OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Crystal Springs (Mississipi)

Crystal Springs és una població dels Estats Units a l'estat de Mississipi. Segons el cens del 2000 tenia 5.873 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Crystal Springs tenia 5.873 habitants, 2.118 habitatges, i 1.503 famílies. La densitat de població era de 421,5 habitants per km².
Dels 2.118 habitatges en un 32,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,6% hi vivien parelles casades, en un 25% dones solteres, i en un 29% no eren unitats familiars. En el 26,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,22.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,1% tenia menys de 18 anys, un 12% entre 18 i 24, un 26,3% entre 25 i 44, un 19,7% de 45 a 60 i un 13,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 81 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.846 $ i la renda mediana per família de 29.313 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.086 $ mentre que les dones 18.969 $. La renda per capita de la població era de 12.111 $. Entorn del 26,5% de les famílies i el 31,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Crystal Springs». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Crystal Springs». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# GIV-6544

La GIV-6544 és una carretera antigament anomenada provincial, actualment gestionada per la Generalitat de Catalunya. Les lletres GI corresponen a la demarcació territorial de Girona i la V al seu antic caràcter de veïnal.
Té l'origen a la carretera GIP-6543 a prop i al sud del Mas Xinxer i a ponent del camp de futbol de Calella de Palafrugell, des d'on arrenca cap al sud-est per anar a buscar el costat de ponent del Mas Roig. Poc després entra en el nucli urbà de Calella de Palafrugell, on es converteix en el Carrer de la Gavina, a través del qual arriba a l'Avinguda del Mar, o GIV-6546, uns cent metres al nord-oest de la Plaça del Doctor Trueta, entre Llafranc i Calella de Palafrugell.

## Referències

* ↑ [0=0. Inventari de Camins de Palafrugell]
* ↑ Pla director urbanístic de les àrees residencials estratègiques de l'àmbit de les comarques gironines, Virgínia Campos Ubieto, febrer 2009, INCASOL

## Enllaços externs

* La GIV-6544 en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Dathopa Tissa I

Dathasiva, coma rei Dathopa Tissa I, fou rei d'Anuradhapura (Sri Lanka) de vers el 640 al 652. Fou un noble i general de Jettha Tissa III.
En algun moment del seu regnat el rei Aggabodhi III va fer condemnar a mort al seu germà Mana, que havia estat sub-rei, acusat de mala conducta en relació a la reina; Mana fou executat. El general Dathasiva, que tenia un gran afecte personal per Mana, al saber de la seva mort es va revoltar i va derrotar les forces reials manades pel rei en persona prop d'una població anomenada Tintini. El rei va poder escapar a l'Índia sense emportar-se res més de la regalia que el llaç del coll que provava la seva identitat. Dathasiva es va proclamar rei.
A diferència d'altres reis no va mostrar respecte cap als monjos i va espoliar els temples de la capital de les seves riquesses inclòs el pinacle d'or del temple Thuparama i la canòpia daurada amb gemmes de la punta més alta del Ruwanwelisaya. Es diu que va fondre totes les imatges d'or o es va apropiar del metall per al seu propi ús. Els seus soldats indis haurien agafat els dipòsits 'arròs per celebracions que es trobaven a la sala d'almoines del Mahapali i també es van emportar una quantitat de botí obtingut dels palaus reials.
El rei hauria enviat una ambaixada al emperador de la Xina amb un memorial i productes del país com a regal.
Se suposa que finalment Dathopa Tissa s'hauria penedit de la seva actitud sobre les propietats dels temples, sobretot quan Aggabodhi III va tornar amb un exèrcit mercenari reclutat a l'Índia i va veure que no tenia suport popular ni dels monjos. Aggabodhi va triomfar fàcilment i per tercera vegada va recuperar el poder.
Poc temps després Dathopa Tissa I va retornar amb un exèrcit de mercenaris, però encara que Aggabodhi III es va retirar a Ruhunu, el seu germà Kassapa, que era qui tenia el poder efectiu, es va quedar, el va derrotar i el va foragitar altre cop cap a l'Índia.
Al cap d'uns anys, ja sent rei Kassapa II, Dathopa Tissa I va reunir un altre cop un exèrcit mercenari indi i va retornar a l'illa, però fou derrotat i mort per Kassapa.

## Referències

* Outlines of Ceylon history, per Donald Obeyesekere, "Times of Ceylon", Colombo, 1911.
# Ian Burgess

Ian Burgess va ser un pilot de curses automobilístiques britànic nascut el 6 de juny del 1930 a Londres, Anglaterra que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.

## A la F1

Va debutar a la setena cursa de la temporada 1958 (la novena temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el 19 de juliol del 1958 el GP de la Gran Bretanya al Circuit de Silverstone.
Ian Burgess va participar en un total de vint curses puntuables pel campionat de la F1, disputades en sis temporades diferents (1958 - 1963) aconseguint un sisè lloc com a millor classificació.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | Posició | Punts |
| 1958 | Cooper Car Company | Cooper | Climax | ARG | MON | HOL | 500 | BEL | FRA | GBR Ret | | | | | - | 0 |
| 1958 | High Efficiency Motors | Cooper | Climax | | | | | | | | ALE 7 | POR | ITA | MAR | - | 0 |
| 1959 | Scuderia Centro Sud | Cooper | Maserati | MON | 500 | HOL | FRA Ret | GBR Ret | ALE 6 | POR | ITA 14 | USA | | | - | 0 |
| 1960 | Scuderia Centro Sud | Cooper | Maserati | ARG | MON NVQ | 500 | HOL | BEL | FRA 10 | GBR Ret | POR | ITA | USA Ret | | - | 0 |
| 1961 | Camoradi International | Lotus | Climax | MON | HOL NVS | BEL NVS | FRA 14 | GBR 14 | | | | | | | - | 0 |
| 1961 | Camoradi International | Cooper | Climax | | | | | | ALE 12 | ITA | USA | | | | - | 0 |
| 1962 | Anglo American Equipe | Cooper | Climax | HOL | MON | BEL | FRA | GBR 12 | ALE 11 | ITA NVQ | USA | SUD | | | - | 0 |
| 1963 | Scirocco-Powell | Scirocco | BRM | MON | BEL | HOL | FRA | GBR Ret | ALE Ret | ITA | USA | MEX | SUD | | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 20 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
# Espuri Nauci Rútil (tribú consular 424 aC)

Espuri Nauci Rútil (llatí: Spurius Nautius Rutilus) va ser un magistrat romà que va viure al segle v aC.
L'any 424 aC, va ser tribú amb potestat consular, juntament amb tres col·legues més, Luci Sergi Fidenes, Api Claudi Cras Sabí i Sext Juli Jul. Sota el seu mandat, no hi va haver cap guerra o conflicte. D'acord amb els desitjos expressats pel dictador durant la guerra anterior, els tribuns militars celebraven la magnificència dels jocs, que atreien molts espectadors dels països veïns.
Per incitació dels tribuns de la plebs alguns plebeus van començar a fer campanya per a presentar-se a les eleccions de l'any següent. El Senat i els tribuns militars en el càrrec, es van reunir en secret en l'absència dels tribuns de la plebs, i van decidir que per l'any següent serien elegits cònsols, i no els tribuns amb potestat consular, excloent així qualsevol candidatura plebea.

## Referències

* ↑ Diodor de Sicília, Βιβλιοθήκη ἱστορική, llibre XII, 34
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita IV, 35
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita IV, 36
* Espuri Nauci Rutil ;
** Gai Nauci Rutil, fill de l'anterior, cònsol en el 475 i 458 aEC ;
** Espuri Nauci Rutil, germà de l'anterior, cònsol en el 488 aEC ;
*** Espuri Nauci Rutil, fill de l'anterior, tribú consular en el 424 aEC ;
**** Espuri Nauci Rutil, fill de l'anterior, tribú consular en el 419, 416 i 404 aEC i cònsol en 411 aEC ;
* Espuri Nauci Rutil, cònsol en el 316 aEC ;
* Gai Nauci Rutil, cònsol en el 287 aEC
# Escher

Escher és el nom dels següents personatges:
* Alfred Escher (1819 - 1882).
* Arnold Escher von der Linth.
* Felix Escher.
* Hans Conrad Escher von der Linth (1767 - 1823).
* Josef Escher (1885 - 1954), Canceller Federal Suís.
* Maurits Cornelis Escher (1898 - 1972), artista neerlandès, conegut pels seus gravats, litografies i il·lustracions a tinta, que sovint representen construccions impossibles.
# José Mário Branco

José Mário Branco (Porto, 25 de maig de 1942 - Lisboa, 19 de novembre de 2019) va ser un cantautor portuguès.
Representant de la música de protesta o engatjada portuguesa, inicià la seva carrera durant la dictadura de Salazar. Fou encalçat pel règim i hagué d'exiliar-se a França. Amb ell treballaren José Afonso, Sérgio Godinho, Luís Represas, Fausto i Camané, entre d'altres, amb qui participà en concerts o àlbums editats com a músic i/o responsable dels arranjaments musicals. També va compondre i cantar per al teatre, el cinema i la televisió. El 1974 fundà el GAC (Grupo de Acção Cultural) amb el qual enregistrà un parell d'àlbums.
Barreja de música de protesta, fado i d'altres gèneres musicals, són obres seves famoses els discs Ser solidário, Margem de certa maneira, A noite i l'emblemàtic FMI, obra-síntesi del moviment revolucionari portuguès amb els seus somnis i desenganys. Aquest darrer disc fou prohibit i censurat a qualsevol rádio, TV o mitjà de divulgació pública. No obstant això, FMI esdevindria, probablement, la seva obra més coneguda. El sei àlbum més recent, de 2004, es titula Resistir é vencer en homenatge al poble de Tímor, qui va resistir durant dècades l'ocupació militar indonèsia després de la Revolució dels clavells.
El 2006, amb 64 anys, José Mário Branco començà la llicenciatura de Lingüística, a la Facultat de Lletres de la Universidade Clássica de Lisboa. Acabà el primer curs, amb una mitjana de 19,1 punts, i va ser considerat el millor alumne del seu curs. Tot amb tot rebutjà els premis que li foren atorgats tot declarant que era «quelcom de normal en una carrera acadèmica».

## Discografia
### Àlbums

* 1971 - Mudam-se os tempos, mudam-se as vontades
* 1973 - Margem de certa maneira
* 1976 - A cantiga é uma arma (G.A.C)
* 1977 - Pois canté! (G.A.C.)
* 1978 - A mãe
* 1982 - Ser solidário
* 1982 - FMI
* 1985 - A noite
* 1990 - Correspondências
* 1997 - José Mário Branco ao vivo
* 1999 - Canções escolhidas 71 / 97 (Recopilació)
* 2004 - Resistir é vencer

## Enllaços externs

* Vilar de Mouros (portuguès)
* CITI Arxivat 2007-07-02 a Wayback Machine. (portuguès)
* FMI (portuguès)

## Referències

* ↑ «José Mário Branco é aluno de excelência». Arxivat de l'original el 2014-01-02. [Consulta: 1r gener 2014].
# Crystallaria asprella

Crystallaria asprella és una espècie de peix de la família dels pèrcids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 16 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Nord-amèrica.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Page, L. M.; Burr, B. M. A field guide to freshwater fishes: North America north of Mexico (en anglès). Houghton Mifflin Company, 1991. ISBN 0-395-35307-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Espuri Papiri Cursor

Espuri Papiri Cursor (en llatí Spurius Papirius Cursor) va ser un magistrat romà fill del censor romà Lucius Papirius Cursor. Pertanyia a la gens Papíria, una antiga família romana d'origen plebeu.
Va ser tribú militar l'any 380 aC, segons diu Titus Livi.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita VI,27
* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 904.
# Eschenbach (Sankt Gallen)

Eschenbach és un municipi del cantó de Sankt Gallen (Suïssa), situat al districte de See-Gaster.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Consell Popular de Letònia

El Consell Popular de Letònia (en letó:Latvijas Tautas padome o també conegut com a Consell del Poble de Letònia va ser un consell temporal que va declarar la indepèndencia de Letònia l'any 1918 i va actuar com un Govern Provisional fins que va ser escollida l'Assemblea Constitucional de Letònia (Satversmes sapulce) el 1920.

## Història

El Consell Popular es va formar el 17 de novembre 1918 com a resultat de la fusió de dos consells de les organitzacions letones: el Consell Temporal Nacional de Letònia (Latvijas Pagaidu Nacionala padome o LPNP) i el Bloc Democràtic (Demokratiskais bloks). Originàriament, el consell constava de 40 membres que representaven totes les principals organitzacions polítiques letones, excepte l'extrema dreta i l'extrema esquerra. Més tard es va ampliar a 245 representants.
El 18 de novembre de 1918, el Consell Popular va declarar Letònia com a país independent. Tenia a Jānis Čakste com el seu president i Kārlis Ulmanis com el primer ministre del Govern Provisional de Letònia. El consell va actuar com un parlament provisional de Letònia fins a l'1 de maig 1920, quan l'Assemblea Constituent (Satversmes sapulce) va entrar en vigor.

## Referències

* http://www.historia.lv/search/node/T%20ta%20tautas%20padome%20tautas%20padome%5BEnllaç+no+actiu%5D
# José Landero Corchado

José Landero Corchado (Alburquerque, 16 de desembre de 1784 - Madrid, 9 de juny de 1848) va ser un militar, jurista i polític liberal espanyol, ministre durant la minoria d'edat d'Isabel II.
Com a militar, va combatre en la guerra del francès, la qual cosa va retardar la seva formació acadèmica, llicenciant-se en Dret en 1811. Durant el regnat de Ferran VII es va unir als liberals, i fou jutge de Talavera de la Reina durant el Trienni Liberal. En 1823, restaurat l'absolutisme ferrandí, va marxar a França exiliat i no va tornar fins a l'amnistia de 1834.
Va ser escollit procurador en les Corts en 1836 i 1839 per la província de Badajoz, i senador en 1839 i 1841, durant la minoria d'edat d'Isabel II. Home de confiança de Baldomero Espartero, va ser nomenat ministre de Gracia i Justícia en el gabinet de José María Calatrava d'agost de 1836, càrrec que va exercir fins a 1837. En 1847 va ser nomenat senador vitalici.

## Referències

* ↑ José Landero Corchado a xtec.es
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ Fitxa del Senat
# Cophyla

Cophyla és un gènere de granotes de la família Microhylidae que es troba a Madagascar.

## Taxonomia

* Cophyla berara (Vences, Andreone & Glaw, 2005).
* Cophyla phyllodactyla (Boettger, 1880).

## Referències

* IUCN (anglès)
# Gabeu

Gabeu (Gabaeus, Γαβαῖος), fou un governant de la Frígia Hel·lespòntica o Frígia Menor esmentat per Xenofont (Xen. Cyropedia 2.1.5). Estava aliat als assiris contra Cir II el Gran de Pèrsia. Derrotats els assiris, Gabeu va retornar al seu país. Això correspondria al segle vi aC.
# Deputazioni di storia patria

Les Deputazioni d'història pàtria són diversos instituts de caràcter local, sostinguts de l'Estat italià, sorgits en les regions italianes durant el segle xix, durant el procés d'annexions i formació del Regne d'Itàlia. El seu objectius principal fou promoure estudis històrics relatius als territoris dels Estats Italians pre-unitaris. així com publicar diverses obres històriques periòdiques.

## Les deputazioni i les societats
### Deputazioni

* Deputazione di storia patria negli Abruzzi
* Deputazione di storia patria per il Friuli.
* Deputazione di storia patria per la Calabria.
* Deputazione di storia patria per la Lucania
* Deputazione di storia patria per la Sardegna.
* Deputazione di storia patria per la Toscana.
* Deputazione di storia patria per la Venezia Giulia.
* Deputazione di storia patria per le antiche provincie modenesi.
* Deputazione di storia patria per le Marche.
* Deputazione di storia patria per le province di Romagna.
* Deputazione di storia patria per le province parmensi.
* Deputazione di storia patria per le Venezie
* Deputazione di storia patria per l'Umbria
* Deputazione subalpina di storia patria

### Societats

* Società dalmata di storia patria
* Società ligure di storia patria
* Società napoletana di storia patria
* Società nissena di storia patria
* Società pavese di storia patria
* Società reggiana di studi storici
* Società romana di storia patria
* Società salernitana di storia patria
* Società savonese di storia patria
* Società siciliana di storia patria
* Società storica lombarda
* Società di storia patria per la Puglia
* Società storica di Terra d'Otranto
* Società storica della Valdelsa
* Società storica pisana
* Società toscana per la storia del Risorgimento italiano
* Società pistoiese di storia patria

#### Societast sicilianes locals d'Història Pàtria

* Consulta regionale delle Società di Storia Patria siciliane, Caltanissetta
* Società Agrigentina di Storia Patria, Agrigento
* Società Calatina di Storia Patria e Cultura, Caltagirone
* Società Nissena di Storia Patria, Caltanissetta
* Società di Storia Patria per la Sicilia Orientale, Catania
* Società Ipparina di Storia Patria, Comiso
* Società Giarrese di Storia Patria e Cultura, Giarre
* Società Ispicese di Storia Patria, Ispica
* Associazione Marsalese di Storia Patria, Marsala
* Società Messinese di Storia Patria, Messina
* Società Milazzese di Storia Patria, Milazzo
* Centro studi storici di Monforte San Giorgio e del Valdemone
* Società Siciliana di Storia Patria, Palermo
* Società Pattese di Storia Patria, Patti
* Società di Storia Patria della Sicilia centro-meridionale, Piazza Armerina
* Società Ragusana di Storia Patria, Ragusa
* Società Ramacchese di Storia Patria e Cultura, Ramacca
* Società di Storia Patria Francesco Rosolino Fazio, Roccapalumba
* Società di Storia Patria Santa Croce Camerina
* Società Siracusana di Storia Patria, Siracusa
* Società Trapanese di Storia Patria, Trapani
# Espuri Nauci Rútil

Espuri Nauci Rútil és el nom dels següents personatges:
* Espuri Nauci Rútil (cònsol 488 aC)
* Espuri Nauci Rútil (tribú consular 424 aC)
* Espuri Nauci Rútil (tribú consular 419 aC)
* Espuri Nauci Rútil (cònsol 316 aC)
* Espuri Nauci Rutil (militar), oficial del cònsol Luci Papiri Cursor (cònsol)
# Eschenz

Eschenz és un municipi del cantó de Turgòvia (Suïssa), situat al districte de Steckborn.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Col·legi de Sant Andreu (la Seu d'Urgell)

El col·legi de Sant Andreu fou un centre d'ensenyament de la Seu d'Urgell fundat el 1598 pel bisbe d'Urgell i copríncep d'Andorra valencià Andreu Capella. El centre pertanyia als jesuïtes i va estar en actiu fins la seva expulsió el 1765. En la seva etapa inicial va patir penúries económiques però al segle xviii va rebre financiació a través de la causa pia fundada pel canonge Lluís de Sabater.

## Referències

* ↑ Diccionario historico o Biografia universal. en la libreria de Narciso Oliva, 1831.
* ↑ Vilaró, Albert. «Estudis preliminars». A: Manual Digest de les Valls Neutres d'Andorra. Alona Editors i Consell General de les Valls d'Andorra, 2018. ISBN 978-99920-66-05-8.

## Bibliografia

* Borràs, Antoni «Fundació del col·legi de Sant Andreu, de la Companyia de Jesús, a la Seu d'Urgell (1598-1600)». Urgelia, 1979, p.379-401.
# Judith Pallarés Cortés

Judith Pallarés Cortés (Barcelona, 5 d'agost de 1972) és una política i politòloga andorrana nascuda a Catalunya. Presidenta i una de les fundadores del partit polític liberal ACCIÓ per Andorra des del mes d'octubre del 2022. Va ser membre de la formació Liberals d'Andorra des de 2001 fins al 2022. Consellera del Comú de la Massana (2003-2007) i consellera general per circumscripció parroquial (per la Massana) entre el 2015 i el 2019. Ministra de Funció Pública i Simplificació de l'Administració des del 2019 fins al 2021 i ministra d'Afers Socials, Joventut i Igualtat del 2021 al maig del 2023.
També va ser tresorera de la Liberal Internacional del 2018 fins a 2021 i és membre de la ILNW. Ha participat en diferents programes de lideratge femení i és articulista habitual en diferents mitjans de comunicació andorrans.
Va ser cap de llista en els comicis del 2 d'abril del 2023 amb ACCIÓ on no va arribar a accedir al Consell General. El seu partit va obtenir un escó per la circumscripció parroquial en Escaldes- Engordany amb Marc Magallón.
És llicenciada en Ciències Polítiques i de l'Administració per la Universitat de Barcelona, amb un Màster en Direcció pública a ESADE (EMPA) i amb una formació en contractació pública i subvencions europees al College of Europe de Brussel·les.
Va ser membre titular de la Delegació andorrana a l'Assemblea Parlamentària del Consell d'Europa des de 2015 fins a gener de 2018 i membre de la Comissió especial de vigilància i prevenció de risc per a l'estabilitat financera entre gener i abril de 2018. Presidenta suplent del Grup Parlamentari Liberal des de desembre de 2017 i membre: de la Comissió Legislativa d'Interior, de la Comissió Legislativa d'Afers Socials i de la Comissió Legislativa de Sanitat i Medi Ambient, aquesta darrera des de gener de 2018 mentre les altres dues des del 2015.

## Referències

* ↑ «Acció, un nou partit a Andorra sorgit de la ruptura interna dels Liberals». [Consulta: 10 juliol 2024].
* 1 2 La Ministra al web Funció Pública i Reforma de l'Administració del Govern d'Andorra
* ↑ RTVA, Andorra Difusió. «Judith Pallarés, nova tresorera de la Liberal Internacional | Andorra Difusió». [Consulta: 10 juliol 2024].
* ↑ «Eleccions generals 2023» (en català).
* ↑ «Judith Pallarés Cortés — Consell General Principat d'Andorra».

## Enllaços externs

* Perfil de Judith Pallarés candidata https://pobleandorra.com/politica/el-perfil-de-judith-pallares-falten-dones-al-capdavant-de-les-formacions-politiques/
* https://www.altaveu.com/judith-pallares_192_115.html
* https://www.diariandorra.ad/autores/judith-pallares/