OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Faith (Dakota del Sud)

Faith és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 489 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Faith tenia 489 habitants, 201 habitatges, i 139 famílies. La densitat de població era de 157,3 habitants per km².
Dels 201 habitatges en un 32,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,2% hi vivien parelles casades, en un 7% dones solteres, i en un 30,8% no eren unitats familiars. En el 29,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,8% tenia menys de 18 anys, un 6,1% entre 18 i 24, un 21,5% entre 25 i 44, un 24,9% de 45 a 60 i un 20,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.708 $ i la renda mediana per família de 38.333 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.250 $ mentre que les dones 17.222 $. La renda per capita de la població era de 16.276 $. Entorn del 7,5% de les famílies i el 10,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Faith». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Faith». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Chloraea alpina

Chloraea alpina és una planta herbàcia originària de Xile i Argentina de la família de les orquidàcies. Fa una flor molt vistosa de color groc intens.

## Descripció

Planta perenne de fins a 20 cm d'alçada. Les seves fulles persisteixen després de la floració i són basals, lanceolades, amb àpex agut i consistència carnosa. Presenta unes tiges carnoses i gruixudes que acaben en una inflorescència terminal de 5 o 6 flors. Les flors són d'un color groc ataronjat i força grans, de fins a 6 cm de diàmetre i apareixen de novembre a gener. El calze està format per tres sèpals aovato-oblongues de mida gran i àpex agut. La corol·la està formada per 3 grans pètals de 2,5 cm de forma aovada i àpex obtús. El pètal inferior té forma de llengua, amb 5 nervis longitudinals.

## Distribució

Habita terrenys arenosos, volcànics o pedregosos de les estepes altoandines i clarianes de boscos andinopatagons. Present a les províncies Argentines de Neuquén, Río Negro, Chubut i Santa Cruz, així com a les regions contigües de Xile.

## Taxonomia

Chloraea alpina va ser descrita per Eduard Friedrich Poeppig i publicat a Fragmentum Synopseos Plantarum Phanerogamum 17, a l'any 1833.

### Etimologia

Chloraea: nom genèric que ve del grec Chloros = "verd", en al·lusió al color de les seves flors.
alpina: epítet llatí que significa "alpí, de muntanya".

## Referències

* ↑ «Chloraea alpina». The Plant List.
* 1 2 Bisheimer, María Victoria. Flores de la Patagonia argentina : flores nativas y exóticas presentes en los ambientes cordilleranos y precordilleranos de la Patagonia argentina. 1a, 2012.
* ↑ «Chloraea alpina». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 9 juliol 2023].
* ↑ «Dictionary of Botanical Epithets |aloides - alsinoides». Dictionary of Botanical Epithets, 2019.
# Club athlétique Périgueux Dordogne

El Club athlétique Périgueux Dordogne (o CA périgourdin) és un club de rugbi a 15 francès situat a Perigús, a Dordonya. El seu estadi és l'stade Francis-Rongiéras. Està jugant al Campionat Pro D2 de França.
# Calvus

Calvus (llatí: Calvus) era un cognomen de família de la gens Licínia. Derivava de l'adjectiu calvus 'calb'.
Els personatges més importants que portaren aquest cognomen foren de la gens Licínia:
* Publi Licini Calvus Esquilí, tribú amb poder consolar el 400 aC
* Publi Licini Calvus Esquilí el Jove, tribú amb poder consolar el 396 aC, fill de l'anterior
* Gai Licini Calvus Estoló, tribú del poble del 376 al 367 aC i dues vegades cònsol; fill o nebot de l'anterior
* Gai Licini Calvus, tribú amb poder consolar el 377 aC, germà, cosí o la mateixa persona que l'anterior
* Gai Licini Macre Calvus, orador i poeta romà del segle i aC
No obstant això, altres personatges també portaren aquest nom, probablement més aviat com a agnomen:
* Gneu Corneli Escipió Calvus, cònsol romà el 222 aC
* Luci Cecili Metel Calvus, cònsol romà el 142 aC

## Referències

* ↑ Alberich, Joan; Ros, Montserrat. La transcripció dels noms propis grecs i llatins. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993. ISBN 8477392250. §158
* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 586.
# Gentry (Missouri)

Gentry és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 101 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Gentry tenia 101 habitants, 34 habitatges, i 22 famílies. La densitat de població era de 169,5 habitants per km².
Dels 34 habitatges en un 38,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,2% hi vivien parelles casades, en un 17,6% dones solteres, i en un 32,4% no eren unitats familiars. En el 32,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,97 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,78.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 44,6% tenia menys de 18 anys, un 5% entre 18 i 24, un 27,7% entre 25 i 44, un 14,9% de 45 a 60 i un 7,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 26 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 107,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.000 $ i la renda mediana per família de 28.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.750 $ mentre que les dones 15.625 $. La renda per capita de la població era de 8.501 $. Entorn del 25% de les famílies i el 17,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Gentry». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Gentry». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Damon Huffman

Damon Huffman (Saugus, 4 de novembre de 1975) és un antic pilot professional de motocròs nord-americà. Va competir als Campionats AMA entre el 1992 i el 2005 i en va guanyar dos títols de supercross de 125cc consecutius amb Suzuki els anys 1994 i 1995. A banda, el 1997 va guanyar el Campionat del Món de supercross amb Honda.

## Palmarès
### Títols per any

| Any | Equip | Campionat | Classe |
| 1994 | Suzuki | AMA Supercross | 125cc (West) |
| 1995 | Suzuki | AMA Supercross | 125cc (West) |
| 1997 | Honda | World Supercross | - |

## Referències

* ↑ «Damon Huffman» (PDF) (en francès). memotocross.fr. [Consulta: 5 setembre 2023].
* ↑ «Damon Huffman career statistics» (en anglès). racerxonline.com. [Consulta: 23 agost 2023].
Campions AMA de supercross 250$^{1,2}$ :
1985 - Moore/Warren
1986 - Schmit/Turpin
1987 - Surratt/Tichenor
1988 - Matiasevich/DeHoop
1989 - Matiasevich/Bradshaw
1990 - Davis/Stephenson
1991 - McGrath/Swink
1992 - McGrath/Swink
1993 - Gaddis/Henry
1994 - Huffman/Lusk
1995 - Huffman/Pichon
1996 - Windham/Pichon
1997 - Windham/Ferry
1998 - Dowd/Carmichael
1999 - Ramsey/Fonseca
2000 - Bentley/Roncada
2001 - Fonseca/Pastrana
2002 - Preston/Reed
2003 - Stewart/Jesseman
2004 - Tedesco/Stewart
2005 - Tedesco/Langston
2006 - Langston/Millsaps
2007 - Villopoto/Townley
2008 - Lawrence/Canard
2009 - Dungey/Pourcel
2010 - Weimer/Pourcel
2011 - Tickle/Barcia
2012 - Tomac/Barcia
2013 - Roczen/Hahn
2014 - Anderson/Bogle
2015 - Webb/Musquin
2016 - Webb/Stewart
2017 - Hill/Osborne
2018 - Plessinger/Osborne
2019 - Ferrandis/Sexton
2020 - Ferrandis/Sexton
2021 - Cooper/Nichols
2022 - Craig/J.Lawrence
2023 - J. i H. Lawrence :
$^1$Del 1985 al 2005 era el Campionat AMA de suprecross 125cc/SX Lites del 2006 al 2012.   $^2$Esquerra: West/Dreta: East. :
# Cal·lístrat (jurista)

Cal·lístrat (en llatí Callistratus, en grec Καλλίστρατος) va ser un jurista romà de finals del segle ii i del segle iii, com es desprèn dels passatges del Digest que el citen.
Eli Lampridi diu, en un text confós, que va ser deixeble de Papinià i conseller de l'emperador Alexandre Sever. Aquesta afirmació segurament és correcta, tot i les imprecisions de Lampridi. Es conserven nombrosos extractes de la seva obra, encara que Cal·lístrat no és citat per cap jurista posterior. Els extractes procedeixen de:
* Libri VI de Cognitionibus, que es refereix a les causes que van ser oïdes i decidides per l'emperador, el governador d'una província o un altre magistrat sense que hi hagués cap judici, cosa que es practicava a partir de Dioclecià per resoldre temes que no tractava el dret civil.
* Libri VI Edicti Monitorii. No és clar el qu s'entenia per edictum monitorum. Sembla que són clàusules relacionades amb el procediment d'aplicació de les lleis, i que contenen advertències sobre l'incompliment o d'irregularitat en la pràctica jurídica.
* Libri IV de Jure Fisci" o de Jure Fisci et Populi, que se suposa que es refereix a temes relacionats amb la potestat sobre l'erari. Una part de la gestió corresponia a l'emperador, i una altra al senat, en ús del jus populi.
* Libri III Institutionum.
* Libri II Quaestionum.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0001.001/593?page=root;rgn=full+text;size=100;view=image;q1=CallistratusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 578-579. ]
# Faith (Carolina del Nord)

Faith és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 695 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Faith tenia 695 habitants, 276 habitatges i 210 famílies. La densitat de població era de 273,8 habitants per km².
Dels 276 habitatges en un 31,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,3% hi vivien parelles casades, en un 9,1% dones solteres, i en un 23,6% no eren unitats familiars. En el 20,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,5% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 31,7% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 15,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.875 $ i la renda mediana per família de 47.969 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.303 $ mentre que les dones 24.559 $. La renda per capita de la població era de 18.207 $. Entorn del 6,5% de les famílies i el 6,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Faith». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Faith». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
Viccionari
# Cip

* Per a altres significats, vegeu «Cip (cognom)».
Cip (Cippus) era una columna de baixa altura generalment rectangular (de vegades també rodona) que es col·locava als monuments funeraris a l'antiga Roma. Alguns cips destacats es troben a les col·leccions del museus, especialment el Museu Britànic.
A diversos cippi es troba la inscripció S. T. T. L. que vol dir Sit tibi terra levis (que la terra et sigui lleu), o altres fórmules funeràries semblants. Els cippi eren col·locats generalment a la rodalia de la tomba a la part frontal, mirant a la via, en ocasions amb la inscripció "hoc monumentum heres non sequitur" per advertir que no podia esdevenir propietat dels hereus i acabar venut.
Una pedra o fita que posaven els agrimensores al marcar la divisió de les terres es deia també cippus. I també portava aquest nom una fortificació militar feta d'arbres i pals.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). A Dictionary of Greek and Roman antiquities. Vol. I. Londres: John Murray, 1875, p. 282-283.

## Vegeu també

* Estela (monument)
# Biniali

Biniali és un llogaret del municipi de Sencelles, al Pla de Mallorca. És el segon nucli urbà del terme en població després del poble de Sencelles. Aquest poble, antiga alqueria islàmica, està situat a l'esquerra del torrent Solleric.
L'any 2005 tenia 204 habitants i 212 l'any 2009.
Les festes patronals del poble són dia 10 de juliol, dia de Sant Cristòfol. Un dels actes més tradicionals de les festes és la beneïda de cotxes i més automòbils que es fa, ja que sant Cristòfol és el patró dels conductors.

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Binialer». A: Diccionari català-valencià-balear. Palma: Moll, 1930-1962. ISBN 8427300255.
* 1 2 «Biniali». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Festes de Sant Cristòfol a Biniali
# Colibrí de Jourdan

El colibrí de Jourdan (Chaetocercus jourdanii) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita la selva humida i vegetació baixa del nord-est de Colòmbia, nord, oest i nord-est de Veneçuela i l'illa de Trinitat.

## Referències

* ↑ «Colibrí de Jourdan». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)
# Ghissignies

Ghissignies és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord. L'any 2006 tenia 450 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 325 | 339 | 322 | 354 | 359 | 423 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Bernard Muselet | |
| 2008- | Pierre Deudon | |
# Cèl·lules U87MG

Les U87MG són una línia cel·lular de càncer de glioblastoma humà (GBM) àmpliament utilitzada en biologia cel·lular i recerca biomèdica. Aquest llinatge, anomenat típicament U-87 es va establir el 1968 a la Universitat d'Uppsala. Prové d'un pacient de 44 anys amb càncer cerebral en estadi IV. Des del 2016 s'ha acceptat que la majoria de les cèl·lules U87 utilitzades en recerca ja no són les del pacient original, entre altres coses perquè tenen un cromosoma Y2.

## Història

Coneguda formalment com a U-87 MG (abreviatura de Uppsala 87 Maligne Glioma), la línia cel·lular U87 es va obtenir el 1966 a la Universitat d'Uppsala. Es creia que la línia cel·lular s'havia dipositat al Memorial Sloan Kettering Cancer Center el 1973, després del qual l'ATCC la va obtenir el 1982. Tanmateix, el 2016 es va trobar que la versió d'U87MG d'ús habitual (de l'ATCC) no era idèntica a les cèl·lules obtingudes de la pacient esmentada. L'anàlisi del perfil d'ADN i la posició de l'ADNmt suggereixen que la línia Uppsala U-87 MG és autèntica al teixit tumoral original mentre que la línia ATCC U-87 MG no ho és. La línia ATCC és probablement una línia cel·lular de glioblastoma humà de bona fe d'origen desconegut. El genoma U87GM es va seqüenciar i la seqüència sencera es va publicar a la revista PLoS Genetics 2010. La U-87 MG es pot obtenir de l'American Type Culture Collection (ATCC) on es coneix pel número d'accés HTB-14 i s'informa que la línia cel·lular prové d'un pacient masculí d'edat desconeguda.

## Característiques

Els U87 són cèl·lules amb morfologia epitelial derivades de cèl·lules glials. Com la majoria de cèl·lules canceroses, tenen moltes anomalies genètiques, inclosa la hipodiploïdia, amb el 48% de les cèl·lules amb 44 cromosomes en lloc de 46.

## Condicions de cultiu

Les cèl·lules U87 es cultiven a 37 °C en una atmosfera de diòxid de carboni al 5%. El medi de creixement que s'empra generalment per a cultivar les cèl·lules U87 és el mEagle's minimum essential medium (EMEM) suplementat amb un 10% sèrum fetal de boví (FBS, sigles de l'anglès) + 100 U/mL de penicil·lina + 100 µg/mL d'estreptomicina.

## Referències

* ↑ J Pontén, E H Macintyre «"Long term culture of normal and neoplastic human glia"». Acta Pathol Microbiol Scand, 74(4), 1968, pàg. 465-86.
* 1 2 Marie Allen, Mia Bjerke, Hanna Edlund, Sven Nelander, Bengt Westermark «"Origin of the U87MG glioma cell line: Good news and bad news"». Sci. Transl. Med., 31(8), 2016, pàg. 354.
* ↑ Dolgin, Ellie «"Venerable brain-cancer cell line faces identity crisis"». Nature, 537(7619), 2016, pàg. 149–150.
* ↑ Clark, MJ; Homer, N; O'Connor, BD; et al. «"U87MG decoded: the genomic sequence of a cytogenetically aberrant human cancer cell line"». PLoS Genet., 29;6(1):, 2010, pàg. e1000832.
* 1 2 3 «htb-14». ATCC. [Consulta: 16 setembre 2022].

## Enllaços externs

* Cellosaurus entry for U87MG Uppsala
* Cellosaurus entry for U87MG ATCC
# Ferdinand Buisson

Ferdinand Buisson (París, França 1841 - Thieuloy-Saint-Antoine 1932) fou un acadèmic, pedagog i polític francès. El 1927 va rebre, juntament amb Ludwig Quidde, el Premi Nobel de la Pau, per als seus esforços per a la reconciliació franco-alemanya. Va tenir un paper important en la modernització de l'ensenyament primari francès i el dret de vot de les dones. Les seves idees van influir molt la modernització de l'ensenyament prescolar, inspirat pel moviment Fröbel, durant la Segona República espanyola. Actuava per a instaurar i ensenyar una moral no basada en el dogma, el que no va agradar a l'església que defensava el seu monopoli moral dogmàtic.

## Joventut i estudis

Va néixer el 20 de desembre de 1841 a París, era fill d'un jutge protestant. Va estudiar pedagogia i va obtenir tasques en l'administració pública d'ensenyament. Va haver d'organitzar la instrucció laica en les escoles neutres dels sistema escolar francès, que aspirava a l'ensenyament per a tots, gratuït i laic a l'escola francesa, en un equip de pedàgogs prominents, per iniciativa del ministre de la instrucció pública Jules Ferry. El 1890 va esdevenir professor de pedagogia a la Universitat de La Sorbona.

## Vida política i social

Militant polític socialista, va ocupar diversos anys un escó a la cambra de Diputats com a president de la Lliga dels Drets de l'Home entre 1913 i 1926. Pel seu pacifisme radical-socialista i les idees anticlericals va ser vilipendiat pels periodistes, atacat per clergues i funcionaris conservadors, obligat a deixar càrrecs públics per calúmnies polítiques i, fins i tot, als vuitanta-set anys, severament castigat per un grup d'estudiants que van interrompre una reunió pacifista on feia un pregó.
Fou un partidari fervorós de la Societat de Nacions i pel seu manifest pacifisme el 1927 fou guardonat, junts amb Ludwig Quidde, amb el Premi Nobel de la Pau.
Morí el 16 de febrer de 1932 a casa seva a Thieuloy-Saint-Antoine, al departament francès d'Oise.

## Obres de pedagogia

* Le Christianisme libéral - París: Cherbuliez, 1865
* Sébastien Castellion - París: Hachette, 1892, 2 tomes
* La Religion, la Morale et la Science, quatre conférences- París: Fischbacher, 1900
* Condorcet - París: Alcan, 1929
* Dictionnaire de pédagogique et d'instruction primaire - París: Alcan, 1929
* Education et Republique - París: Kimé, 2003

## Referències

* ↑ «Ferdinand Buisson» (en anglès). The Nobel Prize, 1927. [Consulta: 7 gener 2024].
* 1 2 3 «Ferdinand Buisson, biographical» (en anglès). The Nobel Peace Prize 1927. Nobel Prize Outreach AB. [Consulta: 7 gener 2024].
* ↑ «Ferdinand Buisson». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Otero Utaza, 2008, p. 51, 56.
* ↑ Otero Utaza, 2008, p. 57-48.
* ↑ Otero Urtaza, Eugenio Manuel «Els Orígens del pensament educatiu de la Segona República = The origins of the educational philosophy of the second Republic». Educació i Història: Revista d'Història de l'Educació, 11, 27-10-2008, pàg. 50–74. ISSN: 2013-9632.
# Coahuila de Zaragoza

* «Coahuila» redirigeix aquí. Vegeu-ne altres significats a «Coahuila (desambiguació)».
Coahuila, el nom oficial del qual és Coahuila de Zaragoza és un dels 31 estats de Mèxic, localitzat a la regió nord d'aquest país. Comparteix 512 km de frontera amb l'estat nord-americà de Texas. Limita a l'est amb Nuevo León, al sud amb l'estat de San Luis Potosí i Zacatecas, i a l'oest amb Durango i Chihuahua. Amb una àrea de 151.571 km² és el tercer estat més gran del país. Està dividit en 38 municipis. La capital de l'estat és la ciutat de Saltillo. Altres ciutats importants són Monclova (antiga capital de l'estat), Piedras Negras i la ciutat de Torreón, l'àrea metropolitana de la qual desborda el límit de l'estat entrant a l'estat de Durango.
Durant l'època colonial Coahuila va formar part de la regió de Nova Extremadura, sota el govern de la Nova Espanya. Després de la independència de Mèxic, el 1824, el territori es va integrar com a estat de la federació amb el nom de Coahuila i Texas. No obstant la regió de Texas, se'n va escindir el 1833 i va declarar la independència de Mèxic el 1836. Coahuila, Nuevo León i Tamaulipas també van declarar-ne la independència per formar l'efímera República del Río Grande, les forces de la qual serien derrotades per l'exèrcit centralista de Mèxic. El 1856 Coahuila es va annexar a l'estat de Nuevo León per plebiscit, i durant un nou període de govern centralista de Mèxic, es va rebel·lar en contra del president que no respectava l'autonomia dels estats i fins i tot, es va insinuar la independència i la formació de la República de la Sierra Madre. No obstant això, l'exèrcit centralista va sufocar la rebel·lió, i amb la derrota de les forces independentistes Coahuila es va separar de l'estat de Nuevo León, i ambdós van continuar dintre de la federació.
Coahuila és un estat molt industrialitzat, com el seu veí, Nuevo León. Les principals indústries són la indústria tèxtil, la de l'automòbil, la metal·lúrgia, la química, la producció d'acer, i la més important, l'extracció de carbó, amb el qual es produeix energia elèctrica.

## Referències

* ↑ «Coahuila de Zaragoza». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Ghirmay Ghebreslassie

Ghirmay Ghebreslassie (14 de novembre de 1995) és un atleta d'Eritrea, especialista en la marató. El 2015 guanyà la medalla d'or en els campionats del món disputats a Pequin, amb la qual cosa es convertí en l'atleta més jove en guanyar una marató als Campionats del món.

## Rècords

Rècords personals :
| Prova | Temps | Lloc | Data |
| 10 km | 28' 21" | Göteborg | 18 maig 2014 |
| 20 km | 57' 07" | Copenhague | 29 març 2014 |
| Mitja marató | 1h 00' 09" | Paderborn | 30 març 2013 |
| Marató | 2h 07' 47" | Hamburg | 26 abril 2015 |

## Referències

* ↑ Mellado, Enrique «Ghebreselassie, el más joven en ganar el maratón en unos Mundiales». Marca, 22-08-2015 [Consulta: 22 agost 2015].

## Enllaços externs

* IAAF, perfil de Ghirmay Ghebreslassie