OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Conrado Miranda

Conrado Miranda (San Vicente, 14 d'octubre de 1928 - San Salvador, 13 d'octubre de 2021) fou un futbolista salvadorenc de la dècada de 1950.
Fou 54 cops internacional amb la selecció del Salvador.
Pel que fa a clubs, destacà a Uruguay de Coronado
Trajectòria com a entrenador:
* 1955-1957: Marte Quezaltepeque
* 1959-1961: Águila
* 1961: El Salvador
* 1962: UES
* ?: Quequeisque FC
* 1967: Alianza
* 1971: El Salvador
* 1975: El Salvador
* 1975-1978: Águila
* 1962: Atlante
* 1986-1987: Once Municipal
* 1989: El Salvador
* 1989: Cojutepeque
* 1993-1995: El Roble
* ?: Tiburones

## Referències

* ↑ EL SALVADOR CAMPEON DE FUTBOL DE VII JUEGOS - El Balón Cuscatleco (castellà)
* ↑ Memorias de México 1954 Arxivat 2012-08-24 a Wayback Machine. - La Prensa Gráfica (castellà)
* ↑ Eliseo Quintanilla, el primer cuzcatleco aquí en 20 años - Nación (castellà)
* ↑ Conrado Miranda Zarco es un técnico excepcional elsalvador.com
* ↑ Courtney, Barrie. «International Matches 1989 - North and Central America and Caribbean». RSSSF, 02-02-2005.
* ↑ ¿QUÉPASÓCON...CONRADOMIRANDA - (castellà)
# El Molí Nou (Vidrà)

El Molí Nou és un molí de Vidrà (Osona) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Construcció de planta complexa i irregular, resultat del creixement l'edifici principal. El material constructiu bàsic és la pedra. El complexa consta de dos molins situats a la confluència de la riera de Sant Bartomeu i el riu Gest. Tot i el seu estat d'abandonament, es pot apreciar perfectament el funcionament dels dos molins. Així, hi podem veure el rec, les moles, i el desaigua. Són destacables les arcades dels desaigües d'ambdós molins, perfectament conservades. L'estat enrunat en el que es troben els dos edificis dificulta la reproducció completa de llurs plantes (especialment en el molí superior).

## Història

L'existència de molins a les ribes dels principals rius del Vidranès és coneguda des de la baixa edat mitja. Des dels seus inicis sempre havien estat, com arreu, de titularitat senyorial. El molí Nou, possiblement adscrit al castell de Milany, és el successor d'aquells molins medievals, tot i que els seus murs daten del segle xvi al XVIII. Els avenços tècnics, d'ençà la Revolució Industrial, i els seus emplaçaments en llocs aïllats, foren la causa principal del seu abandonament. El molí Nou, per la seva part, és de cronologia incerta, tot i que, ben segur, va perdre la seva funció al segle xix. Malgrat el seu lamentable estat de conservació, aquest esdevé un excel·lent exemple per estudiar aquesta mena de construccions.

## Referències

* 1 2 «El Molí Nou». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 agost 2017].
# Casa Marquesa

La Casa Marquesa és una obra amb elements del gòtic tardà de Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

L'únic exemple de les cases senyorials dels segles XVI - XVII, que s'ha conservat fins al dia d'avui sense excessives modificacions és la casa Marquesa. Amb una façana on s'hi poden apreciar els trets originals d'un sistema constructiu on predomina el ple sobre el buit, amb porta solar i absència de balcons, la casa s'organitza en planta baixa al voltant del pati d'arribada, planta noble, golfes sota coberta de teula a dues vessants. A l'interior destaquen el pati, el pou, l'escala, els abeuradors, la sala, els festejadors, etc.

## Història

Al segle xvii la ciutat encara era encerclada per muralles. A fora només hi havia el monestir i les cases adjacents, i a la banda de llevant el raval de Tueda format pels actuals carrers Major i Maragall. Els carrers importants eren, per tant, els de Joan Goula, Especiers, Sant Joan, Sant Pere, les Voltes, Clavé i la Plaça.

## Referències

* 1 2 «Casa Marquesa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 octubre 2018].
# Funció zeta d'Artin-Mazur

En matemàtiques, la funció zeta d'Artin-Mazur és una eina per a l'estudi de les funcions iterades que apareixen en els sistemes dinàmics i fractals. Deu el seu nom a Michael Artin i Barry Mazur, que van introduir aquesta funció el 1965. Aquesta funció va ser posteriorment investigada i difosa àmpliament per Stephen Smale.
La funció és definida com la sèrie formal de potències
    $\zeta _{f}(z)=\exp \sum _{n=1}^{\infty }{\textrm {card}}\left({\textrm {Fix}}(f^{n})\right){\frac {z^{n}}{n}}$,
on ${\textrm {Fix}}(f^{n})$ és el conjunt de punts fixos del n-èsim iterat d'una funció iterada $f$, i ${\textrm {card}}\left({\textrm {Fix}}(f^{n})\right)$ és la cardinalitat d'aquest conjunt de punts fixos.
Notar que la funció zeta només és definida si el conjunt de punts fixos és finit. Aquesta definició és formal en el sentit que no sempre posseeix un radi de convergència positiu.
La funció zeta d'Artin-Mazur és un invariant sota una conjugació topològica.
El teorema de Milnor-Thurston estableix que la funció zeta d'Artin-Mazur és la inversa del «determinant pastat» de $f$.

## Anàlegs

Formalment, la funció zeta d'Artin-Mazur és similar a la funció zeta local, quan un difeomorfisme en una varietat compacta reemplaça el mapeig de Frobenius per una varietat algebraica sobre un cos finit.
En certs casos, la funció zeta d'Artin-Mazur pot ser relacionada amb la funció zeta de Ihara d'una gràfica.

## Referències

* ↑ Michael Artin, Barry Mazur: On periodic points. In: Annals of Mathematics. 81, 1965, S. 82–99.
* ↑ Stephen Smale: Differential dynamical systems. In: Bulletin of the American Mathematical Society. 73, 1967, S. 747–817.

## Bibliografia

* David Ruelle, Dynamical Zeta Functions and Transfer Operators Arxivat 2006-09-25 a Wayback Machine. (2002) PDF

## Vegeu també

* Funció zeta
* Funció zeta de Lefschetz
* Nombre de Lefschetz
# Crédit Agricole Suisse Open Gstaad 2014

El Torneig de Gstaad 2014, oficialment conegut com a Crédit Agricole Suisse Open Gstaad 2014, és una competició tennística jugada sobre terra batuda que està inclosa dins de les sèries 250 de l'ATP. La 47a edició del torneig es va celebrar entre el 19 i el 27 de juliol de 2014 al Roy Emerson Arena de Gstaad, Suïssa.

## Quadre individual masculí

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final |
| 1 | M. Iujni | 6 | 6 | |
| | K. de Schepper | 3 | 4 | | 1 | M. Iujni | 6 | 1 | 4 |
| WC | H. Laaksonen | 4 | 6 | 5 | 7 | R. Haase | 3 | 6 | 6 |
| 7 | R. Haase | 6 | 1 | 7 | | | | | | 7 | R. Haase | 3 | 6$^4$ | |
| 3 | G. García López | 2 | 6 | 4 | | | | | | | J. Mónaco | 6 | 7 | |
| | J. Mónaco | 6 | 2 | 6 | | J. Mónaco | 7 | 6 | | | | | | |
| | T. Bellucci | 6 | 6 | | | T. Bellucci | 6¹ | 1 | | | | | | |
| 5 | F. Delbonis | 4 | 4 | | | | | | | | | | | | J. Mónaco | 3 | 5 |
| WC | V. Troicki | 6 | 6 | | | | | | | | | | | | P. Andújar | 6 | 7 |
| | A. Gólubev | 3 | 4 | | WC | V. Troicki | 4 | 7 | 1 | | | | | |
| | J-L. Struff | 6 | 3 | 6$^3$ | 4 | F. Verdasco | 6 | 6$^7$ | 6 | | | | | |
| 4 | F. Verdasco | 3 | 6 | 7 | | | | | | 4 | F. Verdasco | 3 | 7 | 1 |
| | P. Andújar | 6 | 6 | | | | | | | | P. Andújar | 6 | 6² | 6 |
| | B. Rola | 3 | 3 | | | P. Andújar | 7 | 6 | | | | | | |
| WC | Y. Marti | 1 | 4 | | 2 | M. Granollers | 5 | 3 | |
| 2 | M. Granollers | 6 | 6 | | | | | | |

## Quadre dobles masculins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Jamie Murray John Peers | 7 | 4 | [9] |
| | Facundo Bagnis Federico Delbonis | 5 | 6 | [11] | | Facundo Bagnis Federico Delbonis | 3 | 4 |
| 3 | Andre Begemann Robin Haase | 6 | 6 | | 3 | Andre Begemann Robin Haase | 6 | 6 |
| | Philipp Marx Blaž Rola | 1 | 4 | | | | | | 3 | Andre Begemann Robin Haase | 6 | 6 |
| | Rameez Junaid Michal Mertiňák | 7 | 3 | [14] | | | | | | Rameez Junaid Michal Mertiňák | 3 | 4 |
| 4 | Johan Brunström Nicholas Monroe | 6⁵ | 6 | [12] | | Rameez Junaid Michal Mertiňák | 6 | 6 |
| | Pablo Andújar Juan Mónaco | 7 | 6 | | | Pablo Andújar Juan Mónaco | 3 | 1 |
| | Dominik Meffert Philipp Oswald | 6$^3$ | 4 | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial (francès) (alemany) (anglès)
* Quadre individual masculí PDF
* Quadre dobles masculins PDF
Gstaad :
1968
1969
1970
1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2021
2022
2023
2024 :
ATP World Tour 2014
< 2013
2015 > :
ATP World Tour Finals, Londres :
# Conrat Bonacolsi

Conrat Bonacolsi fou fill de Pinamonte Bonacolsi. Va rebre el feu de Pozzuolo del Bisbe de Màntua que va ajuntar al feu heretat de Castellaro. Va morir probablement bastant jove deixant dos fills naturals: Rivazzulo i Martino Bonacolsi que el 1315 van vendre el feu de Castellaro.
# Hans Berglund

Hans Berglund (Estocolm, 24 de febrer de 1918 - Estocolm, 17 de setembre de 2006) fou un piragüista suec que va competir durant les dècades de 1930 i 1940.
El 1948 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Londres on, formant parella amb Lennart Klingström, va guanyar la medalla d'or en el K-2 1.000 metres del programa de piragüisme.
En el seu palmarès també destaquen una medalla d'or i una de plata al Campionat del Món de piragüisme en aigües tranquil·les de 1948 i 1938 respectivament.
Després de retirar-se de les competicions va exercir com a tècnic de la Federació Internacional de Piragüisme als Jocs Olímpics de 1956 i 1964. Fou el pare del també piragüista Bo Berglund.

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Hans Berglund». [Consulta: 9 setembre 2021].
* ↑ Hans Berglund. Swedish Olympic Committee
# Encino

Encino és un districte a la Vall de San Fernando, és una regió de la ciutat de Los Angeles, Califòrnia, Estats Units. És al centre del sud de San Fernando Valley a prop les comunitats de Tarzana, Reseda, Sherman Oaks, Bel-Air i Brentwood.

## Educació

El Districte Escolar Unificat de Los Angeles (LAUSD) gestiona escoles públiques. L'Escola Preparatòria Birmingham Charter serveix parts de Encino. La Biblioteca Pública de Los Angeles gestiona la Biblioteca Sucursal Encino-Tarzana en Tarzana, es troba en Ventura Boulevard.

## Població

Hi ha aproximadament 41.905 residents. Conforme al cens de l'any 2009. Entre els habitants famosos destaquen:
* Bud Abbott
* Don Ameche
* Foster Brooks
* Edgar Rice Burroughs
* Johnny Carson
* Johnny Cash
* Richard Crenna
* Cherie Currie
* Alice Faye
* Annette Funicello
* Clark Gable
* Dave Grohl
* Phil Harris
* Phil Hartman
* Edward Everett Horton
* Ron Howard
* David Hasselhoff
* Ice Cube
* Família Jackson
* Al Jolson
* Lisa Kudrow
* Carole Lombard
* Julie London
* Daniel Pearl
* Tom Petty
* Richard Pryor
* Sally Ride
* Jenni Rivera
* Mickey Rooney
* Ann Sheridan
* Ashlee Simpson
* Arthur Treacher
* Steve Vai
* John Wayne
* Jack Webb
* John Wooden

## Notes

* ↑ Landsberg, Mitchell. "It's a charter year and new future for Birmingham High." Los Angeles Times. August 20, 2009. p. 1
* ↑ "Birmingham Community Charter High School Renewal Charter Petition Submitted to the Los Angeles Unified School District October 29, 2013 For the term July 1, 2014 – June 30, 2019 Arxivat de març 28, 2014, a Wayback Machine.." Distrito Escolar Unificado de Los Ángeles. p. 23.
# Cascades Nelson

Les cascades Nelson, són unes cascades que es troben a la reserva natural de Tasmània, declarada Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO, a la regió de la Costa Oest de Tasmània, Austràlia.

## Localització i característiques

Les Cascades de Nelson es troben al Parc nacional de Franklin-Gordon Wild Rivers, accessible des de Queenstown, situat a 27 km a l'oest, a través de la Lyell Highway que travessa la vall de Nelson.
Les caigudes d'aigua tenen uns 30 m d'altura.

## Referències

* ↑ «Nelson Falls». World of Waterfalls. Johnny T. Cheng, 29-11-2006. [Consulta: 31 maig 2014].

## Vegeu també

* Llista de cascades
* Llista de cascades d'Austràlia
# Francis S. Low

Francis S. Low (Albany, 15 d'agost de 1894 - Oakland, 22 de gener de 1964) Francis Stuart Low CBE va ser un oficial condecorat de la Marina dels Estats Unitss amb el rang d'Almirall de quatre estrelles. Com a expert en la guerra submarina, Low és acreditat amb la idea que els bombarders bimotors de l'Exèrcit podrien ser llançats des d'un portaavions. Aquesta idea es va adoptar més tard per a la planificació de l'atac de Doolittle.
Low es va distingir com a Cap d'Estat Major de la Desena Flota dels Estats Units durant la campanya de submarins a l'Oceà Atlàntic i va completar la seva carrera el 1956 com a Comandant, Frontera del Mar Occidental i Flota de Reserva del Pacífic.

## Referències

* ↑ «Low, Francis S.» (en anglès americà). [Consulta: 26 març 2023].
* ↑ «T/R.Adm. Francis Stuart Low of the US Navy (USN) - Allied Warship Commanders of WWII - uboat.net». [Consulta: 26 març 2023].
# Ctenomys perrensi

Ctenomys perrensis és una espècie de mamífer rosegador histricomorf de la família dels ctenòmids. És endèmic de l'Argentina. Fou anomenat en honor de Richard Perrens, un col·leccionista establert a l'Argentina.

## Referències

* ↑ Beolens, Watkins i Grayson, 2009, «Perrens».

## Bibliografia

* Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009. ISBN 978-0801893049.
# Callionymus hainanensis

Callionymus hainanensis és una espècie de peix de la família dels cal·lionímids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba a la Xina.

## Referències

* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, Gene S.; Collette, Bruce B.; Facey, Douglas E.; Bowen, Brian W. The diversity of fishes: Biology, Evolution, and Ecology (en anglès). Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2009, p. 720. ISBN 978-14-0512-494-2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Copa del Rei de futbol 1914

La Copa del Rei de futbol 1914 va ser la 12ena edició de la Copa d'Espanya.

## Detalls

Després de la divisió de l'any anterior, la Federació Espanyola agafà les regnes de la competició i decidí que els existents campionats regionals servirien per classificar els diferents clubs a la competició nacional. La competició es disputà entre el 29 de març i el 10 de maig.
Equips classificats:
* Regió Nord: Athletic de Bilbao
* Regió Centre: Sociedad Gimnástica
* Regió Sud: Sevilla Balompié (campió de la Copa Sevilla, finalment no participà)
* Galícia: Real Vigo Sporting Club
* Catalunya: Futbol Club Espanya

## Fase final

| Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final |
| 29 de març - 3 de maig | 29 de març - 3 de maig | 29 de març - 3 de maig | 10 de maig | 10 de maig |
| Athletic Club | 11 | 3 |
| Real Vigo Sporting Club | 0 | 3 |
| | | | Athletic Club | 2 |
| | | | Futbol Club Espanya | 1 |
| Futbol Club Espanya | 1 | 1 |
| Sociedad Gimnástica Española | 0 | 1 |

## Semifinals
### Anada

| Athletic Bilbao | 11-0 | Real Vigo SC |
| José María Belauste "I" 20' Severino Zuazo 35' Alfonso González "Apón" 38', 40', 54' Ramón Belauste "II" 43' Rafael Moreno "Pichichi" 60', 70', 81', 89' Luis Iceta 90' | | |
| Futbol Club Espanya | 1-0 | Sociedad Gimnástica |

### Tornada

| Real Vigo SC | 3-3 | Athletic Bilbao |
| Lago A. Haz A. Haz | | Severino Zuazo 12' Ramón Belauste "II" 15' Severino Zuazo |
| Sociedad Gimnástica | 1-1 | Futbol Club Espanya |
| Uribarri | | ? |

## Final

| Athletic Bilbao | 2 - 1 | Futbol Club Espanya |
| Severino Zuazo 20', 29' | | 88' Jaume Villena |

## Campió

* Campions de la Copa d'Espanya 1914
* Athletic Club 5è títol

## Referències

* ↑ «Spain - List of Cup Finals». The Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation. [Consulta: 9 juny 2015].
* ↑ «Spain - Cup 1914». The Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation. [Consulta: 9 juny 2015].
* ↑ (castellà) Copa de 1914 a linguasport.com
# Helena (Montana)

Helena és la capital de l'estat de Montana, als Estats Units d'Amèrica. És al comtat de Lewis and Clark, a la zona oest de l'estat. Té una població de 29.596 habitants (segons el cens del 2010).

## Història

Helena fou fundada el 30 d'octubre de 1864 després de la descoberta d'un jaciment de sorra d'or a la regió. El 1888, cinquanta milionaris de l'època hi vivien, el que representava la concentració més gran del món.
Va ser la capital del Territori de Montana des del 1875 (quan va deixar de ser-ho Virginia City) fins a la conversió del Territori en l'Estat de Montana, el 8 de novembre de 1889.

## Població

Segons el cens de l'any 2000, la ciutat tenia 25.780 habitants, el seu origen ètnic era el següent:
* 94,78% Raça blanca
* 2,10% Nadius americans
* 1,67% Hispanoamericans
* 1,66% Multiracials
* 0,78% Asiàtics
* 0,38% D'altres orígens
* 0,23% Raça negra
* 0,07% Polinesis

## Els inicis

La ciutat es fundà el 30 d'octubre de 1864, després que els "Quatre Georgians" descobrissin or al Last Chance Creek. El carrer principal d'Helena s'anomena Chance Gluch i segueix el llit original del rierol a través del centre històric.
Originalment, la ciutat s'anomenava "Crabtown", en honor de John Crab, un dels "Quatre Georgians". La ciutat s'anà expandint a mesura que hi anaven arribant nous miners, fins que es decidí de canviar-li el nom. Després de molts suggeriments, John Sommerville suggerí el nom del seu poble, Santa Helena, Minnesota, però la pronunciació (Hel-E-na) no agradà als miners qui preferiren HELL-en-a (Hell = infern), així com abandonar el terme "Sant" del nom, ja que el consideraren innecessari; el nou nom Helena va ser adoptat. Una altra proposta va ser el nom "Tomah" que obtingué només dos vots.

## Personatges il·lustres

* Gary Cooper, famós actor, guanyador del premi Oscar en tres ocasions.

## Referències

* ↑ «Helena, Montana» (en anglès). Cens dels Estats Units del 2000, 2000. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 16 octubre 2011].
Capitals d'estat dels Estats Units :
ALMontgomery
AKJuneau
AZPhoenix
ARLittle Rock
CASacramento
CODenver
CTHartford
DEDover
FLTallahassee
GAAtlanta
HIHonolulu
IDBoise
ILSpringfield
INIndianapolis
IADes Moines
KSTopeka
KYFrankfort
LABaton Rouge
MEAugusta
MDAnnapolis
MABoston
MILansing
MNSaint Paul
MSJackson
MOJefferson City
MTHelena
NELincoln
NVCarson City
NHConcord
NJTrenton
NMSanta Fe
NYAlbany
NCRaleigh
NDBismarck
OHColumbus
OKOklahoma City
ORSalem
PAHarrisburg
RIProvidence
SCColumbia
SDPierre
TNNashville
TXAustin
UTSalt Lake City
VTMontpelier
VARichmond
WAOlympia
WVCharleston
WIMadison
WYCheyenne
DCWashington$^1$ Territoris:
ASPago Pago
GUHagåtña
MPSaipan
PRSan Juan
VICharlotte Amalie :
$^1$ Capital federal. :
Viccionari
# Encinillas

Encinillas és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 | 2007 |
| 67 | 82 | 75 | 83 | 101 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Segovia (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].
# Cascades Nigretta

Les cascades Nigretta, anteriorment conegudes amb el nom d'Upper Wannon, són unes cascades situades al Southern Grampians Shire, aproximadament 16 km a l'oest d'Hamilton, Victòria (Austràlia).
Les caigudes d'aigua són alimentades pel riu Wannon, que prové dels Monts Grampians.

## Localització i característiques

L'aigua cau sobre nombrosos afloraments rocosos, creant diversos rierols d'aigua que cauen i després cauen en una gran piscina a la base abans de continuar el seu viatge cap a les cascades Wannon, a uns 10 km riu avall. A diferència de la caiguda única de les cascades Wannon, Nigretta són unes cascades segmentades i multicanal de petites caigudes guiades per patrons de juntes en una roca volcànica riolítica molt antiga (Devonià). Tanmateix, com passa amb les cascades Wannon, la quantitat d'aigua varia amb l'època de l'any.
La Reserva Escènica Nigretta inclou parts de la vall del riu Wannon, que conté representants de les plantes natives de les Tablelands de Dundas, que figuren en les referències.

## Referències

* ↑ Cheng, Johnny T. «Nigretta Falls». World of Waterfalls. [Consulta: 17 novembre 2014].
* ↑ Nigretta Falls (entry 122583)
* ↑ Grimes, Ken. «Wannon & Nigretta Falls» ( PDF) (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-03-11. [Consulta: 24 octubre 2018].
* ↑ Bird, Rod. «HFNC weed control work at Nigretta Falls Scenic Reserve» ( PDF) (en anglès). Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 24 octubre 2018].

## Vegeu també

* Llista de cascades
* Llista de cascades d'Austràlia
# Fritz-Walter-Stadion

El Fritz-Walter-Stadion és un estadi de futbol situat a Kaiserslautern, a l'estat federat de Renània-Palatinat, Alemanya. El seu equip titular és el 1. FC Kaiserslautern.

## Història

El Fritz-Walter-Stadion déu el seu nom a Fritz Walter, capità de la selecció d'Alemanya Federal que es va coronar com campiona de la Copa del Món de Futbol 1954, jugada a Suïssa. Fritz Walter va jugar en el 1. FC Kaiserslautern al llarg de la seva carrera.
L'estadi es troba construït sobre el mont Betzenberg, pel que rep l'àlies de Betze. Va ser inaugurat el 1920.
Amb motiu de la Copa del Món de Futbol 2006, l'estadi va ser remodelat l'any 2002. Abans de la remodelació, el recinte esportiu comptava amb una capacitat de 38.500 espectadors, 18.600 dels quals estaven dempeus. Amb la posterior renovació, la capacitat es va incrementar fins a 48.500 espectadors, dels quals 16.363 estan dempeus, mentre que per a la disputa de la Copa del Món la capacitat va ser reduïda a 53.804 espectadors per motius de seguretat. El cost de la remodelació va ser de 76.500.000€.
# Callionymus hindsii

Callionymus hindsii és una espècie de peix de la família dels cal·lionímids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba des del Golf Pèrsic fins a la Xina, Indonèsia, Borneo, Nova Guinea, les Filipines i el sud de l'Àsia meridional.

## Referències

* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, Gene S.; Collette, Bruce B.; Facey, Douglas E.; Bowen, Brian W. The diversity of fishes: Biology, Evolution, and Ecology (en anglès). Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2009, p. 720. ISBN 978-14-0512-494-2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.