OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Daune (mitologia)

Daune (Daunus, Daunos Δαῦνος o també Δαύνιος), fill de Pilumnus i Dànae, casat amb Venília, és un personatge mitològic grec, que fou el pare o almenys el més antic ancestre de Turnus.
Els seus germans són Jàpige i Peuceci. Juntament amb ells, i al capdavant d'un exèrcit d'il·liris va conquerir el sud d'Itàlia i va expulsar els ausonis que l'ocupaven. Dividí el territori en tres parts, que van rebre el nom de regne dels dauns, dels messapis i dels peuquetis. Tot el conjunt s'anomenava "país dels iapigis".
Quan Diomedes va ser expulsat del seu país i arribà a Itàlia, va ser ben acollit per Daune, que li va donar terres i la mà de la seva filla. Una tradició tardana parla de les disputes entre Daune i Diomedes. Diomedes hauria estat mort per Daune en una baralla.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 130. ISBN 9788496061972.
# Estació de Cornellà

«Estació de Cornellà» té aquests significats:
* Estació de Cornellà-Riera, estació de la línia 8 i línies S3, S4, S8 i S9 de la xarxa de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya
* Estació de Cornellà-Salines, estació de ferrocarril de la Línia Llobregat-Anoia dels Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya
# Clar (cognom)

Clar (en llatí Clarus) era un cognomen de família romana que no apareix fins en temps de l'Imperi, al segle ii.
Membres destacats de la família van ser:
* Gai Sèptic Clar, íntim amic de Plini el jove
* Marc Eruci Clar, general o cònsol romà
* Sext Eruci Clar, cònsol roma
* Gai Eruci Clar, cònsol romà
* Juli Eruci Clar, cònsol romà

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 760.
Viccionari
# Colldarnat

Colldarnat, o coll d'Arnat, és un nucli del municipi de la Vansa i Fórnols, a l'Alt Urgell, a la vall de la Vansa. El poble es troba al vèrtex nord-occidental del terme sota el coll d'Arnat, que li dona nom al poble, per on passava el camí vell de la Vansa a la Seu d'Urgell.
Colldarnat es troba a 1.243 metres d'altitud i té actualment 6 habitants. Hi ha la capella de Sant Antoni de Colldarnat. No gaire lluny hi ha la capella, d'origen romànic i força modificada, de Sant Fruitós de l'Espluga.

## Referències

* ↑ GGCC, la Vansa i Fórnols: Colldarnat.
# Gobio huanghensis

Gobio huanghensis és una espècie de peix d'aigua dolça de la família dels ciprínids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba a la Xina. És endèmic del curs superior i mitjan del Riu Groc a la Xina.

## Referències

* 1 2 Torres, Armi G.; Reyes, Rodolfo B. «Gobio huanghensis Luo, Le & Chen, 1977» (en anglès). FishBase.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Mendel, J., Lusk, S., Vasil'eva, E.D., Vasil'ev, V.P., Lusková, V., Ekmekci, F.G., Erk'akan, F., Ruchin, A., Košco, J., Vetešník, L., Halacka, K., Šanda, R., Pashkov, A.N. & Reshetnikov, S.I. 2008. Molecular phylogeny of the genus Gobio Cuvier, 1816 (Teleostei: Cyprinidae) and its contribution to taxonomy. Molecular Phylogenetics and Evolution, 47: 1061–1075.
* Yue, P.-. «Gobioninae». A: 陈宜瑜. Zhongguo dong wu zhi. Ying gu yu gang. Li xing mu [Fauna Sinica. Osteichthyes. ''Cypriniformes'' II] (en xinès, amb resum en anglès). 2000. Beijing: Science Press, 1998, p. 232-389 (Fauna Sinica Osteichthyes). ISBN 7-03-005824-0.
# Districte de Cogo

El districte de Cogo és un districte de Guinea Equatorial, a la part septentrional de la província Litoral, a la regió continental del país. La capital del districte és Cogo, i també hi ha la ciutat d'Acalayong. El cens de 1994 hi mostrava 14.607 habitants.

## Referències

* ↑ Law, Gwillim. «Districts of Equatorial Guinea» (en anglès), 22-03-2016. [Consulta: 25 setembre 2017].
* ↑ «Anuario estadístico de Guinea Ecuatorial 2018». Arxivat de l'original el 2022-01-23. [Consulta: 24 maig 2023].

## Enllaços externs

* Dades de la població de Guinea Equatorial, 1994
# Cavarzere

Cavarzere és un municipi italià, dins de la ciutat metropolitana de Venècia. L'any 2007 tenia 15.123 habitants. Limita amb els municipis d'Adria (RO), Agna (PD), Anguillara Veneta (PD), Chioggia, Cona, Loreo (RO), Pettorazza Grimani (RO) i San Martino di Venezze (RO).

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2007- | Pier Luigi Parisotto | Centredreta |
# Didierea madagascariensis

Didierea madagascariensis és una espècie de plantes amb flor que pertany a la família de les didiereàcies. És l'espècie tipus del gènere.

## Descripció

Didierea madagascariensis creix sense ramificar o amb alguns brots forts i verticals que sovint es corben a la part superior. Les plantes poden arribar a fer entre 4 a 6 m d'alçada i un diàmetre de tronc de fins a 50 cm. A les berrugues de 0,5 a 5 cm de llargada es formen 4 espines fortes i radiants, de les quals la més baixa fa entre 4 a 10 centímetres i les dues laterals són molt més curtes. Les 4 fulles lineals, de vegades només 3 o fins a 10, sorgeixen del centre de l'arèola i fan entre 7 a 15 cm de llargada i entre 0,5 a 1 cm d'amplada; són delicades, de color gris verdós i ràpidament efímers.
Les abundants flors cobreixen completament les parts superiors del brot, són de color groguenc pàl·lid a vermell verdós. Els fruits fan entre 3 a 5 mm.

## Distribució

Didierea madagascariensis es distribueix al sud-oest de Madagascar, des de Toliara al sud de Morondava, en sòls vermells, sorrencs i sense calç.

## Taxonomia

La primera descripció de Didierea madagascariensis va ser establerta el 1880 per Henri Ernest Baillon i publicat a Bulletin Mensuel de la Société Linnéenne de Paris 1(33): 258.
L'espècie tipus del gènere és Didierea madagascariensis Baill.

### Etimologia

Didierea: gènere que va ser dedicat a l'explorador i naturalista francès Alfred Grandidier (1836-1921).
madagascariensis: epítet geogràfic que al·ludeix a la seva localització a Madagascar.

## Referències

* ↑ «Didierea madagascariensis». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 15 gener 2021].
* ↑ Baillon Bull. Mens; Société Linnéenne de Paris, 1, 1880, pàg. 258.

## Bibliografia

* Rowley, Gordon Douglas. Urs Eggli. Sukkulenten-Lexikon Band 2 Zweikeimblättrige Pflanzen (Dicotyledonen) (en alemany). Stuttgart: Ulmer, 2002, p. 101. ISBN 3-8001-3915-4.
# Claudia de comitiis

Claudia de comitiis va ser una llei romana que establia que en els comicis per elegir magistrats no es podia admetre a cap candidat absent. S'acabava amb aquesta llei amb el privilegi a candidats absents que s'havia concedit a Juli Cèsar en virtut de la llei Pompeia de magistratibus. La va proposar el cònsol Marc Claudi Marcel l'any 51 aC.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 29 [Consulta: 14 abril 2022].
# Ivan Stambolić

Ivan Stambolić (Иван Стамболић) (5 de novembre de 1936 - 25 d'agost de 2000) va ser un membre del Partit Comunista de Iugoslàvia i President de la República de Sèrbia als anys 80 que va ser assassinat. Nebot del polític Petar Stambolić, Ivan es va graduar en dret a la Universitat de Belgrad. A la primavera del 1986 assoleix la presidència de Sèrbia. Ell va ser amic i mentor de Slobodan Milošević, a qui recolzaria a l'elecció com a nou líder de la Lliga dels comunistes serbis. Stambolić va estar tres per defensar la candidatura de Milošević, qui va aconseguir una victòria molt ajustada.
Stambolić i Milošević compartien punt de vista sobre les províncies autònomes de Sèrbia, Kosovo i Vojvodina, sent partidaris de canviar la constitució per apropar les relacions d'aquestes dues províncies amb el centre. Stambolić va aconseguir guanyar el 30è congrés de la Lliga dels comunistes iugoslaus de 1986, i va preparar una comissió per estudiar els possibles canvis constitucionals que s'aprovarien el 1989. També volia protegir els drets dels Serbis i Montenegrins a Kosovo, insistint ja el 1982 que lluitaria per açò, inclús si els seus detractors l'acusaven de ser un nacionalista partidari de la Gran Sèrbia. Milošević també recolzava aquesta idea, diferent ambdós en la velocitat i temps necessaris per portar-ho a terme.
Dragiša Pavlović, successor de Milošević i lleugerament liberal s'oposà a aquestes idees sobre l'assumpte dels Serbis de Kosovo, al·ludint que s'estava fent amb una "velocitat promesa a l'extrem". Milošević acusà Pavlović de ser tous amb els Albanesos radicals, contrari als consell de Stambolić. Els dies 23 i 24 de novembre de 1987 a la huitena sessió del partit comunista serbi, que va durar 30 hores i s'emeté en directe per televisió, Milošević va fer que Pavlović dimitís, avergonyint Ivan Stambolić, qui va haver de dimitir dies després per la pressió dels seguidors de Milošević.
El desembre de 1987, Stambolić va ser oficialment substituït per Petar Gračanin, a qui el mateix Milošević substituiria en un any.
Stambolić va desaparèixer misteriosament el 25 d'agost de 2000, encara sota mandat de Slobodan Milošević. El 28 de març de 2003 la policia revelà que va ser assassinat a Fruška Gora per vuit agents de la Unitat d'Operacions especials Jedinica za specijalne operacije. El cos va ser trobat en 2006.
El 18 de juliol de 2005 aquestos agents varen ser trobats culpables de l'assassinat, que va ser comès per ordre del mateix Slobodan Milošević.

## Referències

* ↑ Descobreixen el cos de l'expresident serbi Ivan Stambolic, segrestat i assassinat l'any 2000 3-24.cat
* ↑ «Ulemeku 40 godina, Markoviću 15» (en serbi). B92, 18-07-2005.
# Conjunt d'illes de cases dels carrer Sant Pere i Gravina

El Conjunt d'illes de cases dels carrer Sant Pere i Gravina és una obra de Tarragona protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Els edificis dels carrers San Pere i Gravina presenten sectors que han perdut gairebé la seva tipologia històrica de construcció d'aquest barri portuari, restant només aquest testimoni.

## Referències

* ↑ «Conjunt d'illes de cases dels carrer Sant Pere i Gravina». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 24 agost 2021].
# Cavarí

Cavarí (en llatí Cavarinus) va ser un cabdill dels sènons al que Juli Cèsar va fer rei del seu poble. Aviat va ser enderrocat pels seus súbdits i obligat a fugir i a refugiar-se amb Cèsar. Després va seguir al conqueridor romà en la seva lluita contra Ambiòrix.

## Referències

* ↑ Cèsar, Juli. «Llibre VI, V.2». A: Guerra de les Gàl·lies (en llatí i català). Traducció: Icart, Joaquim. 3 vol. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1974, p. 92. DL B. 48252-1974. ISBN 8472250938.
* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0001.001/671?rgn=pages;view=image;q1=CatusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 656. ]
# Didimiàcies

Les didimiàcies (Didymiaceae) són una família de fongs mucilaginosos del fílum Amebozoa; conté 6 gèneres:
* Diderma
* Didymium
* Lepidoderma
* Mucilago
* Physarina
* Trabrooksia

## Referències

* ↑ «Didymiaceae». Discover Life. [Consulta: 9 setembre 2010].
# Claudia de colonia Novi Comi

Claudia de colonia Novi Comi va ser una llei romana adoptada a proposta del cònsol Marc Claudi Marcel, i considerada contrària a Juli Cèsar. Cèsar havia establert la colònia de Comum i aquesta llei privava a la ciutat del dret de ciutadania que li havia atorgat anteriorment la llei Vatinia de colonis.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 29-30.
# Ischnurges

Ischnurges és un gènere d'arnes de la família Crambidae.

## Taxonomia

* Ischnurges bagoasalis Druce, 1899
* Ischnurges gratiosalis (Walker, 1859)
* Ischnurges illustralis Lederer, 1863
* Ischnurges inusitata Gaede, 1916
* Ischnurges luteomarginalis (Hampson, 1891)
* Ischnurges rhodographalis Hampson, 1913

## Espècies antigues

* Ischnurges lancinalis (Guenée, 1854)

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». Global Information System on Pyraloidea. [Consulta: 28 febrer 2019].
# Coelorinchus mirus

Coelorinchus mirus és una espècie de peix de la família dels macrúrids i de l'ordre dels gadiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 35 cm de llargària total.

## Hàbitat

És un peix demersal i marí d'aigües temperades que viu entre 130-400 m de fondària.

## Distribució geogràfica

És un endemisme d'Austràlia.

## Referències

* ↑ «Coelorinchus mirus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ May, J.L. i J.G.H. Maxwell, 1986. Trawl fish from temperate waters of Australia. CSIRO Division of Fisheries Research, Tasmània. 492 p.
* ↑ Hoese, D.F., D.J. Bray, J.R. Paxton i G.R. Allen, 2006. Fishes. A Beasley, O.L. i A. Wells (eds.) Zoological Catalogue of Australia. Volum 35. ABRS & CSIRO Publishing: Australia Part 1, pp. xxiv 1-670; Part 2, pp. xxi 671-1472; Part 3, pp. xxi 1473-2178.
# Estació de Cornellà-Riera

Mapa Metro Línia 8 :
Mapa FGC Línia Llobregat-Anoia :
Mapa Línia metro del Baix Llobregat :
Cornellà-Riera és una estació de la línia 8 i de la xarxa de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) que pertany a les línies S3, S4, S8 i S9 de la Línia Llobregat-Anoia, situada sota el Passeig del Ferrocarrils Catalans entre els barris Riera i Centre de Cornellà de Llobregat a la comarca del Baix Llobregat. És l'estació més propera al nou estadi del RCD Espanyol: RCDE Stadium.
L'actual estació es va inaugurar el 1985, amb l'obertura del soterrament entre les estacions de Sant Josep i aquesta estació. Encara que abans del soterrament existia una estació en superfície on està l'actual, que encara conserva l'edifici.
A més d'aquesta, Cornellà té una altra estació de la Línia Llobregat-Anoia de FGC, l'intercanviador multimodal de l'Estació de Cornellà Centre on coincideixen metro, rodalies, tram i autobusos, i dos estacions més de la L5 del Metro de Barcelona: Gavarra i Sant Ildefons.

## Serveis ferroviaris

Línia Llobregat-Anoia de FGC :
| Procedència/Destinació | < | > | Procedència/Destinació |
| Barcelona - Pl. Espanya | Almeda | Sant Boi | Molí Nou | Ciutat Cooperativa |
| Barcelona - Pl. Espanya | Almeda | Sant Boi | Can Ros |
| Barcelona - Pl. Espanya | Almeda | Sant Boi | Olesa de Montserrat |
| Barcelona - Pl. Espanya | Almeda | Sant Boi | Martorell-Enllaç |
| Barcelona - Pl. Espanya | Almeda | Sant Boi | Quatre Camins |
| Barcelona - Pl. Espanya | Almeda | Sant Boi | Manresa-Baixador |
| Barcelona - Pl. Espanya | Almeda | Sant Boi | Igualada |
| Barcelona - Pl. Espanya | Almeda | Sant Boi | Manresa-Baixador |
| Barcelona - Pl. Espanya | Almeda | Sant Boi | Igualada |

## Accessos

* Passeig del Ferrocarrils Catalans

## Galeria d'imatges

* L'edifici de l'estació, de l'antic traçat en superficie
* S8 destinació Martorell entra a l'estació

## Referències

* ↑ «Cornellà Riera». fgc.cat. [Consulta: 24 març 2024].
* ↑ «Cornellà Riera». trenscat.com. [Consulta: 24 març 2024].
* ↑ «Estació de Cornellà Centre». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 març 2024].

## Vegeu també

* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Gonostoma longipinnis

Gonostoma longipinnis és una espècie de peix pertanyent a la família dels gonostomàtids.

## Hàbitat

És un peix marí i batipelàgic que viu entre 0-72 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a Xile i el Perú.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Rafinesque, C. S., 1810. Indice d'ittiologia siciliana; ossia, catalogo metodico dei nomi latini, italiani, e siciliani dei pesci, che si rinvengono in Sicilia disposti secondo un metodo naturale e seguito da un appendice che contiene la descrizione de alcuni nuovi pesci sicilian. Messina. Indice Ittiol. Sicil.: 1-70, Pls. 1-2.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Mukhacheva, V. A., 1972. On the systematics, distribution and biology of the Gonostoma species (Pisces, Gonostomatidae). Trudy Instituta okeanologii im. P.P. Shirshova v. 93: 205-249.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Harold, A.S., 1999. Gonostomatidae: bristlemouths. P. 1896-1899. A: K.E. Carpenter i V.H. Niem (eds.). FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 3. Batoid fishes, chimaeras and bony fishes. Part 1 (Elopidae to Linophrynidae). FAO, Roma.
* ↑ Kashkin, N.I., 1989. Mesopelagic ichthyofauna of the southwestern Pacific. J. Ichthyol. 29(3):116-127.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Miya, M. i M. Nishida, 2000. Molecular systematics of the deep-sea fish genus Gonostoma (Stomiiformes: Gonostomatidae): two paraphyletic clades and resurrection of Sigmops. Copeia (2):378-389.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* AQUATAB
# Devario fangfangae

Devario fangfangae és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 6,8 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Laos.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., 2000. Diagnosis of a new genus and 64 new species of fishes from Laos (Teleostei: Cyprinidae, Balitoridae, Bagridae, Syngnathidae, Chaudhuriidae and Tetraodontidae). J. South Asian Nat. Hist. 5(1):37-82.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kullander, F.F., 2001. Phylogeny and species diversity of the South and Southeast Asian cyprinid genus Danio Hamilton (Teleostei, Cyprinidae). Department of Zoology, Stockholm University and Department of Vertebrate Zoology, Swedish Museum of Natural History, Estocolm, Suècia.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Cave-In-Rock

Cave-In-Rock és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 346 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cave-In-Rock tenia 346 habitants, 165 habitatges, i 96 famílies. La densitat de població era de 334 habitants/km².
Dels 165 habitatges en un 28,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,8% hi vivien parelles casades, en un 10,3% dones solteres, i en un 41,8% no eren unitats familiars. En el 41,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 28,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,1 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,82.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,4% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 24,9% entre 25 i 44, un 19,4% de 45 a 60 i un 24,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.694 $ i la renda mediana per família de 28.393 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.833 $ mentre que les dones 18.125 $. La renda per capita de la població era de 12.050 $. Aproximadament el 20,5% de les famílies i el 28,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cave-In-Rock». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cave-In-Rock». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Deilenaar

Deilenaar és una raça de conill originària dels Països Baixos. Els conills Deilenaar tenen el cos curt i compacte, amb un pes de 2.510–3.200 g. El pelatge és de color marró castany. No se sap exactament d'on ve la raça Deilenaar, però es creu que prové d'una mescla de les races tan i vermella de Nova Zelanda. La GWA Ridderhof de Deil, als afores d'Amsterdam, reconegué la raça l'1 de maig del 1940.

## Característiques

Els conills Deilenaar són moderadament actius i tenen un caràcter dòcil. El seu cos és fort i robust. És un bon animal de companyia.

## Referències

* ↑ Åke Johansson: Raskaniner: 86 Rasbeskrivningar, Borås 2003, capítol «Deilenaar»
* ↑ Verhoef, Esther: Konijnen en knaagdieren Encyclopedie, Rebo Productions 2007, «Deilenaar», 254 pàg.
# Club de Futbol Universidad de Costa Rica

El Club de Fútbol de la Universidad de Costa Rica és un club de futbol de la ciutat de San José (Costa Rica) i que representa a la Universidad de Costa Rica. El nom oficial del club és Asociación Deportiva Filial Club Universidad de Costa Rica.

## Palmarès

* Lliga costa-riquenya de futbol:
** 1943
* Segona Divisió:
** 1972–73, 2006–07, 2012–13

## Referències

* ↑ «Costa Rica - List of champions». RSSSF. [Consulta: 9 febrer 2019].
* ↑ Costa Rica – List of Second Division Champions – RSSSF

## Enllaços externs

* [ Club de Futbol Universidad de Costa Rica - Lloc web oficial]
# Ischnurus

Ischnurus és un gènere de plantes de la subfamília de les cloridòidies, família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.

## Taxonomia

* I. pulchellus Balf. f.