NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hòn Bà

Hòn Bà​ es un islote en el Mar de China Meridional. El islote pertenece a Vietnam, que lo incluye administrativamente como parte de la provincia de Ba Ria-Vung Tau. El islote es famoso, gracias al templo que existe en su territorio. Se localiza en las coordenadas geográficas 10°19′26″N 107°05′21″E, Posee una superficie de 0,90 kilómetros cuadrados con un largo de 130 metros y un ancho de 90 metros. Véase también Geografía de Asia Geografía de Vietnam Referencias Enlaces externos Información sobre la Isla (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última).
Hòn Bà (eiland)

Hòn Bà is een getijdeneiland van Vietnam in de Zuid-Chinese Zee. Het eiland ligt voor de kust bij Vũng Tàu, behorend tot de provincie Bà Rịa-Vũng Tàu. Het eiland is vooral bekend vanwege een boeddhistische tempel op het eiland. Bij eb is het eiland met een smalle strook verbonden met het vasteland van Vietnam. Behalve de tempel is het eiland onbewoond.
Gia Binh International Airport

Gia Binh International Airport (ICAO: VVGB) is an international airport currently under construction in Gia Bình district, Bắc Ninh province, Vietnam, approximately 40 km (25 mi) to the east from the center of Hanoi. It is designed to complement the existing Noi Bai International Airport which is in the north. The airport is originally planned by the Vietnam Ministry of Public Security and will serve as the operating base for the Police Aviation Regiment of the People's Public Security of Vietnam. History Construction began on 10 December 2024. References
Hỏa-Lò-Gefängnis

Das Hỏa-Lò-Gefängnis (vietnamesisch Hỏa Lò ‚glühender Ofen‘) war ein Gefängnis für politische Gefangene in Hanoi, Vietnam. In Anlehnung an die Hilton Hotels war die ironische Bezeichnung amerikanischer Kriegsgefangener für die Einrichtung Hanoi Hilton. Erbaut wurde das Gefängnis 1904 von den Franzosen, um vietnamesische Widerstandskämpfer zu inhaftieren und zu foltern. Während des Vietnamkriegs diente das Gebäude den Nordvietnamesen als Gefängnis für amerikanische Kriegsgefangene, insbesondere Piloten. Diese wurden nach Eintreten des Waffenstillstands vom 27. Januar 1973 aus dem Gefängnis entlassen, als im März 1973 ein großer Austausch von Kriegsgefangenen mit den USA erfolgte. Durch den Film Hanoi Hilton wurde der Name zu einem feststehenden Begriff. Bekannte Inhaftierte Bernhard Diehl, deutscher Arzt, Angehöriger des Malteser-Hilfsdiensts Joseph Kittinger, Pilot der US-Luftwaffe, Stratosphären-Fallschirmspringer William Lawrence, Pilot der US-Marine John McCain, Pilot der US-Marine, Politiker der Republikanischen Partei, Senator und Präsidentschaftskandidat 2008 James Robinson Risner, Pilot der US-Luftwaffe Monika Schwinn, deutsche Krankenpflegerin, Angehörige des Malteser-Hilfsdiensts James Stockdale, Helikopterpilot der US-Luftwaffe Literatur James Robinson Risner: The Passing of the Night. My Seven Years as a Prisoner of the North Vietnamese. Random House, New York NY 1974, ISBN 0-394-48967-5. Tom Wilber, Jerry Lembcke: Dissenting POWs. From Vietnam’s Hoa Lo Prison to America Today. Monthly Review Press, 2021, ISBN 158367909X. Weblinks Einzelnachweise
Prisión Hỏa-Lò

La prisión Hỏa Lò (en vietnamita: Hỏa Lò (horno al rojo vivo)) fue una prisión para presos políticos en Hanói, Vietnam. Los prisioneros de guerra estadounidenses le dieron a la instalación el nombre irónico Hanoi Hilton en un guiño sarcástico a los hoteles Hilton. Historia La prisión fue construida por los franceses en 1904 para encarcelar y torturar a los combatientes de la resistencia vietnamita. Albergó hasta 2000 presos en esa época.​ Durante la guerra de Vietnam, el edificio fue utilizado por los norvietnamitas como prisión para los prisioneros de guerra estadounidenses. También ellos fueron torturados.​ En 1993 la prisión fue demolida en su mayor parte. Solo una pequeña parte se ha conservado como museo para conservar un recuerdo de lo que una vez fue en todo detalle, dando incluso detalles sobre la tortura y el maltrato que ocurrió allí durante la época francesa pero no durante la época de la Guerra de Vietnam.​ Presos conocidos John McCain, senador y candidato presidencial republicano en las elecciones presidenciales de 2008 Joseph Kittinger Jeremiah Denton Bud Day William Lawrence James Robinson Risner James Stockdale Cultura popular La película Hanoi Hilton (1987) trata de la estancia de los prisioneros de guerra estadounidenses en esa prisión. También convirtió el nombre en un nombre familiar. Literatura James Robinson Risner: The Passing of the Night. My Seven Years as a Prisoner of the North Vietnamese. Random House, Nueva York NY 1974, ISBN 0-394-48967-5. (en inglés). Tom Wilber, Jerry Lembcke: Dissenting POW. Form Vientam's Hoa Loa Prison to America Today. Monthly Review Presse, 2021; ISBN 158367909X. (en inglés). Referencias Enlaces externos
Prison Hỏa Lò

La prison Hỏa Lò est une ancienne prison située à Hanoï au Vietnam, également appelée Maison centrale ou ironiquement Hanoi Hilton. Elle a été construite alors que l'Indochine faisait partie intégrante de l'empire français. Détruite en partie en 1990, elle est maintenant un musée. Histoire La prison a été construite dans un quadrilatère de Hanoï où étaient regroupés plusieurs marchands de poêles à bois et à charbon. L'entrée principale s'ouvrait dans la rue Hỏa Lò dont le sens peut être traduit par fournaise, d'où le nom de la prison. Avec ses 12 908 m2, elle était alors l'une des plus importantes prisons d'Indochine. La création de la prison est décidée par l'administration coloniale française chargée de l'Indochine à l'époque. . La Maison centrale ouvre ses portes en 1896 après trois années de construction. Elle demeure en activité jusqu'en 1954, date à laquelle elle devient une prison pour les criminels de droit commun, puis, de 1964 à 1973, pour les pilotes américains faits prisonniers. Redevenu prison d'État à la fin de la guerre d'indépendance, l'établissement est en partie démoli pour permettre la construction d'un complexe commercial et résidentiel. Les 2 434 m2 restants sont classés monument historique en 1997 et transformés en musée. Le musée est constitué de trois bâtiments de deux étages. Ils contiennent les cellules communes pour hommes et pour femmes, des cellules isolées pour les condamnés, les cachots et des salles d'exposition. Le site est entouré des murs de pierre originaux de 5 m de haut. Parmi les objets exposés, se trouve la guillotine qui servait à exécuter les condamnés au temps de la colonisation française, des témoignages de la situation carcérale durant le régime français, ainsi que des documents et des photographies de prisonniers américains, dont un uniforme attribué à l'ancien candidat à la présidence américaine, John McCain. Les bouches d’égout par lesquelles eurent lieu des évasions, notamment en 1945 lorsqu'une centaine de prisonniers purent ainsi s'échapper, sont exposées. En 1954, la prison abritait près de 2 000 prisonniers retenus dans des conditions très difficiles et souvent victimes de tortures et de nourritures avariées. Plusieurs pilotes militaires américains capturés ont été enfermés dans la prison, entre 1964 et 1973. Ce sont eux qui ont par dérision surnommé l'endroit le Hanoi Hilton. Le film The Hanoi Hilton relate cette période durant laquelle plusieurs prisonniers ont subi des tortures et des sévices, les séquelles laissées sur les prisonniers libérés laissant peu de crédit au démenti des autorités vietnamiennes. Galerie Source (en) Ly Ba Toan, Hoa Lo Prison Historical Relic, Hanoï, Hongduc Publishing House, 2013, 30 p. Notes et références Liens externes Portail de Hanoï Portail des musées
Prigione di Hỏa Lò

La prigione di Hỏa Lò era un carcere situato ad Hanoi. Storia Usato dapprima dai coloni francesi in Vietnam per detenere prigionieri politici, in seguito dal Vietnam del Nord per incarcerare i prigionieri di guerra durante la guerra del Vietnam. I prigionieri americani soprannominavano sarcasticamente la prigione come Hanoi Hilton. Il carcere è stato in seguito demolito nel corso degli anni novanta. La portineria è tutt'oggi integra e allestita come museo. Prigionieri famosi John McCain James Stockdale Doug Egdahl Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Hanoi Hilton Collegamenti esterni (VI) Sito ufficiale, su hoalo.vn. (EN) Sito ufficiale, su hoalo.vn.
Hanoi Hilton

Hanoi Hilton (vietnamesiska: Hỏa Lò) eller Hoa Lo-fängelset var namnet på ett fängelse i Hanoi som byggdes av fransmännen år 1896 för att fängsla vietnamesiska motståndsmän. Det var de största i norra Vietnam och hade som mest 2000 intagna. Flera ledande motståndsmän satt här, däribland Lê Duẩn, Trường Chinh, Nguyễn Văn Linh och Nguyễn Văn Cừ som senare skulle bli generalsekreterare i Vietnams kommunistiska parti. Under vietnamkriget förvarades nedskjutna amerikanska stridspiloter (bland andra John McCain) där och från denna tid kommer det namn som fängelset har blivit mest känt under, det ironiska öknamnet Hanoi Hilton, efter hotellkedjan Hilton Hotels. Idag är större delen av fängelset riven till förmån för ett lägenhetshotell, men en del av den ursprungliga byggnaden finns bevarad som museum. När Hilton öppnade ett hotell i Hanoi år 1999 gav de det namnet Hilton Hanoi Opera Hotel. Referenser Wikimedia Commons har media som rör Hanoi Hilton.
Ханой Хілтон

Хоало́ або (неофіційно) «Ханой Хілтон» (в'єт. Hỏa Lò, англ. Hanoi Hilton) — в'єтнамська в'язниця, що розташовувалась у Ханої. Відома тим, що за часів В'єтнамської війни використовувалась для утримання полонених американських пілотів. Історія В'язницю було збудовано французькою колоніальною владою на початку XX століття. 1954 року вона перейшла під контроль північнов'єтнамської влади. Її було названо Хоало за іменем вулиці, де вона розташовувалась. В серпні 1964 року авіація США здійснила перший наліт на Демократичну Республіку В'єтнам. Було збито два літаки й узято в полон молодшого лейтенанта Еверетта Альвареза, який і став першим американцем у Хоало. Після початку регулярних бомбардувань 1965 року до в'язниці почали прибувати інші льотчики. Оскільки США та Північний В'єтнам формально не перебували у стані війни, північнов'єтнамська влада надавала перевагу іменуванню американських бранців злочинцями та спочатку утримувала їх у в'язниці для кримінальних злочинців замість спеціального табору для військовополонених. Згодом американців почали розподіляти за іншими в'язницями й таборами в різних районах країни, проте певна частина завжди утримувалась у Хоало. Найвідомішими бранцями в'язниці були Дуглас Пітерсон (1997 року став першим американським послом у В'єтнамі після відновлення дипломатичних відносин між двома країнами), Джеймс Стокдейл, Роббі Ріснер, Джон Маккейн. Через складні умови утримання американські льотчики надали Хоало іронічне прізвисько «Ханой Хілтон», за аналогією з відомими готелями мережі Hilton Hotels. 1972 року в'язницю відвідала відома акторка й активістка антивоєнного руху Джейн Фонда, яка пізніше заявила, що полонені американці утримуються в гарних умовах. Сучасний стан Нині збереглась лише частина в'язниці, що є музеєм. 1999 року в Ханої було відкрито п'ятизірковий готель мережі «Хілтон», що отримав назву «Ханой Хілтон Опера». У мистецтві 1987 року було знято американський художній фільм «Ханой Хілтон», присвячений Хоало. Примітки Посилання Hanoi Hilton (англ.) Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Ханой Хілтон
La Gi

La Gi ou Lagi est un quartier de la province de Lâm Đồng, au Vietnam. C'est l'une des 124 communes, quartiers et zone spéciale de la province suite à la réorganisation de 2025. Géographie Situation géographique La Gi est un quartier situé au sud-ouest de la province de Lâm Đồng, à 42 km au sud-ouest du quartier de Phan Thiết, à 145 km au sud du quartier de Nam Gia Nghĩa et à 150 km au sud-ouest du quartier de Xuân Hương - Đà Lạt. Le quartier présente la situation géographique suivante: À l'est, elle borde la commune de Tân Hải. À l'ouest, il borde le quartier de Phước Hội. Au sud, elle borde la mer de Chine méridionale. Au nord, elle borde la commune de Hàm Tân. Terrain Le terrain est principalement composé de plaines côtières et de collines. Histoire Avant 2025, le quartier de La Gi était composé des quartiers suivants: Tân An, Bình Tân, Tân Thiện et Tân Bình, appartenant à la thị xã de La Gi, province de Bình Thuận. Le 12 juin 2025, l'Assemblée nationale vietnamienne a adopté la résolution n° 202/2025/QH15 relative à la réorganisation des unités administratives de niveau provincial. En conséquence: La province de Lâm Đồng a été créée en fusionnant la totalité du territoire et de la population des provinces de Bình Thuận, de Đắk Nông et de Lâm Đồng. Le 16 juin 2025, le Comité permanent de l'Assemblée nationale du Vietnam a adopté la résolution n° 1671/NQ-UBTVQH15 relative à la réorganisation des unités administratives communales de la province de Lâm Đồng. En conséquence: La quartier de La Gi a été créée par la fusion de l'ensemble du territoire et de la population du quartier de Tân An, Bình Tân, Tân Thiện et Tân Bình (anciennement partie de la thị xã de La Gi). Références Portail du Vietnam
Đông Ninh Hòa

Đông Ninh Hòa is a ward of Khánh Hòa Province, Vietnam, which was established in 2010. Ninh Hải has a savanna climate. The average temperature is 26°C (79°F), with July being the hottest month and January the coldest. The average rainfall is 1,762 mm (69.4 in) per year, the rainiest months being September through November. The ward is the location of the famous Dốc Lết beach. References
Nationalstraße 1 (Vietnam)

Die Nationalstraße 1 (vietnamesisch: Quốc lộ 1, abgekürzt QL1, oder Đường 1) ist die nord-südvietnamesische Fernverkehrsstraße. Sie beginnt im Norden mit km 0 am Grenzübergang Huu Nghi Quan (cửa khẩu Hữu Nghị Quan) an der Grenze zu China und endet bei km 2301 bei der Ortschaft Nam Can im Distrikt Ngoc Hien der Provinz Cà Mau. Die QL1A ist Teil des Asian Highway 1 im Asiatischen Fernstraßen-Projekt. Straßenverlauf Die Nationalstraße 1 läuft durch folgende Provinzen und Städte Vietnams: km 16 – Provinz Lạng Sơn km 119 – Provinz Bắc Giang km 139 – Provinz Bắc Ninh km 170 – Hauptstadt Hanoi km 229 – Phủ Lý (Provinz Hà Nam) km 263 – Provinz Ninh Bình km 323 – Provinz Thanh Hóa km 461 – Vinh (Provinz Nghệ An) km 510 – Provinz Hà Tĩnh km 658 – Đồng Hới (Provinz Quảng Bình) km 750 – Đông Hà (Provinz Quảng Trị) km 824 – Stadt Huế Hai-Van-Pass (Wolkenpass), Hai-Van-Tunnel km 929 – Stadt Đà Nẵng km 991 – Tam Kỳ (Provinz Quảng Nam) km 1054 – Provinz Quảng Ngãi km 1232 – Quy Nhơn (Provinz Bình Định) km 1329 – Tuy Hòa (Provinz Phú Yên) km 1450 – Nha Trang (Provinz Khánh Hòa) km 1528 – Phan Rang-Tháp Chàm (Provinz Ninh Thuận) km 1701 – Phan Thiết (Provinz Bình Thuận) km 1867 – Biên Hòa (Provinz Đồng Nai) km 1889 – Hồ-Chí-Minh-Stadt km 1936 – Tân An (Provinz Long An) km 1959 – Mỹ Tho (Provinz Tiền Giang) km 2024 – Provinz Vĩnh Long km 2058 – Stadt Cần Thơ km 2119 – Sóc Trăng (Provinz Sóc Trăng) km 2176 – Provinz Bạc Liêu km 2236 – Stadt Cà Mau (Provinz Cà Mau) Daten Länge 2.301,340 km Fahrbahnbreite: 10–12 m Straßenoberfläche: Asphalt Zahl der Brücken: 874, belastbar zwischen 25 und 30 t. Geschichte Begonnen wurde der Bau der Nationalstraße 1 von der französischen Kolonialmacht im frühen 20. Jahrhundert. Sie wurde in jüngerer Zeit mit japanischen ODA-Mitteln und Krediten der Weltbank ausgebaut. Während des Indochinakrieges und des Vietnamkrieges war die Straße stark umkämpft. Literatur Vietnam Road Map Book (Tập Bản đồ Giao thông Đường bộ Việt Nam) Ausgabe 2004. Vietnam Map Publishing House. Weblinks
Carretera nacional 1 (Vietnam)

La carretera nacional 1 (idioma vietnamita: Quốc lộ 1) es un camino en Vietnam. Este camino comienza en la provincia de LangSon y extremos en la provincia de CaMau (Vietnam). La longitud total es de 2.301 kilómetros. El camino fue construido por los franceses en 1930 y reconstruido por el gobierno vietnamita. El camino cruza 31 ciudades y provincias. km 16 - Provincia de Lạng Sơn km 119 - Provincia de Bắc Giang km 139 - Provincia de Bắc Ninh km 170 - Hanói km 229 - Phu Ly (provincia de Hà Nam) km 263 - Provincia de Ninh Bình km 323 - Provincia de Thanh Hóa km 461 - Vinh (provincia de Nghệ An) km 510 - Provincia de Hà Tĩnh km 658 - Đồng Hới (provincia de Quảng Bình) km 750 - Đông Hà (provincia de Quảng Trị) km 824 - Huế Col de Hải Vân, Tunnel de Hải Vân km 929 - Ville de Đà Nẵng km 991 - Tam Kỳ (provincia de Quảng Nam) km 1054 - Provincia de Quảng Ngãi km 1232 - Quy Nhơn (provincia de Bình Định) km 1329 - Tuy Hòa (provincia de Phú Yên) km 1450 - Nha Trang (provincia de Khánh Hòa) km 1528 - Phan Rang-Tháp Chàm (provincia de Ninh Thuận) km 1701 - Phan Thiết (provincia de Bình Thuận) km 1867 - Biên Hòa (provincia de Đồng Nai) km 1889 - Hô-Chi-Minh-Ville km 1936 - Tân An (provincia de Long An) km 1959 - Mỹ Tho (provincia de Tiền Giang) km 2024 - Provincia de Vĩnh Long km 2058 - Ville de Cần Thơ km 2119 - Sóc Trăng (provincia de Sóc Trăng) km 2176 - Province Bạc Liêu km 2236 - Ville de Cà Mau (provincia de Cà Mau)
Route nationale 1 (Vietnam)

La route nationale 1 (en vietnamien : Quốc lộ 1) est une route du Viêt Nam. Cette route commence dans la province de Lang Son (frontière chinoise à Hữu Nghị Quan) et se termine dans la province de Ca Mau. Sa longueur totale est de 2 301 kilomètres. La route a été construite par les Français en 1930 et reconstruite par le gouvernement vietnamien. Elle recouvre en partie l'itinéraire de l'ancienne route mandarine. Parcours Du nord au sud, elle traverse 31 villes et provinces : km 16 - Province de Lạng Sơn km 119 - Province de Bắc Giang km 139 - Province de Bắc Ninh km 170 - Hanoï km 229 - Phu Ly (province de Hà Nam) km 263 - Province de Ninh Bình km 323 - Province de Thanh Hóa km 461 - Vinh (province de Nghệ An) km 510 - Province de Hà Tĩnh km 658 - Đồng Hới (province de Quảng Bình) km 750 - Đông Hà (province de Quảng Trị) km 824 - Huế (province de Thừa Thiên-Huế) Col de Hải Vân, Tunnel de Hải Vân km 929 - Đà Nẵng km 991 - Tam Kỳ (province de Quảng Nam) km 1054 - Province de Quảng Ngãi km 1232 - Quy Nhơn (province de Bình Định) km 1329 - Tuy Hòa (province de Phú Yên) km 1450 - Nha Trang (province de Khánh Hòa) km 1528 - Phan Rang - Tháp Chàm (province de Ninh Thuận) km 1701 - Phan Thiết (province de Bình Thuận) km 1867 - Biên Hòa (province de Đồng Nai) km 1889 - Hô Chi Minh-Ville km 1936 - Tân An (province de Long An) km 1959 - Mỹ Tho (province de Tiền Giang) km 2024 - Province de Vĩnh Long km 2058 - Cần Thơ km 2119 - Sóc Trăng (province de Sóc Trăng) km 2176 - Province de Bạc Liêu km 2236 - Ville de Cà Mau (province de Cà Mau) Caractéristiques Longueur totale : 2 300,45 km Largeur : 10–12 m Surface : asphalte Ponts : 874 Histoire La Route Nationale 1 est construite par les colons français au début du XXe siècle. Elle a récemment été améliorée grâce à l'Aide publique au développement du Japon, ainsi que par des prêts de la Banque mondiale. La route fut le théâtre de nombreuses batailles pendant la guerre d'Indochine et la guerre du Vietnam. L'une des plus notables fut l'opération Camargue, lancée par les Français en 1953. Références Articles connexes Routes nationales du Viêt Nam Liens externes Portail des routes Portail du Vietnam
Strada nazionale 1 (Vietnam)

La strada nazionale 1 (in vietnamita Quốc lộ 1 (QL 1)) è una delle strade nazionali del Vietnam. Ha una lunghezza di 2301 km e collega Huu Nghi Quan (al confine cinese) con la provincia di Cà Mau, nell'estremo sud del Vietnam. L'autostrada fa parte del più ampio progetto internazionale delle Autostrade asiatiche ed è incluso nel percorso della Asian Highway 1 (AH1). Luoghi attraversati La strada attraversa 31 luoghi tra province e città: Lạng Sơn (km 16) Bắc Giang (km 119) Bắc Ninh (km 139) Hà Nội (km 170) Phủ Lý (km 229, provincia di Hà Nam) Hoa Lư (km 263) Thanh Hóa (km 323) Vinh (km 461, provincia di Nghệ An) Hà Tĩnh (km 510) Đồng Hới (km 658, provincia di Quang Binh) Đông Hà (km 750, provincia di Quảng Trị) Città di Huế (km 824) Città di Đà Nẵng (km 929) Tam Kỳ (km 991, provincia di Quảng Nam) Quảng Ngãi (km 1054) Quy Nhơn (km 1232, provincia di Bình Định) Tuy Hòa (km 1329, provincia di Phú Yên) Nha Trang (km 1450, provincia di Khánh Hoà) Phan Rang-Tháp Chàm (km 1528, provincia di Ninh Thuận) Phan Thiết (km 1701, provincia di Bình Thuận) Biên Hòa (km 1867, provincia di Đồng Nai) TP Hồ Chí Minh (km 1889) Tân An (km 1936, provincia di Long An) Mỹ Tho (km 1959, provincia di Tiền Giang) Vĩnh Long (km 2024) Thành phố Cần Thơ (km 2058) Hậu Giang Sóc Trăng (km 2119, provincia di Sóc Trăng) Bạc Liêu (km 2176) Cà Mau (km 2236) Voci correlate Tunnel di Hải Vân Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su autostrada 1
Quốc lộ 1

De Quốc lộ 1 (Nationale weg 1) is een weg in Vietnam. Deze weg begint in provincie van Lạng Sơn en eindigt in de provincie Cà Mau (Vietnam). De totale lengte is 2301 kilometer. De weg werd aangelegd door de Fransen in 1930 en werd herbouwd door de Vietnamese overheid. De weg volgt nagenoeg dezelfde route als de AH1. De weg doorkruist de volgende steden en provincies: km 16 - Provincie Lạng Sơn km 119 - Provincie Bắc Giang km 139 - Provincie Bắc Ninh km 170 - Hanoi km 229 - Phủ Lý (provincie Hà Nam) km 263 - Provincie Ninh Bình km 323 - Provincie Thanh Hóa km 461 - Vinh (provincie Nghệ An) km 510 - Provincie Hà Tĩnh km 658 - Đồng Hới (Quảng Bình) km 750 - Đông Hà (Quảng Trị) km 824 - Huế Hải Vân Pass, Tunnel of Hải Vân km 929 - Đà Nẵng km 991 - Tam Kỳ (provincie Quảng Nam) km 1054 - Provincie Quảng Ngãi km 1232 - Quy Nhơn (provincie Bình Định) km 1329 - Tuy Hòa (provincie Phú Yên) km 1450 - Nha Trang (provincie Khánh Hòa) km 1528 - Phan Rang-Tháp Chàm (provincie Ninh Thuận) km 1701 - Phan Thiết (provincie Bình Thuận) km 1867 - Biên Hòa (provincie Đồng Nai) km 1889 - Ho Chi Minhstad km 1936 - Tân An (provincie Long An) km 1959 - Mỹ Tho (provincie Tiền Giang) km 2024 - Provincie Vĩnh Long km 2058 - Cần Thơ km 2119 - Sóc Trăng (provincie Sóc Trăng) km 2176 - Province Bạc Liêu km 2236 - Cà Mau
Национальная автодорога 1 (Вьетнам)

Национальная автодорога 1 — вьетнамское шоссе, проходящее через всю страну от вьетнамско-китайской границы на севере страны до города Намкан на полуострове Камау на юге. Бо́льшая часть автодороги включена в Азиатский маршрут AH1. Маршрут 16 км — Лангшон 119 км — Бакзянг 139 км — Бакнинь 170 км — Ханой, столица Вьетнама 229 км — Фули (провинция Ханам) 263 км — Хоалы 323 км — Тханьхоа 461 км — Винь (провинция Нгеан) 510 км — Хатинь 658 км — Донгхой (провинция Куангбинь) 750 км — Донгха (провинция Куангчи) 824 км — Хюэ (провинция Тхыатхьен-Хюэ) 929 км — Дананг 991 км — Тамки (провинция Куангнам) 1054 км — Куангнгай 1232 км — Куинён (провинция Биньдинь), выезд на дорогу 1D 1329 км — Туихоа (провинция Фуйен) 1450 км — Нячанг (провинция Кханьхоа), выезд на дорогу 1C 1528 км — Фанранг-Тхаптям (провинция Ниньтхуан) 1701 км — Фантьет (провинция Биньтхуан) 1867 км — Бьенхоа (провинция Донгнай) 1889 км — Хошимин 1936 км — Танан (провинция Лонган) 1959 км — Митхо (провинция Тьензянг) 2024 км — Виньлонг 2058 км — Кантхо 2119 км — Шокчанг (провинция Шокчанг) 2176 км — Бакльеу 2236 км — Камау (провинция Камау) Характеристики Длина: 2300,45 км Ширина: 10-12 м Покрытие: асфальт Мосты: 874 мостов грузоподъёмностью от 25 до 30 тонн История Национальная автодорога 1 была построена французскими колонистами в начале XX века. Во время Первой и Второй Индокитайских войн, дорога 1 была местом многочисленных боёв между вьетнамскими и французскими или американскими войсками. Одним из наиболее заметных сражений стала операция Камарг в 1953 году. Примечания