OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Agnetina abbreviata

Agnetina abbreviata és una espècie d'insecte pertanyent a la família dels pèrlids que es troba a Nord-amèrica, incloent-hi el comtat de Delaware (Nova York, els Estats Units).

## Referències

* ↑ Klapálek, 1907. Evproske druhy rodu Perla Geoffr. Rozpravy Ceské akademie ved a umení. Trída II. (Mathematicko prírodovedecká) (Rozpr. Ceské. Akad.) 16(16):16. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2010-07-10. [Consulta: 19 juliol 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Banks, 1948. Psyche 55(3):122.
* 1 2 BioLib (anglès)
* ↑ Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Stark, 1986. The Nearctic species of Agnetina (Plecoptera: Perlidae). Journal of the Kansas Entomological Society (J. Kans. Entomol. Soc.) 59(3):437 445.

## Bibliografia

* Baumann, R.W., 1982. Plecoptera. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill. Nova York: 389-393.
* Grimaldi, D.; Engel, M. S. Evolution of the Insects (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490.
* Sivec, Zhiltzova & Stark, 2005. The eastern Palearctic species of Agnetina (Plecoptera: Perlidae). Scopolia 56:1 21.
* Zhiltzova, 2009. Supplement to the revision of the genus Agnetina Klapálek (Plecoptera, Perlidae) of the eastern Palaearctic. Entomologicheskoe Obozrenie (Entomol. Obozr.) 88(2):376 382.
* Zwick, P., 1973. Das Tierreich 94:417.
* Zwick, P. Insecta: Plecoptera: phylogenetisches System und Katalog (en alemany). Walter de Gruyter, 1973. ISBN 9783110045512.
* Zwick, P., 1984. Notes on the genus Agnetina (=Phasganophora) (Plecoptera: Perlidae). Aquatic Insects 6(2):71 79.
* Zwick, P., 2000: Phylogenetic System and Zoogeography of the Plecoptera. Annual Review of Entomology. Vol. 45: 709-746. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2022-10-17. [Consulta: 19 juliol 2012].

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* Perlidae Species Listing (anglès)
* insects.tamu.edu (anglès)
# Aurelia (Iowa)

Aurelia és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 1.062 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Aurelia tenia 1.062 habitants, 424 habitatges, i 295 famílies. La densitat de població era de 390,5 habitants per km².
Dels 424 habitatges en un 30% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62% hi vivien parelles casades, en un 6,6% dones solteres, i en un 30,2% no eren unitats familiars. En el 27,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,36 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,6% tenia menys de 18 anys, un 5,9% entre 18 i 24, un 23,1% entre 25 i 44, un 18,8% de 45 a 60 i un 28,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.250 $ i la renda mediana per família de 44.135 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.259 $ mentre que les dones 19.333 $. La renda per capita de la població era de 17.417 $. Entorn del 3% de les famílies i el 5,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Aurelia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Aurelia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Thinornis

Thinornis és un gènere d'ocell limícoles de la família dels caràdrids (Charadriidae) que habiten en Austràlia i Nova Zelanda.

## Llista d'espècies

S'han classificat dues espècies dins aquest gènere:
* corriol capnegre (Thinornis cucullatus).
* corriol de Rangatira (Thinornis novaeseelandiae).

## Referències

* ↑ Josep del Hoyo i J. Nigel. Illustrated checklist of the birds of the world. Vol.1, Non passerines. Lynx Edicions, 2014. ISBN 978-84-96553-94-1
# Castell de Fulleda

El Castell de Fulleda és una obra del municipi de Fulleda (Garrigues) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Al turó que presideix el poble de Fulleda, on actualment hi ha els dipòsits d'aigua, es conserven alguns vestigis del seu castell. Al vessant sud del turó hi ha restes d'un mur d'uns sis metres d'alçada, lleugerament en talús, amb aparell de grans carreus irregulars sobretot els de la base que són ciclopis. Al vessant est hi ha restes d'una bestorre de 4 x 10 x 3m.; al costat nord sembla que hi hauria un fossat. De bona part dels murs que es conserven han desaparegut els carreus i només queda el morter. Per la topografia hi ha indicis de l'existència d'un possible fossat a la banda nord que separaria la fortalesa de la resta de l'altiplà, però és difícil de provar-ho.

## Història

El 1157 es documenta el compromís de construir a Fulleda una fortalesa amb quatre bestorres de pedra i calç; el 1167 es torna a documentar el compromís de construir una fortalesa però aquesta vegada amb un casal o residència i una torre de pedra i calç. Les restes que es conserven semblen, però, posteriors a aquesta època.
Les guerres carlines van destruir al segle xix part de la torre del castell. Cal dir, però, que encara es conservava bona part i ha estat al s. XX quan s'han destruït les restes de l'estructura fortificada, molt possiblement quan es feren els dipòsits.

## Referències

* 1 2 3 «Castell de Fulleda». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 febrer 2016].
# Valdenebro

Valdenebro és un municipi de la província de Sòria, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Referències

* ↑ «Provincia de Soria (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 5 març 2021].
# Casa al carrer Major (Peramea)

La Casa al carrer Major és una obra de Baix Pallars (Pallars Sobirà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa de planta baixa i dos pisos, el darrer sota la coberta a dues aigües de teula. L'aparell dels murs és de pedra local, petit i sense desbastar excepte als dos grans portals que ocupen la planta baixa de la façana, que estan formats per blocs de mida notable ben escairats. Un d'ells, el més gran, és d'arc rebaixat i actualment es troba encegat. Al seu costat s'obre una porta d'arc de mig punt dovellada. Les dovelles d'ambdues portes són de mida similar, no només en els arcs sinó també en els muntants. Als pisos superiors s'obren balcons i finestres.

## Referències

* ↑ «Casa al carrer Major». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 13 març 2019].
# Torrent del Vilar (Calders)

El torrent del Vilar és un torrent del terme municipal de Calders, de la comarca del Moianès.
Es forma al costat de llevant de la masia de Sant Amanç, a la Quintana de Sant Amanç, des d'on davalla cap al sud-oest, passa pel nord-oest dels Cingles del Vilar, i s'aboca en el Calders a ponent de la Colònia i al nord-est dels Pinsos Ponsa.

## Enllaços externs

* El Torrent del Vilar i el seu entorn a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# .al

.al és l'actual domini de primer nivell territorial (ccTLD) d'Albània. Actiu des de 1992, és administrat per l'Autoritat de Comunicacions Electròniques i Postals d'Albània (AKEP).
AKEP recomana que els registres de dominis .al es realitzin amb un dels registradors acreditats per AKEP. També hi ha registradors internacionals que revenen dominis .al. Els noms de domini han de tenir entre 2 i 63 caràcters. Tot i que l'idioma albanès té diversos caràcters especials, el registre no ha permès l'ús de caràcters IDN.

## Registres de segon nivell

Hi ha sis registres de segon nivell:
* .com.al per empreses i organitzacions comercials
* .edu.al per institucions acadèmiques i científiques.
* .gov.al per institucions governamentals.
* .mil.al per les Forces Armades d'Albània.
* .net.al per entitats vinculades amb la xarxa
* .org.al per associacions i organitzacions no comercials.

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada» (en albanès geg). Arxivat de l'original el 2018-07-21. [Consulta: 11 gener 2022].
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2019-04-13. [Consulta: 11 gener 2022].

## Enllaços externs

* Informació Whois de IANA del domini .al (anglès)
* Registre de noms del domini .al (albanès)
* Registre de noms del domini .al (anglès)
Dominis de primer nivell territorial :
Dominis de primer nivell internacionalitzats :
Alfabet ciríl·lic:
.бел (.bel, Belarús)
.қаз (.qaz, Kazakhstan)
.мкд (.mkd, Macedònia)
.мон (.mon, Mongòlia)
.рус (.rf, gent de parla russa)
.рф (.rus, Rússia)
.срб (.srb, Sèrbia)
.укр (.ukr, Ucraïna)
Alfabet àrab:
الجزائر. (al-Jazā'ir, Algèria)
مصر. (masr, Egipte)
بھارت. (bharat, Índia)
ایران. (Iran)
الاردن. (al-urdun, Jordània)
فلسطين. (filastin, Territoris Palestins)
پاکستان. (pakstan, Pakistan)
قطر. (qatar, Qatar)
السعودية. (al-saudiah, Aràbia Saudí)
سوريا. (sūryā, Síria)
تونس. (tunis, Tunísia)
امارات. (emarat, UAE)
عمان. (Oman)
مليسيا. (maleesya, Malàisia
المغرب. (almahgrib, Marroc)
سودان. (Sudan)
اليمن. (alyemen, Iemen)
Alfabets indis:
.বাংলা (bangla, Bangladesh)
.ভারত (bharôt, Índia)
.भारत (bharat, Índia)
.భారత్ (bharat, Índia)
.ભારત (bharat, Índia)
.ਭਾਰਤ (bharat, Índia)
.இந்தியா (inthiyaa, Índia)
.ලංකා (lanka, Sri Lanka)
.இலங்கை (ilangai, Sri Lanka)
.ไทย (thai, Tailàndia)
.சிங்கப்பூர் (cinkappūr, Singapur)
Caràcters xinesos:
.中国 (Zhōngguó, Xina)
.中國 (Zhōngguó, Xina)
.香港 (Hong Kong)
.台灣 (Taiwan)
.台湾 (Taiwan)
.新加坡 (Xīnjiāpō/Sin-ka-po, Singapur)
Altres alfabets i escriptures del món:
.გე (ge, Geòrgia)
.한국 (Hanguk, Corea del Sud) :
ccTLDs internacionalitzats proposats :
.бг (bg, Bulgària, rebutjat) .κπ (kp, Xipre) .ελ (el, Grècia, rebutjat) ישראל. (yisrael, Israel) .日本 (nippon, Japó) .ລາວ (lao, Laos) :
Altres dominis :
Reservats / sense assignarAssignats / sense úsEn fase de desaparició / Entrada a ISO 3166-1 esborradaRetirats / esborratsProposats
.bl .bq .eh .mf
.bv .gb .sj
.su
.bu .cs .dd .um .yu .zr .an .tp
.ct :
Vegeu també Dominis de primer nivell genèrics :
Viccionari
# Agulhes deth Pòrt

Les Agulhes deth Pòrt, de Caldes, la més alta de 2.658,2 metres d'altura, són un conjunt de roques agudes, d'aquí el nom d'agulles, que es troben en límit dels termes municipals de la Vall de Boí (Alta Ribagorça) i de Naut Aran (Vall d'Aran). Estan situades en el límit del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici i la seva zona perifèrica.
Localitzades en la carena que separa la meridional Capçalera de Caldes de la Vall de Boí, del septentrional Circ del Montardo de la vall de Valarties, s'estenen d'oest a est, a mig camí del Montardo Petit al nord-oest i del Tuc de Ribereta a l'est. A peus del seu vessant sud descansa l'Estany del Port de Caldes.

## Referències

* ↑ ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Agulhes deth Pòrt (Agulla Occidental). [Consulta: 22/09/2013]

## Bibliografia

* Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)
* Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)
* Institut Cartogràfic de Catalunya. Parc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici [mapa], Segona edició, 1:25.000. (abril 1998)
# Atac a Fanning

L'atac a Fanning va ser una acció de la Primera Guerra Mundial que va suposar un reeixit atac alemany a l'estació d'enllaç de telègraf de l'illa Fanning.
El vicealmirall Maximilian von Spee va enviar el creuer lleuger SMS Nürnberg juntament amb el collier Titania per atacar l'estació el 7 de setembre de 1914, mentre que la seva Esquadra d'Àsia Oriental travessava l'Oceà Pacífic en direcció cap a Amèrica del Sud.

## Antecedents

L'illa Fanning va ser annexada per la Gran Bretanya en 1888. L'empresa britànica de comunicacions, Cable and Wireless, va construir a l'illa una estació d'enllaç pel telègraf de cable submarí del Pacífic central. L'estació era una part de l'All Red Line, i connectava Austràlia, Nova Zelanda i Canadà amb Gran Bretanya.
A l'inici de la Primera Guerra Mundial, a l'agost de 1914, l'Esquadra d'Àsia Oriental, comandada pel vicealmirall Maximilian von Spee, va salpar de la seva base a Tsingtao (Qingdao). Spee va intentar portar els seus vaixells cap a Amèrica del Sud, on podria atacar fàcilment als vaixells mercants britànics.
El 6 de setembre, mentre travessava el Pacífic, Spee va separar de l'esquadra el creuer lleuger SMS Nürnberg i el collie Titania per investigar la instal·lació britànica a Fanning i destruir-la.

## L'atac

Al matí del 7 de setembre de 1914, el creuer alemany SMS Nürnberg es va acostar a Fanning amb una bandera francesa. En adonar-se de la bandera francesa, el personal de l'illa va hissar la bandera britànica al pal de la bandera. Quan els britànics es van adonar de l'engany, els mariners alemanys ja havien desembarcat a l'illa. Poc abans de ser detinguts, els operadors van aconseguir enviar un avís a Suva: «És el Nürnberg, estan disparant».
Els alemanys van danyar greument l'estació de telègraf, inutilitzant-la i tallant els cables de comunicacions submarins de l'illa. També van trencar peces i instruments de recanvi. El motor va ser destruït completament amb l'ús d'armes petites i explosius. Es va confiscar la documentació, així com un arsenal de fusells i municions. També van tallar el pal de la bandera. El dany material va ser de 2000£.
La comunicació es va restablir en dues setmanes.

## Referències

* ↑ Herwig, 1980, p. 155-156.
* ↑ Halpern, 1995, p. 88.
* ↑ «Australian Newspaper Article».
* ↑ «Cable War» ( PDF) (en anglès). Arxivat de l'original el 2014-09-03. [Consulta: 18 agost 2018].

## Bibliografia

* Halpern, Paul G. A Naval History of World War I. Annapolis, MD: Naval Institute Press, 1995. ISBN 1-55750-352-4.
* Herwig, Holger. "Luxury" Fleet: The Imperial German Navy 1888–1918. Amherst, NY: Humanity Books, 1980. ISBN 978-1-57392-286-9.

## Vegeu també

* Gray, J.A.C. Amerika Samoa, A History of American Samoa and it's United States Naval Administration. Annapolis, MD: United States Naval Institute, 1960.
# Torre de las Arcas

Torre de las Arcas és un municipi d'Aragó, situat a la província de Terol i enquadrat a la comarca de les Conques Mineres.

## Enllaços externs

* Pàgina web amb informació del municipi
# Cartes (Cantàbria)

Cartes és un municipi situat en la Comunitat Autònoma de Cantàbria. Els seus límits són: al nord amb Reocín, a l'oest amb Mazcuerras, al sud amb Los Corrales de Buelna i a l'est Torrelavega. El municipi de Cartes se situa en l'eix del riu Besaya, just en la zona d'influència de dos dels focus industrials més importants de la comunitat: Torrelavega i Los Corrales. Degut principalment a aquest fet, és un dels més dinàmics de Cantàbria, demogràficament parlant, ja que alberga a una població en creixement continu i que a més es caracteritza per la seva joventut.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | 2005 |
| 1.338 | 1.463 | 1.742 | 2.466 | 2.193 | 2.431 | 2.839 | 2.601 | 2.191 | 2.191 | 3.415 | 3.982 |
Font: INE

## Administració

Eleccions municipals, 25 de maig de 2003 :
| Partit | Vots | % | Regidors |
| PSOE | 1003 | 41,39% | 5 |
| PP | 622 | 25,67% | 3 |
| PRC | 449 | 18,53% | 2 |
| UCN | 185 | 7,64% | 1 |
Eleccions municipals, 27 de maig de 2007 :
| Partit | Vots | % | Regidors |
| PSOE | 1119 | 40,59% | 5 |
| PRC | 725 | 26,30% | 3 |
| PP | 612 | 22,20% | 2 |
| IU | 241 | 8,74% | 1 |

## Fills il·lustres

Els personatges més cèlebres nascuts en Cartes són:
* Fra Pedro Bustamante religiós (Riocorvo, 1666 – † Tunkín, 1728)
* José Cueto Díez de la Maça religiós (Riocorvo, 1839 – † Las Palmas, 1908),
* José Escalante González historiador (Riocorvo, 1843 – † Santander, 1911)
* García de Bustamante noble i polític (Segles xvii - † xviii)
* Julio Iglesias Santamaría futbolista (Cartes, 1944),
* Pedro Saiz Bustamante tirador (Cartes, 1955).

## Enllaços externs

* Ajuntament de Cartes
* Ajuntament de Cartes Arxivat 2009-04-30 a Wayback Machine.
* Cartes a Cantabria, 102 municipis
* Cartes Arxivat 2008-03-10 a Wayback Machine. a Cantabria Infinita
Viccionari
# Valdemoro

Valdemoro és un municipi de la Comunitat Autònoma de Madrid. Forma part de la Comarca Sur de Madrid, tot i que també se sol incloure-la en la comarca toledana de La Sagra i a l'Àrea Metropolitana de Madrid. Limita al nord amb Pinto, al sud amb Ciempozuelos, Seseña i Esquivias, a l'est amb San Martín de la Vega i Ciempozuelos, i a l'oest amb Torrejón de Velasco. La història recent del municipi es troba lligada a la Guàrdia Civil, ja que a Valdemoro hi ha el Col·legi de Guàrdies Joves "Duque de Ahumada", centre de formació dels futurs membres del cos.

## Demografia

Evolució demogràfica (segles XVI, XVII, XVIII i XIX) :
| 1530 | 1589 | 1646 | 1671 | 1712 | 1736 | 1753 | 1786 | 1828 | 1845 | 1857 | 1861 | 1889 | 1892 |
| 2.216 | 3.744 | 4.239 | 4.000 | 1.232 | 2.680 | 2.210 | 1.984 | 1.826 | 2.552 | 1.960 | 2.310 | 2.775 | 3.666 |
Evolució demogràfica (Segles XX i XXI) :
| 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1950 | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 1995 | 2000 | 2005 | 2007 |
| 2.833 | 3.290 | 3.122 | 3.517 | 3.115 | 4.411 | 6.263 | 13.184 | 17.806 | 21.023 | 28.243 | 44.136 | 53.188 |

## Personatges il·lustres

* Diego de Pantoja (1571-1618) jesuïta, missioner a la Xina.

## Política

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Legislaturas | Nom |
| 1979-1983 | Antonio Pariente Cuesta (UCD) |
| 1983-1999 | José Huete López (PSOE) |
| 1999-2003 | Francisco J. Granados Lerena (PP) |
| 2003-2011 | José Miguel Moreno Torres (PP) |

## Enllaços externs

* Ajuntament de Valdemoro
# Catedral de Menorca

La catedral de Santa Maria de Ciutadella és un edifici d'estil gòtic català, seu de la diòcesi de Menorca. Està situada a la part antiga de la ciutat, a la plaça de la Catedral, darrere la qual comença el carrer de ses Voltes.

## Història

Es va construir a sobre d'una mesquita, de la qual encara podem observar els arcs utilitzats com a base del campanar de la catedral. La història de la catedral de Ciutadella comença l'any 1287, quan, 45 dies després de la conquesta de Menorca per Alfons el Franc, aquest va ordenar la construcció de la catedral. Tot i això, no se n'inicià la construcció fins al regnat de Jaume II l'any 1300 i s'acabà l'any 1362. Al llarg d'aquests anys ha anat sofrint diversos esdeveniments, el més important n'ha estat el saqueig i l'incendi dut a terme pels turcs en el segle xvi, i un altre saqueig important va ser el produït durant la Guerra Civil. Per aquesta raó ha estat molt reconstruïda, per exemple la façana occidental és d'estil neoclàssic i es va construir l'any 1813 per ordre del bisbe Pedro Antonio Juano en substitució de la portada gòtica, i només se'n conservà la petita rosassa superior. Va rebre el títol de basílica l'any 1953, concedit per Pius XII.

## Descripció

Aquest edifici gaudeix d'unes dimensions importants (45 m de longitud i 22 m d'alçada), cosa fàcil d'apreciar des de l'exterior. Està format per una sola nau coberta per una volta de creueria senzilla segmentada en 5 parts i que dona lloc a les capelles laterals que es troben entre els contraforts. Les capelles de l'Evangeli són més àmplies que les que es troben al costat de l'Epístola. D'aquestes, destaca la capella de les Ànimes, d'estil barroc i del segle xviii. També s'ha conservat la porta gòtica lateral, o porta de la Llum, al mur sud; hi destaca un fris esculpit entre el brancal i les arquivoltes, que està tallat amb figures vegetals i animals. Té dos nivells de finestrals, amb els superiors de perfil agut. La catedral es va construir utilitzant pedra calcària de Ciutadella, en carreus d'aparell romà amb filades d'alçada regular i pedres de diferents alçàries. En el seu origen, els contraforts estaven formats per dos cossos de diversa altura, coberts per un sostre de dues aigües, que remataven amb un floró escultural. La catedral tenia tres portes: la més gran al peu de la nau, la de les Esquelles i la del Rellotge, davant de l'anterior. En el segle xviii, sobre el portal lateral es va aixecar un nou cos entre dos contraforts contigus, rematat per una petita torre on més tard es posà el nou rellotge amb les seves campanes. Darrere de l'altar major, es troba un absis de forma pentagonal als costats del qual es troben el cor i la seu episcopal de marbre, beneïda per Pius XII.

## Referències

* Pobles de les Illes Balears Arxivat 2010-03-14 a Wayback Machine..

## Enllaços externs

* Diocèsi de Menorca – La catedral Arxivat 2011-09-10 a Wayback Machine..
* Visita de la part antiga de Ciutadella.
# 1-Bromobutà

El bromur de n-butil o 1-bromobutà és un compost orgànic de fórmula C₄H$_9$Br. És un líquid incolor insoluble en aigua i soluble en etanol i dietil èter. El bromur de n-butil es pot preparar a partir de n-butanol i bromur d'hidrogen:

## Referències

* ↑ «1-Bromobutane» (en anglès). Sigma Aldrich. [Consulta: 16 gener 2022].
* ↑ «1-Bromobutane» (en anglès). PubChem. [Consulta: 16 gener 2022].
* ↑ «Alkyl And Alkylene Bromides». Organic Syntheses, 1, 1921, pàg. 3. DOI: 10.15227/orgsyn.001.0003.
# Agulhes deth Montardo

Les Agulhes deth Montardo són unes crestes que formen la carena que ascendeix per la cara nord-oest del Montardo, pic de 2.833,8 metres d'altitud dels Pirineus Centrals, a la comarca de la Vall d'Aran. Es troben en el terme de Naut Aran, prop del límit amb el terme de Vall de Boí, de l'Alta Ribagorça.

## Referències

* ↑ «agulhes deth Montardo». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 3 setembre 2022].
* ↑ «Mapa satélite de Agulhes deth Montardo en Naut Aran en Lleida en Cataluña en España - Paraje. Coordenadas GPS e imagen de satélite». dices.net. [Consulta: 3 setembre 2022].
* ↑ «Montardo | Restanca». visitvaldaran.com. [Consulta: 3 setembre 2022].
* ↑ Büdeler, Roger. Pirineos: Pirineo Oriental español : de la Val d'Aran a Núria (con Andorra) ; 51 rutas selectas por valles y montañas / [trad. por Tramontana Translations y Victoria E. Gil Talavera] (en castellà). Bergverlag Rother GmbH, 2012, p. 33. ISBN 978-3-7633-4717-9.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Atac a Mogadiscio d'octubre de 2017

L'Atac a Mogadiscio d'octubre de 2017 va tenir lloc el 14 d'octubre de 2017, quan es va produir una forta explosió d'un camió a Mogadiscio, la capital de Somàlia. L'atac va deixar com a mínim 237 morts i va ferir més de 300 persones. L'Hotel Safari va quedar completament derruït i l'edifici de l'ambaixada de Qatar fou severament afectat. Una segona bomba el mateix dia va matar dues persones al districte de Madina. Es considera l'atac bomba més mortífer de la història de Somàlia. No es coneix la identitat de l'atacant i cap grup n'ha reclamat l'autoria.

## Desenvolupament

L'atac va tenir lloc en un dels principals carrers comercials de la capital somalí, coneguda amb el nom de Kilòmetre 5. És per això que es creu que la major part de morts són civils, principalment venedors ambulants i gent que passejava per la zona. A data 15 d'octubre Al-Xabab, filial d'Al Qaeda a la zona des de 2012, encara no n'havia reclamat autoria.

## Referències

* ↑ «Somalie: au moins 137 morts et 300 blessés dans un attentat | Afrique» (en francès canadenc). La Presse, 15-10-2017.
* ↑ «Somalia Declares Three Days of Mourning for Mogadishu Attack». Bloomberg [Consulta: 15 octubre 2017].
* ↑ «Somalia: At least 30 dead in Mogadishu blasts», 14-10-2017. [Consulta: 14 octubre 2017].
* ↑ Gayle, Damien «Somalia: deadly truck bombing in Mogadishu» (en anglès). The Guardian, 14-10-2017.
* ↑ Guled, Abdi «Blast rocks Somalia's capital; police say 20 dead» (en anglès). CTVNews, 14-10-2017.
* ↑ «Somalia bomb attacks: Death toll rises to 85 in twin blasts in Mogadishu». The Independent, 15-10-2017.
* ↑ Agencias «Al menos 20 muertos por un camión bomba en la capital de Somalia» (en castellà). EL PAÍS, 15-10-2017.
* ↑ «Un atemptat amb camions bomba en un hotel i un mercat deixa almenys 215 morts a Somàlia». Ara.cat.