat de l'Imperi Romà d'Orient en la batalla del Bòsfor contra els genovesos (1352). Els dos ja havien coincidit a Sèrbia a la dècada del 1340, quan Peralta prestava servei a l'exèrcit serbi i Cantacuzè, aleshores regent de Joan V Paleòleg, havia cercat refugi a la cort d'Esteve Dušan durant la guerra civil romana d'Orient del 1341-1347. Peralta s'uní a Joan VI i fou el seu fidel servidor tot al llarg del conflicte.
Durant la seva estada a Constantinoble, també estigué implicat en la reparació de Santa Sofia després d'uns terratrèmols que havien provocat l'ensorrament de part de la cúpula central de l'edifici. La guàrdia catalana feu costat a Joan VI fins a l'últim moment; fins i tot quan aquest es disposava a abdicar en Joan V Paleòleg, els catalans apostats a la Porta Àuria es negaren a abaixar les armes i lliurar el complex militar a Joan V. No cediren fins que Joan VI, ansiós de transferir el poder sense vessament de sang, els amenaçà d'escriure al rei d'Aragó dient-li que s'havien amotinat.

## Notes

* ↑ L'acadèmica grega Elissàvet Zakhariadu interpreta una misteriosa referència a un grup de «guàrdies imperials» en les memòries de Silvestre Siròpul sobre el Concili de Florència com un indici que la guàrdia imperial catalana podria haver existit com a mínim fins al 1437, però no hi ha proves que donin suport a aquesta hipòtesi.
* ↑ Conegut igualment pel nom anacrònic de Imperi Bizantí.

## Referències

* 1 2 3 Nicol, 1993, p. 245.
* ↑ Marcos Hierro, 2003, p. 64.
* ↑ Nicol, 1974, p. 192.
* ↑ Treadgold, 1997, p. 842.
* ↑ Kiriakidis, 2011, p. 109 i 110.
* ↑ Estangüi Gómez, 2012, p. 16 i 17.

## Bibliografia

* Estangüi Gómez, R. «Joan de Peralta: un catalán encargado de la restauración de Santa Sofía y gobernador de Constantinopla durante el reinado de Juan VI Cantacuzeno (1347-1354)» (en castellà). Boletín de la Sociedad Española de Bizantinística, 12, 2012, pàg. 14-18.
* Kiriakidis, S. Warfare in Late Byzantium, 1204-1453 (en anglès). Brill, 2011. ISBN 978-90-04-20666-3.
* Marcos Hierro, E. «Els catalans i l'Imperi bizantí». A: Ferrer i Mallol, M. T. Els catalans a la Mediterrània oriental a l'edat mitjana. Institut d'Estudis Catalans, Secció Històrico-Arqueològica, 2003, p. 23-78. ISBN 9788472836709.
* Nicol, D. M. «Byzantium and England» (en anglès). Balkan Studies, 15, 2, 1974, pàg. 179-203.
* Nicol, D. M. The Last Centuries of Byzantium, 1261-1453 (en anglès). Cambridge University Press, 1993. ISBN 9780521439916.
* Treadgold, W. T. A History of the Byzantine State and Society (en anglès). Stanford University Press, 1997. ISBN 0-804-72630-2.

## Vegeu també

* Relacions entre la Corona d'Aragó i l'Imperi Romà d'Orient
# Les Inrockuptibles

Les Inrockuptibles és una revista francesa de música, cinema i literatura de publicació setmanal. El nom és un joc de paraules de "Les Incorruptibles", el nom francès de la sèrie televisiva Els intocables, amb la paraula rock.

## Història

La revista va començar com una publicació mensual el 1986, fent-se setmanal el 1995. Als seus començaments, la revista s'enfocava principalment al rock, encara que tots els números tenien articles d'altres disciplines artístiques.
Els Inrockuptibles va ser un instrument popularitzador a França de l'indie rock, amb bandes com els Smiths i The House of Love. Actualment, la revista aborda altres temes com cinema, literatura, societat, etc.
A més de l'edició francesa, a l'Argentina s'edita una edició local en castellà, Les Inrockuptibles, que cobreix temes similars, però amb periodicitat mensual. Actualment hi ha també una edició en línia a Internet.

## Vegeu també

* Taratata, un programa francès de televisió dedicat a la música, al principi el rock, però que també ha ampliat amb el temps el repertori d'estils.

## Enllaços externs

* Web oficial de la revista (francès)
# Hernán Díaz

* Aquest article tracta sobre el futbolista argentí. Si cerqueu l'escriptor, vegeu «Hernán Díaz (escriptor)».
Hernán Díaz (26 de febrer de 1965) és un exfutbolista argentí.

## Selecció de l'Argentina

Va formar part de l'equip argentí a la Copa del Món de 1994.

## Referències

* ↑ Hernán Díaz a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ Planet World Cup Argentina squad 1994
# Molí de Terrers

El Molí de Terrers és un molí fariner situat al peu del Riu del Coll de Jouet, afluent de l'Aiguadora al municipi de Capolat (al Berguedà). Situat prop de la masia amb el mateix nom i l'església romànica de Terrers, fou construït al s. XVII o començaments del s. XVIII.
És una construcció d'estructura clàssica coberta a dues aigües amb el carener perpendicular a la façana de ponent; els murs són fets de carreus de pedra irregulars sense desbastar disposats en fileres. Les obertures són petites quadrades i amb llindes de fusta. A redós del vell molí, orientat a llevant, es va construir el casal moliner, refet a principis dels noranta del segle xx.

## Referències

* 1 2 «Molí de Terrers». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 febrer 2015].
# Leonid Berdítxevski

Leonid Berdítxevski (Riga, 4 de març de 1945 - 13 de gener de 2020), rus: Леонид Михайлович Бердичевский, fou un artista, escriptor i cineasta letó. Es va graduar a l'Acadèmia Estatal de Cinematografia de Moscou el 1970. Des de 1988, Berdítxevski s'establí a la ciutat canadenca de Toronto. Els seus treballs s'han editat en les publicacions en llengua russa dels Estats Units i Canadà, i a Internet.

## Referències

* ↑ «Леонид Бердичевский» (en rus). [Consulta: 6 novembre 2022].
* ↑ «Leonid Berdichevsky» (en hongarès). [Consulta: 6 novembre 2022].

## Enllaços externs

* Assaig de Berdítxevski (rus)
* Treballs per o sobre Leonid Berdítxevski en biblioteques (catàleg WorldCat) (anglès)
# Knowles

Knowles és una població dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 32 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Knowles tenia 32 habitants, 10 habitatges, i 8 famílies. La densitat de població era de 68,6 habitants per km².
Dels 10 habitatges en un 50% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 70% hi vivien parelles casades, en un 10% dones solteres, i en un 20% no eren unitats familiars. En el 20% dels habitatges hi vivien persones soles el 20% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,75.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 37,5% tenia menys de 18 anys, un 18,8% entre 18 i 24, un 9,4% entre 25 i 44, un 25% de 45 a 60 i un 9,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 24 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 81,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.583 $ i la renda mediana per família de 43.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.000 $ mentre que les dones 20.833 $. La renda per capita de la població era d'11.887 $. Entorn del 33,3% de les famílies i el 43,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Knowles». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Knowles». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Java Database Connectivity

L'API Java Database Connectivity, Connectivitat a Bases de Dades en Java, (conegut per l'acrònim «JDBC»), permet a les aplicacions desenvolupades en llenguatge Java accedir mitjançant una interfície comuna a les bases de dades, mitjançant els controladors JDBC. Sovint, la connexió es fa a bases de dades relacionals, i els controladors JDBC es troben disponibles per la majoria dels sistemes gestors de bases de dades més estesos i utilitzats.

## Tipus de controladors

Els controladors són els programes de control que permeten la comunicació entre les aplicacions en llenguatge Java i els sistemes gestors de bases de dades. N'existeixen diversos tipus:
* Tipus 1: controladors que actuen com una passarel·la i que permeten l'accés a la base de dades a través d'una altra tecnologia, com l'ODBC.
* Tipus 2: controladors natius. Es tracta d'una combinació de controladors natius al sistema gestor de bases de dades i de programes de control de Java. Les crides JDBC es converteixen en crides natives al sistema gestor de bases de dades (MySQL, Oracle o d'altres). Sovint es desenvolupen en llenguatge C o en C++.
* Tipus 3: En aquest cas els controladors converteixen les crides JDBC de les aplicacions Java a un protocol independent del sistema gestor de bases de dades. Posteriorment, una aplicació intermèdia les converteix al protocol que requereix el sistema gestor (model de 3 capes).
* Tipus 4: Els controladors converteixen les crides JDBC directament a un protocol que entén el sistema gestor de bases de dades. Són els tipus de controladors que ofereixen una comunicació més ràpida i eficient amb el gestor de bases de dades.

## Referències

* ↑ Tyson, Matthew. «What is JDBC? Introduction to Java Database Connectivity» (en anglés). javaworld.com, 11-04-2019. Arxivat de l'original el 2019-07-13. [Consulta: 4 octubre 2019].

## Enllaços externs

* API de JDBC (anglès)
* Llista de drivers JDBC disponibles (anglès)