OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Dolors Condom i Gratacòs

Dolors Condom i Gratacòs (Palamós, 4 de març de 1926 - Girona, 5 de març de 2016) fou una catedràtica i llatinista catalana.

## Trajectòria

Amb onze anys, la seva família es traslladà a viure a Girona. Començà la carrera de Magisteri, però finalment es va llicenciar en Filologia clàssica a la Universitat de Barcelona (1951). Deixebla de Marià Bassols de Climent, es va dedicar a l'estudi de la llengua llatina medieval i de la projecció del món clàssic a Catalunya, com a investigadora del CSIC.
Catedràtica de llatí des del 1961, impartí docència de llengua llatina a la delegació de Girona de la Universitat Autònoma de Barcelona, posteriorment la Universitat de Girona i en l'ensenyament secundari, a Tarragona i a Girona. Membre activa de diverses entitats universitàries i culturals gironines, va col·laborar amb la Fundació Bernat Metge, per a la qual va traduir textos de Ciceró i Rutili Namacià.
Membre de la Junta de la Societat Catalana d'Estudis Clàssics de l'IEC, el 1991 fou guardonada per la Generalitat de Catalunya amb la Medalla President Macià per la seva dedicació en el camp de l'antiguitat clàssica. El 2009 fou reconeguda a la XV edició del Premi Mestres 68. El 2010 es va publicar Aula Magna. Antologia de textos i estudis literaris, llibre inclòs dins de la «Col·lecció Josep Pla» de la Diputació de Girona, un recull d'articles de Condom sobre cultura clàssica, docència i Girona, la majoria intervencions en congressos o articles publicats en revistes com Auriga, Revista de Girona i Annals de l'Institut d'Estudis Gironins.

## Obres
### Traduccions

* Ciceró, Marc Tul·li. Discursos. Vol. 12. Barcelona: 1989. (FBM; 255)
* Ciceró, Marc Tul·li. Discursos. Vol. 11. Barcelona: 1995 (FBM; 293)
* Rutili Namacià. Del seu entorn. Barcelona: 2000. (FBM; 319)

### Diccionaris

* Diccionari Llatí-Català (1993); direcció a càrrec d'Antoni Seva i Llinares

### Assaig

* Aula Magna. Antologia de textos i estudis literaris (2010)

## Referències

* ↑ «Dolors Condom i Gratacòs». Diccionari de la literatura catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 «Mor als 90 anys la catedràtica i llatinista Dolors Condom». Diari de Girona, 06-03-2016 [Consulta: 14 abril 2020].
* ↑ «Condom i Gratacòs, Dolors». Visat.cat. [Consulta: 14 abril 2020].
* ↑ Ribas i Mora, Maria Carme «Dolors Condom i Gratacòs. Catedràtica de llatí i gran persona». El Punt Avui, 11-03-2016 [Consulta: 14 abril 2020].
* ↑ Ayensa, Eusebi. «Dolors Condom, la saviesa tranquil·la». Núvol, 06-03-2016. [Consulta: 14 abril 2020].
# Ciparís

En la mitologia grega, un mite ambientat a Quios parla de Ciparís (grec: κυπάρισσος, "Kyparissos"; llatí: cupressus, Cupressus sempervirens), un jove, fill de Tèlef, descendent d'Hèracles. Vivia a Ceos i era estimat per Apol·lo (o segons altres tradicions per Zèfir, o per Silvà, el déu romà), a causa de la seva gran bellesa.
Tenia un cérvol domesticat amb les banyes d'or i garlandes de pedres precioses com a company predilecte, que l'acompanyava a tot arreu. Un dia, Apol·lo va regalar unes fletxes a Ciparís que, emocionat, les va voler provar. El cérvol dormia estirat a l'ombra i al disparar la fletxa Ciparís va matar-lo per equivocació. Ple de dolor va demanar als déus que l'ajudessin a plorar sempre la mort d'aquell bell cérvol. Apol·lo el va convertir en un xiprer, que simbolitza la tristesa, el dol i el dolor pels éssers estimats.
Es tracta d'un mite d'època hel·lenística, que també apareix a la literatura llatina, entre altres obres a Les metamorfosis, d'Ovidi Llibre X, 106 - 142.
Un altre Ciparís és un fill de Mínias i germà d'Orcomen. Ell va posar el nom a la ciutat de Ciparíssia, al Parnàs, entre Daulis i Delfos.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 106. ISBN 9788496061972.
# Joana de Navarra i de Castella

Joana de Navarra (1386 - 1413), infanta de Navarra.

## Orígens familiars

Filla gran del rei Carles III de Navarra i la seva esposa, Elionor de Castella. Així doncs, era neta per part de mare d'Enric II de Castella i fou germana de la reina Blanca I de Navarra.

## Núpcies

Es casà el 12 de novembre de 1402 amb Joan I de Foix, comte de Foix i Bigorra i vescomte de Bearn, entre altres títols.
Joana morí el juliol de 1413 sense haver donat cap descendent al seu marit i abans que aquest adquirís els seus títols nobiliars.
# Coelorinchus mystax

Coelorinchus mystax és una espècie de peix de la família dels macrúrids i de l'ordre dels gadiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 55 cm de llargària total.

## Hàbitat

És un peix d'aigües profundes que viu entre 457-675 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a Nova Zelanda.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Giorna M. E. 1809. Mémoire sur des poissons d'espèces nouvelles et de genres nouveaux. Plus: Suite et conclusion du mémoire (pp. 177-180). Mem. Acad. Imp. Sci. Lit. Beaux-arts., Turin v. 9 (pt 1). 1-19, 177-180.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ «Coelorinchus mystax». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ McMillan, P.J. i C.D. Paulin, 1993. Description of nine new species of rattails of the genus Caelorinchus (Pisces, Macrouridae) from New Zealand. Copeia (3):819-840.
* ↑ Paulin, C., A. Stewart, C. Roberts i P. McMillan, 1989. New Zealand fish: a complete guide. National Museum of New Zealand Miscellaneous Series Núm. 19. xiv+279 p.

## Bibliografia

* Cohen, D.M., T. Inada, T. Iwamoto i N. Scialabba 1990. FAO species catalogue. Vol. 10. Gadiform fishes of the world (Order Gadiformes). An annotated and illustrated catalogue of cods, hakes, grenadiers and other gadiform fishes known to date. FAO Fish. Synop. 10 (125). 442 p.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Geistdoerfer, P. 1986. Macrouridae. p. 644-676. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París. Vol. 2.
* Geistdoerfer, P. 1990. Macrouridae. p. 541-563. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI, París; i UNESCO, París. Vol. 2.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1-4051-2494-6.
* Iwamoto, T. 1999. Order: Gadiformes. Macrouridae (sometimes Coryphaenoididae, Bathygadidae, Macrourididae, Trachyrincidae, in part, in literature). p. 1986-1992. A K.E. Carpenter i V.H. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the WCP. Vol. 3. Batoid fishes, chimaeras and bony fishes part 1 (Elopidae to Linophrynidae). FAO, Roma.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Fernando Enríquez de Ribera el jove

Fernando Enríquez de Ribera fou un militar espanyol del segle xvii al servei de Felip IV de Castella.
Fill de Fernando Enríquez de Ribera i Beatriz de Moura i germà d'Ana Girón Enríquez de Ribera i Fernando Afán de Ribera y Enríquez.
Va comandar un terç d'infanteria a Llombardia. Va acompanyar al seu cunyat Pedro Fajardo de Zúñiga y Requesens, en la campanya de 1640-1641, dirigint com a coronel un regiment d'infanteria, participant en les batalles de Coll de Balaguer, Cambrils, Martorell i Montjuïc.

## Referències

* ↑ (castellà) Francisco Manuel De Melo, Historia de los movimientos, separación y guerra de Cataluña Arxivat 2010-01-07 a Wayback Machine.
# Criptocalcita

La criptocalcita és un mineral de la classe dels sulfats. Rep el nom del grec κρυπτóς, ocult, i χαλκóς, coure. El nom es va seleccionar perquè l'espècie es va trobar en associació amb altres oxisulfats de coure verds visualment similars, per tant el nom de criptocalcita significa "ocult entre altres minerals de coure".

## Característiques

La criptocalcita és un sulfat de fórmula química K₂Cu₅O(SO₄)₅. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2015, sent publicada per primera vegada el 2018. Cristal·litza en el sistema triclínic. Visualment és indistingible de la cesiodimita.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat * a les col·leccions del Museu Mineralògic Fersmann, de l'Acadèmia de Ciències de Rússia, a Moscú (Rússia), amb el número de registre: 4675/1.

## Formació i jaciments

Es troba en forma de cristalls o grans tabulars o prismàtics de fins a 0,3 mm. Va ser descoberta a la fumarola Arsenàtnaia, situada al segon con d'escòria de l'Avanç nord de la Gran erupció fissural del volcà Tolbàtxik, al krai de Kamtxatka (Rússia). També ha estat descrita al Vesuvi, a Itàlia, sent aquests dos indrets els únics a tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Cryptochalcite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 3 juliol 2021].
# HSE

HSE té els següents significats:
* Equilibri hidroestàtic (del seu nom en anglès Hydrostatic Equilibrium), situació d'equilibri mecànic en un fluid
* Health and Safety Executive, autoritat independent britànica encarregada de la seguretat i salut laboral
* Història sanitària electrònica, registre informatitzat de les dades mèdiques personals
* Encefalitis per herpes (del seu nom en anglès Herpes Simplex Encephalitis), encefalitis causada pel virus de l'herpes simple
# El cuento de las comadrejas

El cuento de las comadrejas (anteriorment titulada Regreso triunfal) és una pel·lícula argentina de 2019 co-escrita, co-produïda i dirigida per Juan José Campanella, remake de Los muchachos de antes no usaban arsénico (1976). Protagonitzada per un repartiment coral compost per Graciela Borges, Oscar Martínez, Marcos Mundstock i Luis Brandoni.

## Sinopsi

Una bella estrella de l'època daurada del cinema, un actor en l'ocàs de la seva vida, un escriptor cinematogràfic frustrat i un vell director fan l'impossible per conservar el món que han creat en una decrèpita mansió davant l'arribada de dos joves aventurers que representen una imminent amenaça.

## Repartiment

* Graciela Borges com a Mara Ordaz
* Oscar Martínez com a Norberto Imbert
* Luis Brandoni com a Pedro De Córdova
* Marcos Mundstock com a Martín Saravia
* Clara Lago com a Bàrbara Otamendi
* Nicolás Francella com a Francisco Gourmand

## Producció

La pel·lícula va ser produïda per 100 Bares, productora del mateix Campanella, en coproducció amb l'espanyola Tornasol Films, i amb el suport de l'ens privat Telefé i l'ens estatal INCAA. Es tracta d'un remake de la cinta de comèdia negra estrenada fa més de 40 anys Los muchachos de antes no usaban arsénico. En paraules del director es va tractar de "la pel·lícula argentina més enginyosa dels últims temps, que va tenir la mala sort d'haver estat estrenada la setmana del cop de març de 1976". A més va agregar que el remake tindrà alguns canvis d'enfocament "pel canvi de sensibilitat, li farem un aggiornamiento, realçant conflictes que no eren l'eix de l'original (...) Ja no passarà per la guerra de gèneres".

## Referències

* ↑ «Campanella está "muy nervioso" por estrenar "El cuento de las comadrejas"». Efe. [Consulta: 11 abril 2019].
* ↑ «Comenzó la producción de “Las comadrejas”, de Juan José Campanella». Otros Cines. [Consulta: 11 maig 2019].

## Enllaços externs

* Tráiler oficial de la pel·lícula
* Fitxa de la pel·lícula en el lloc Cinema Nacional
# Downs

«Downs» té aquests significats:
* Downs (Illinois), població dels Estats Units a l'estat d'Illinois
* Downs (Kansas), població dels Estats Units a l'estat de Kansas
* Lila Downs (Tlaxiaco, Oaxaca, 1968), cantant i compositora mexicana
* Micah Downs (1986, Kirkland, Washington, EUA), jugador de bàsquet estatunidenc que juga en la posició d'aler
Viccionari
# Chausey

Chausey és un arxipèlag normand situat al llarg de la badia del Mont Saint-Michel a 17 km de la ciutat de Granville a la qual està unit des del punt de vista administratiu. L'arxipèlag s'inscriu dins un rectangle d'uns 6,5 km d'ample i 12 km de llargada i consta de 52 illes amb una superfície total de 6,5 km² on només la Grande-Île, té una població permanent de 30 persones. L'arxipèlag està caracteritzat per l'alçada important de les seves marees que poden arribar als 14 metres. El seu granit és de molta qualitat i donava ocupació a 500 obrers al segle xix.
De fet Chausey designa a la vegada l'arxipèlag i la Grande Île.

## Illes principals

* Grande île, 45 hectàrees
* La Genétaie, 1,82 ha
* La Meule, 1,38 ha
* La Houllée, 0,86 ha
* L'île aux Oiseaux, 0,62 ha
* Grand Epail, 0,29 ha

## Història

Chausey durant molt de temps va ser objecte de les rivalitats entre anglesos i francesos Contràriament a les veïnes illes Anglonormandes (Îles Anglo-Normandes), aquest arxipèlag és francès des de fa segles. Va ser lloc de pirateria i contraban.
Segons la llegenda de la forêt de Scissy, una marea hauria, l'any 709, separat aquestes illes com les Mont-Dol i Tombelaine, del continent.
El 1022, Ricard II de Normandia va donar Chausey i la baronia de Saint-Pair-sur-Mer als religiosos de l'Abadia del Mont-Saint-Michel els quals construïren a la Grande Île un priorat benedictí proper a l'actual Ferme.
Calsoi, que era el nom primitiu de Chausey, apareix aleshores per primera vegada.
El seu granit va servir, entre altres per construir l'Abadia del Mont-Saint-Michel i per reconstruir Saint-Malo, pavimentar París, etc.

## Economia

Actualment està basada en el turisme però també en la pesca incloent musclos i ostres cultivats. Hi ha l'Hôtel du Fort et des Îles i un restaurant amb una explotació agrícola de vaques.

## Notes i referències

* ↑ D'après Jacques Doris, Les îles Chausey Arxivat 2006-11-26 a Wayback Machine., Coutances : imprimerie, 1929. Disponible sur Normannia.
* ↑ Les îles Chausey - Inventaire et Histoire des Toponymes, de Claude et Gilbert Hurel, 1985, p. 29
* Les Iles Chausey par Roger Vercel, prix Goncourt 1934 pour " Capitaine Conan".Source:Roger Pierre Pouillot -Vercel, petit fils de Roger Vercel.

### Vegeu també

* Îles du Ponant

## Enllaços externs

* Îles Chausey
* Granville-Îles Chausey Arxivat 2011-12-28 a Wayback Machine.
# Johan Danon Djourou-Gbadjere

Johan D. Djourou-Gbadjere (nascut a Abidjan, el 18 de gener del 1987), més conegut simplement com a Johan Djourou o Djourou, és un futbolista suís que actualment juga de defensa central o de mig centre defensiu a l'Hamburg SV alemany. Djourou també juga per la selecció de Suïssa des del 2006 amb la qual ha participat en la Copa del Món de 2006 i en l'Eurocopa 2008.

## Enllaços externs

* Perfil de Johan Djourou al web de l'Arsenal Arxivat 2013-10-14 a Wayback Machine. (anglès)
* Johan Djourou a FootballDatabase (anglès)
Johan Danon Djourou-Gbadjere amb Suïssa - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol de Suïssa – Eurocopa 2008
1 Benaglio •
2 Djourou •
3 Magnin •
4 Senderos •
5 Lichtsteiner •
6 Huggel •
7 Cabanas •
8 Inler •
9 Frei •
10 Hakan Yakin •
11 Streller •
12 Derdiyok •
13 Grichting •
14 Gygax •
15 G. Fernandes •
16 Barnetta •
17 Spycher •
18 Zuberbühler •
19 Behrami •
20 Müller •
21 Jakupović •
22 Vonlanthen •
23 P. Degen •
Entrenador: Kuhn
Selecció de futbol de Suïssa – Copa del Món de Futbol 2014
1 Benaglio •
2 Lichtsteiner •
3 Ziegler •
4 Senderos •
5 von Bergen •
6 Lang •
7 Barnetta •
8 Inler  •
9 Seferović •
10 Xhaka •
11 Behrami •
12 Sommer •
13 Rodríguez •
14 Stocker •
15 Džemaili •
16 G. Fernandes •
17 Gavranović •
18 Mehmedi •
19 Drmić •
20 Djourou •
21 Bürki •
22 Schär •
23 Shaqiri •
Entrenador: Hitzfeld
Selecció de futbol de Suïssa – Eurocopa 2016
1 Sommer •
2 Lichtsteiner (c) •
3 Moubandje •
4 Elvedi •
5 Von Bergen •
6 Lang •
7 Embolo •
8 Frei •
9 Seferović •
10 Xhaka •
11 Behrami •
12 Hitz •
13 Rodríguez •
14 Zakaria •
15 Džemaili •
16 Fernandes •
17 Tarashaj •
18 Mehmedi •
19 Derdiyok •
20 Djourou •
21 Bürki •
22 Schär •
23 Shaqiri •
Entrenador: Petković
Selecció de futbol de Suïssa – Copa del Món de Futbol 2018
1 Sommer •
2 Lichtsteiner  •
3 Moubandje •
4 Elvedi •
5 Akanji •
6 Lang •
7 Embolo •
8 Freuler •
9 Seferović •
10 Xhaka •
11 Behrami •
12 Mvogo •
13 Ricardo Rodríguez •
14 Zuber •
15 Džemaili •
16 Gelson Fernandes •
17 Zakaria •
18 Gavranović •
19 Drmić •
20 Djourou •
21 Bürki •
22 Schär •
23 Shaqiri •
Entrenador: Vladimir Petković :
# Concordança

La concordança o concordància és la concòrdia, harmonia, acord i conformitat entre dues o més coses, persones, punts de vista, aspectes, estils, idees, valors, parers o sentiments. Dues coses que no concorden produeixen una contrarietat o conflicte, i aquest provoca tensió, moviment o creació. La concordança és un dels divuit principis que presenta Ramon Llull al seu Ars magna, on explica que per a ell es tracta d'un principi relatiu i que la contrarietat, que sorgeix en destruir la concordança, és sempre un accident.
En filosofia s'ha estudiat a bastament la concordança entre realitat i aparença, o percepció, o veritat, de la consciència amb la veritat, o d'aquesta amb el món, per exemple. També la concordança d'un mateix sistema filosòfic. Per a alguns autors el veritable resultat de la història de la filosofia és precisament aquesta concordança del pensament filosòfic amb ell mateix.
La lògica tracta la concordança entre diferents proposicions i la concordança interna de sistemes, entre altres coses. És fonamental a la tecnologia, l'enginyeria, l'organització industrial i la programació informàtica. En ciències polítiques s'estudia també la concordança entre valors, interessos i postures dels agents implicats. Normalment els partits polítics de democràcies sanes cerquen obtenir sempre el consens.

## Concordança lingüística

En llengua, és una relació sintagmàtica dins l'oració que implica que la forma o posició d'un un conjunt de mots rellevants es modifiquen tenint-se en compte entre ells, d'una manera igual, similar o anàloga, referits els uns amb els altres. En la majoria de llengües, la concordança denota una flexió comuna; per exemple, en català, el subjecte i el verb concorden en nombre i persona perquè els dos components de la frase estan en els mateixos nombre i persona. Vegeu també: Concordances de temps verbals.
No totes les paraules han de concordar; cada idioma marca les categories o funcions que es modifiquen entre elles, sigui pel seu paper en la frase o a causa de la seva morfologia, ja que només poden concordar les paraules variables. En les llengües indoeuropees, la concordança afecta el cas gramatical, el nombre (singular o plural), el gènere i la persona (jo, tu o altre), que es marquen mitjançant un morfema específic. En altres llengües, pot afectar també classes semàntiques, com els noms en alguns idiomes africans, que han de concordar segons el seu tipus.

## Notes

* ↑ Actes del Primer Congrés Català de Filosofia, Institut d'Estudis Catalans. ISBN 9788499650401
* ↑ Història de la filosofia, editat per la Universitat Autònoma de Barcelona, 1998, ISBN 9788449011764 (català)
* ↑ Georg Hornius, Historia philosophica, 1645

## Vegeu també

* Solidaritat
* Empatia
# FK Txernomorets Novorossisk

El FK Txernomorets Novorossisk (rus: ФК "Черноморец" Новороссийск) (també escrit Chernomorets, Černomorec o Tchernomorets) és un club de futbol rus de la ciutat de Novorossisk.

## Història

El club va ser fundat el 1907. Evolució del nom:
* 1931: Fundació de Dinamo Novorossisk
* 1941: Dissolució de Dinamo Novorossisk
* 1945: Fundació de Stroitel Novorossisk
* 1960: Tsement Novorossisu
* 1970: Trud Novorossisk
* 1978: Tsement Novorossisk
* 1992: Gekris Novorossiyk
* 1993: Txernomorets Novorossisk
* 2005: FC Novorossisk
* 2006: Txernomorets Novorossisk
El club jugà set temporades consecutives a la primera divisió russa entre 1995 i 2001.

## Referències

* ↑ official PFL website
* ↑ «Timeline of the Renaming of Russian Top Flight Clubs». russianfootballnews.com. [Consulta: 9 abril 2017].
* ↑ «Russia Final tables». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2017].

## Enllaços externs

* Web oficial (rus)
* Fans' Web (rus)
# Criptocefalins

Els criptocefalins (Cryptocephalinae) són una subfamília de coleòpters crisomèlids i pertanyen al grup anomenat els Camptosomata (les larves porten un estoig de detrits vegetals).

## Taxonomia

la subfamília dels criptocefalins es subdivideix en tres tribus:
* Tribu Clytrini
* Tribu Cryptocephalini
* Tribu Fulcidacini

## Referències

* ↑ Bouchard, P. et al.2011. Family-group names in Coleoptera (Insecta). ZooKeys 88: 1.
# HSPA

High-Speed Packet Access (HSPA) és la combinació de tecnologies posteriors i complementàries a la 3a generació de telefonia mòbil (3G), com ara el HSDPA i HSUPA.
Teòricament admet velocitats de fins a 337 Mbps en baixada i fins a 34 Mbps en pujada, depenent de l'estat o la saturació la xarxa i de la seva implantació.

## Referències

* ↑ Nomor Research: White Paper "Technology of High Speed Packet Access" Arxivat 2009-01-23 a Wayback Machine., nomor.de
* ↑ «Universal Mobile Telecommunications System (UMTS); UE Radio Access capabilities». ETSI, 01-01-2014. [Consulta: 4 març 2014].

## Vegeu també

* Wimax
# El caso Almería

El caso Almería (El Cas Almeria) és un film dirigit per Pere Costa i Musté el 1984.
El film, basat en fets reals, explica la història de tres homes torturats i assassinats per la Guàrdia Civil el 1981 a Roquetas de Mar (Almeria).

## Repartiment

* Agustín González Martínez
* Fernando Guillén
* Manuel Alejandre Abarca
* Diana Peñalver
* Margarita Calahorra
* Iñaki Miramón
* Pedro Díaz del Corral
* Antonio Banderas
* Juan Echanove
* Juan Jesús Valverde

## Referències

* ↑ «IMDbː El caso Almería» (en anglès). [Consulta: 10 maig 2020].
# Johan Devos

Johan Devos (Roeselare, 10 de maig de 1966) va ser un ciclista belga, que fou professional entre 1988 i 1994. del seu palmarès destaca el Circuit de Houtland de 1992.

## Palmarès

* 1987
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Bèlgica amateur
* 1988
** 1r a l'Omloop Mandel-Leie-Schelde
* 1989
** 1r al Gran Premi del 1r de maig - Premi d'honor Vic de Bruyne
* 1990
** 1r a la Gullegem Koerse
* 1992
** 1r al Circuit de Houtland
** 1r al Gran Premi Stad Sint-Niklaas
* 1993
** 1r al Brussel·les-Ingooigem

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Concordat de Worms

El Concordat de Worms va ser un acord polític entre l'emperador alemany Enric V i el papa Calixt II, signat l'any 1122, que va suposar el final de la lluita de les investidures.
Les diferències entre el papat i l'emperador Enric V van provocar que per mediació del metropolità Adalbert de Magúncia, el Papa i el monarca alemany van arribar a un acord seguint el model aplicat per Anglaterra des de 1107: va ser l'anomenat Concordat de Worms del 23 de setembre de 1122.
Per aquest acord, Enric V admetia la lliure elecció i consagració del papa triat canònicament. Es comprometia, igualment, a restituir a l'Església de Roma els béns que li havien estat arrabassats en temps de la discòrdia i a ajudar el Papa quan fos requerit per a això. A canvi, Calixt II concedia a Enric que estigués present en les eleccions que se celebressin en els bisbats del regne alemany per vigilar la transparència del procés.

## Referències

* 1 2 «concordat de Worms». GEC. [Consulta: 10 octubre 2021].
* ↑ Diccionari d'història universal Chambers. Barcelona: Edicions 62, 1995, p. 1118. ISBN 84-297-3935-1.