NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dénia

Dénia (português europeu) ou Dênia (português brasileiro) é um município da Espanha na província de Alicante, comunidade autónoma da Comunidade Valenciana. Tem 66,2 km² de área e em 2021 tinha 42 953 habitantes (densidade: 648,8 hab./km²). Demografia Ver também Castelo de Dénia Taifa de Dénia Referências
Dénia

Dénia (în limba catalană și ca denumire oficială Dénia, neoficial în spaniolă Denia) este un oraș pe coasta de est a Spania. Acesta se află între Alicante și Valencia în nordul regiunii Costa Blanca. După o istorie furtunoasă care începe în epoca romană când în acest loc s-a înființat un port pentru suportul flotelor cu numele Dianium, trecând prin perioada regatului maur Taifa și o perioadă a marchizilor spanioli Dénia este astăzi capitală de comarca Marina Alta și un loc deosebit de vizitat de turiști. Istoric Dénia a fost întemeiată în secolul al VIII-lea î.Hr. de către greci. În conformitate cu relatările geografice ale vechilor istorici se crede astăzi că Dénia era vechea colonie „Hemeroskopeion“. Cultură și obiective de interes Muzee Muzeul arheologic Muzeul etnologic Muzeul jucăriilor Construcții Cetatea ridicată de mauri în sec. XI și XII pe vechea fortăreață romană. Garnizoana cetății a fost desființată în 1859. În cetate se află astăzi muzeul de arheologie din Dénia. Biserica Înălțătii Maicii Domnului (Iglesia de la Asunción), este o biserică în stil baroc din sec. al XVIII-lea. Biserica Sf. Antonie (Iglesia de San Antonio) este o biserică din prima jumătate a secoluului al XVII-lea. Natură și timp liber Turiștii apreciază în mod deosebit ștrandul de peste 20 de km care se termină în dreptul cartierului Las Rotas printr-o coastă stâncoasă. Plimbările în natură pot fi făcute în rezervația naturală Montgó. În apropierea orașului se află ruine romane, maure și spaniole. Din orașul vecin Javea, în care se află Cabo de la Nao, se von dem sich bei klarem Wetter ein Ausblick auf Ibiza bietet. Economia și infrastructura Economia Turismul Dénia este o localitate turistică recunoscută în Spanien. Majoritatea turiștilor vin din Spania, Franza, Belgia, germania și Anglia. Foarte mulți dintre ei și-au cumpărat locuințe de vacanță în denia și în zonele învecinate. (de ex. Els Poblets). Cel mai renumit spectacol pentru turiști este evenimentul anual Bous a la Mar. Infrastructură Dénia se află pe autostrada AP 7 care leagă aeroporturile din Alicante și Valencia. Din Denia pleacă feriboturile spre insulele baleare Ibiza și Mallorca. Tramvaiele L9 aparținând de FGV leagă localitatea Dénia de Alicante. Localități înfrățite Cholet (Franța), din 1996 Galerie Legături externe Pagina de veb a biroului de turism din Dénia Arhivat în 21 iunie 2011, la Wayback Machine. Descrierea locului și știri locale din Dénia Arhivat în 10 martie 2013, la Wayback Machine. Informații, activități culturale și știri din regiunea Dénia Fotografii Informații din și despre Dénia și regiunea învecinată Arhivat în 13 martie 2013, la Wayback Machine. Hollywood în Dénia! Prezentare virtuală a orașului Dénia Arhivat în 10 martie 2013, la Wayback Machine. Galerie fotografică Dénia Arhivat în 10 martie 2013, la Wayback Machine. Note
Дения

Дения (исп. Denia, кат. Dénia) — город и муниципалитет в Испании, входит в провинцию Аликанте в составе автономного сообщества Валенсия (автономное сообщество). Муниципалитет находится в составе района (комарки) Марина-Альта. Занимает площадь 66,2 км2. Население — 42704 человека. Расстояние до административного центра провинции — 100 км. Праздники города и достопримечательности В городе располагаются остатки старинного средневекового замка, проводятся фиесты папье-маше и «морские быки» как преддверие сезона корриды. Население Фотографии Известные жители Наталья Ветлицкая — певица См. также Тайфа Дения Примечания Ссылки Официальная страница Ayuntamiento de Denia Portal Turístico de Denia Índice Estadístico Municipal de Denia. Архивировано из оригинала 27 сентября 2007 года. en Google Maps Web de Turismo de Denia realizada por la Agencia Valenciana de Turismo . Архивировано из оригинала 20 мая 2008 года. Portal de la Dirección general de Administración Local de la Generalitad (недоступная ссылка — история). Federación Valenciana de Municipios y Provincias — Guía Turística . Архивировано из оригинала 27 августа 2006 года. Galería fotográfica con un apartado dedicado a Denia
Денија

Денија (шп. Denia) град је у Шпанији у аутономној заједници Валенсијанска Заједница у покрајини Аликанте. Према процени из 2017. у граду је живело 41 465 становника. Становништво Према процени, у граду је 2017. живело 41 465 становника. Партнерски градови Reinickendorf Шоле Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Денія

Денія (валенс. Dénia (офіційна назва), ісп. Denia) — муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Валенсія, у провінції Аліканте. Населення — 43 899 осіб (2022). Географія Муніципалітет розташований на відстані близько 370 км на південний схід від Мадрида, 75 км на північний схід від Аліканте. На території муніципалітету розташовані такі населені пункти: (дані про населення за 2010 рік) Денія: 40027 осіб Ла-Шара: 1557 осіб Хесус-Побре: 736 осіб Ла-Педрера: 2178 осіб Демографія Динаміка населення (INE ): Персоналії Абу ас-Салт (1068—1134), відомий за латинизованою формою імені як Альбузале — андалузько-арабський ерудит, автор праць з фармакології, геометрії, арістотелівської фізики та астрономії. Галерея зображень Посилання Муніципальна рада [Архівовано 3 березня 2007 у Wayback Machine.] Примітки
Escuela de Música de Almoradí

La Escuela de Música de Almoradí (EMA) es un complejo educativo público y de titularidad municipal situado en el municipio de Almoradí (Alicante), dedicado principalmente a la enseñanza de la música. El complejo incluye el Conservatorio Profesional de Música, la Sociedad Unión Musical y el Auditorio Municipal, entre otras.​ Inaugurado el 25 de marzo de 2011, el conjunto de los cuatro edificios supone más de 6.000 m² en total de espacio dedicado a la música.​ Instituciones Las instalaciones dan cabida a las siguientes instituciones:​ Auditorio Municipal de Almoradí: tiene un aforo de 452 butacas. Además de contar con una programación estable, sirve de espacio para audiciones y otros eventos. Conservatorio Profesional de Música de Almoradí: imparte los ciclos de Grado Elemental y Grado Medio, dentro del sistema oficial de educación musical. Sociedad Unión Musical de Almoradí: sede de la Banda Sinfónica, la Banda Joven y una escuela que imparte a nivel privado ciclos de iniciación musical y Grado Elemental. Escuela Permanente de Adultos (EPA) Servicio de Atención Psicopedagógica (SPES) Cafetería Cuenta, además, con una ludoteca. Referencias
Ermita de Sant Pere de Cinctorres

L'ermita de Sant Pere, està ubicada uns 3 kilòmetres, al sud-oest de la població de Cinctorres, a la partida del seu nom, s'accedeix a l'ermita per la mateixa pista que duu a l'Ermita de Sant Marc. Història Construïda a principis del segle xvii (encara que no se sap ben certa la data, sí que hi ha documentació que indica que ja estava construïa en 1627), fou restaurada a finals del segle xx, perquè havia sigut utilitzada com a magatzem de palla de les masies de les rodalies. Hi ha documentació que acredita que ja en 1633 se celebraven misses en aquest ermitori, fonamentalment en honor de sant Pere Màrtir. Descripció L'ermita presenta planta rectangular (de 22 metres de llarg per uns 9 d'ample en una sola nau), de fàbrica de maçoneria i la seua coberta que és a dues aigües, està recolzada sobre dos arcs de diafragma. L'accés al temple és fa per la façana principal, que es presenta als peus, i s'obre en arc de mig punt format per àmplies dovelles de pedra que emmarquen una porta de fusta amb espiell. L'exterior és molt senzill, sense decoració exterior excepte l'espadanya amb la seva campana sobre la paret lateral, d'obra més moderna i d'aires barrocs. Molt a prop de l'ermita, es troba la Torre de Navalles, torre medieval defensiva i de vigilància, molt bé conservada. Festes i Tradicions El 29 d'abril és la festivitat de Sant Pere Màrtir, i és tradicional celebrar romiatge a la seva ermita el quart cap de setmana d'aquest mes. Aquesta ermita, construïda a principis del segle xvii, va ser fidelment restaurada a finals del segle passat, perquè anteriorment servia com a magatzem de palla d'un grup de masies veïnals. Referències
Ermita de San Pedro (Cinctorres)

La ermita de San Pedro está ubicada a unos 3 kilómetros al suroeste de la población de Cinctorres, en la partida de su nombre. Se accede a la ermita por la misma pista que lleva a la Ermita de San Marcos.​​ Historia Construida a principios del siglo XVII (aunque no se sabe muy cierta la fecha, sí que hay documentación que indica que ya estaba construida en 1627), fue restaurada a finales del siglo XX, porque había sido utilizada como almacén de paja de las masías de las cercanías.​​​ Hay documentación que acredita que ya en 1633 se celebraban misas en este ermitorio, fundamentalmente en honor a san Pedro Mártir.​​ Descripción La ermita presenta planta rectangular (de 22 metros de largo por unos 9 de ancho en una sola nave), de fábrica de masonería y su cubierta que es a dos aguas, está apoyada sobre dos arcos de diafragma. El acceso al templo se hace por la fachada principal, que está a los pies, y se abre en arco de medio punto formado por amplias dovelas de piedra que enmarcan una puerta de madera con mirilla. El exterior es muy sencillo, sin decoración exterior excepto la espadaña con su campana sobre la pared lateral, de obra más moderna y de aires barrocos.​​​ Muy cerca de la ermita, se encuentra la Torre de Navajas, torre medieval defensiva y de vigilancia, muy bien conservada.​​ Fiestas y Tradiciones El 29 de abril es la festividad de San Pedro Mártir, y es tradicional celebrar romería en su ermita el cuarto fin de semana de este mes.​​ Esta ermita, construida a principios del siglo XVII, fue fielmente restaurada a finales del siglo pasado, porque anteriormente servía como almacén de paja de un grupo de masías vecinales.​ Referencias
Auditorio Municipal de Almoradí

El Auditorio Municipal de Almoradí es una sala de conciertos situada en Almoradí (Alicante), dedicada principalmente a conciertos de música clásica. De titularidad municipal, se encuentra incluido dentro del complejo de la Escuela de Música de Almoradí, que fue inaugurado en su conjunto el 25 de marzo de 2011.​ El auditorio cuenta con una programación regular de conciertos y audiciones. Tiene un aforo de 452 butacas, distribuidas en un patio de butacas y un anfiteatro.​ Véase también Escuela de Música de Almoradí Teatro Cortés Referencias
Benarrai

Benarrai és un parc situat al sud d'Ontinyent, una ciutat del sud de la província de València. Disposa d'un llac amb espècies autòctones de la zona mediterrània. També disposa d'una cúpula geomètrica per gaudir de la natura. Hi ha zones adaptades per als gossos i als més petits, amb una "tirolina" i una pista de "pumptrack", i una zona gimnás per a fer esport a l'aire lliure.
Cala dels Jueus

La cala dels Jueus, o també cala del Martell, és una petita badia situada al cap de l'Horta en Alacant (País Valencià). Està ubicada en una zona residencial i tranquil·la i destaca per ser una platja de molt reduïda extensió (200 metres) en què es combina roca amb sorra. Referències Enllaços externs Excmo. Ayuntamiento de Alicante DIAGNÓSTICO AMBIENTAL DE ALICANTE Arxivat 2009-12-22 a Wayback Machine. (castellà)
Cala de los Judíos

La cala de los Judíos es una pequeña bahía ubicada en el Cabo de la Huerta en la ciudad de Alicante (España). Se encuentra situada en una zona residencial y tranquila, y destaca por combinar roca y arena y ser de muy reducido tamaño. También llamada Cala dels Jueus o dels Xodíos o Cala del Martell. Véase también Playas de la Comunidad Valenciana
Foios

Foios (spanisch: Foyos) ist eine Gemeinde in der spanischen Provinz Valencia. Sie befindet sich in der Comarca Horta Nord in der Agglomeration Valencia. Geografie Das Gemeindegebiet grenzt an die folgenden Gemeinden: Albalat dels Sorells, Alfara del Patriarca, Meliana, Moncada, Museros, Valencia und Vinalesa, die alle in der Provinz Valencia liegen. Geschichte In der Ebene von Foios sind die Überreste einer römischen Villa aus der Hochkaiserzeit bekannt. Der heutige Kern stammt jedoch von einer arabischen Siedlung, welche bereits 1235 erwähnt und 1237 von Jakob I. erobert wurde. Demografie Persönlichkeiten Ferran Torres (* 2000), Fußballspieler Weblinks Einzelnachweise
Foios

Foios (Valencian pronunciation: [ˈfɔjos]) is a municipality in the comarca of Horta Nord in the Valencian Community, Spain. It has a population of 7,342 (INE 2019). Name According to Gaspar Juan Escolano, the name Foios comes from Latin Fundus which means "Inheritance" or "Farm". History Flat of Foios (Plana de Foyos) is known as the remains of a Roman villa of the Alteimperial period. However, the current land comes from an Al-Andalus Rahal, mentioned in 1235 and conquered by Jaime I in 1237. The king gave it to Roderic Eiximen of Llúcia on August 1 of the same year, who transferred it to the Díez family in 1238. In 1247 the lands were in ownership of a man by the name of Guillem and, after few sales and partitions, Ramon Vilanova bought the lordship in 1386. Several years later Foios returned to the Crown of Aragon as Villa Real and did not become a property again. Politics Foios is governed by a local corporation formed by councilors elected every four years by universal suffrage that elects a mayor. The electoral census is composed of all registered residents in the town who are over 18 years old and nationals of Spain and the other member countries of the European Union. According to the provisions of the General Electoral Regime Law, which establishes the number of eligible councilors based on the population of the municipality, the municipal corporation of Foios is formed by 13 councilors. The current headquarters of the Foios City Council is situated in the town square. The City Council of Foios is currently chaired by the Coalició Compromís and PSPV-PSOE (Socialist Party of the Valencian Country). It consists of 8 councilors of these parties. The opposition consists of 2 representatives of the PP (People's Party), 2 of Más Foios and 1 of VOLEM. Notable people Ferran Torres, footballer for FC Barcelona and the Spanish national team. See also List of municipalities in Valencia References
Foios

Foios, en valencien et officiellement (Foyos en castillan), est une commune d'Espagne de la province de Valence dans la Communauté valencienne. Elle est située dans la comarque de l'Horta Nord et dans la zone à prédominance linguistique valencienne. Géographie Notes et références Voir aussi Sources (es) Varaciones de los municipios de España desde 1842, Ministerio de administraciones públicas, octobre 2008, 364 p. (lire en ligne) [PDF] Article connexe Liste des communes de la province de Valence Liens externes Site officiel Portail du Pays valencien
Foios

Foios település Spanyolországban, Valencia tartományban. Foios Valencia, Albalat dels Sorells, Alfara del Patriarca, Meliana, Moncada, Vinalesa és Museros községekkel határos. Lakosainak száma 7995 fő (2025). Népesség A település népessége az utóbbi években az alábbiak szerint változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Foios

Foios è un comune spagnolo di 6.671 abitanti situato nella comunità autonoma Valenciana, con una densità di 1026 ab/km^2. Geografia Il comune di Foyos ha una forma allungata in direzione sud-est, dalle montagne alla periferia dell'Huerta Norte fino al Mar Mediterraneo. Il punto più alto si trova a 64 metri di altezza e scende lentamente verso la riva del mare, senza alcuna caratteristica di rilievo. Il comune ha un tratto di costa di circa cinquecento metri, anche se non è accessibile dal centro abitato in quanto isolato dall'autostrada V-21. Il burrone di Carraixet funge da confine a sud con la città di Alfara del Patriarca. Storia Nella pianura di Foyos sono noti i resti di una villa romana di epoca alto-imperiale. Tuttavia, il nucleo attuale proviene da un rahal andaluso, menzionato già nel 1235 e conquistato da Giacomo I nel 1237. Il re lo donò a Roderico Eiximén de Llúcia il 1º agosto dello stesso anno, che lo trasferì alla famiglia Díez nel 1238. Nel 1247 passò nelle mani di un certo Guillem, notaio reale e, dopo varie vendite e spartizioni, Ramon Vilanova acquistò il maniero nel 1386. Anni dopo Foyos tornò alla Corona come villa reale e non fu più proprietà del maniero. Società Evoluzione demografica Nel 1572 il villaggio contava 44 abitanti (circa 200), che raddoppiarono nel secolo successivo: nel 1646 vi vivevano già 90 famiglie e un centinaio nel 1713. Nel 1787, Foyos aveva 948 abitanti e nel 1877 ne aveva più di 1300. Da quel momento in poi è cresciuta costantemente: nel 1910 contava più di 2.000 persone e nel 1940 3.000. Nel 1970, il villaggio contava 4.341 abitanti. Nel 2010 aveva una popolazione censita di 6.781 abitanti (INE), di cui 6.510 vivevano nel centro della città. Le altre erano sparse per il comune e nella frazione di Cúiper. Ci sono ancora alcune cascine, anche se in passato le frazioni erano più abbondanti. Nel 2013 (INE) la città aveva una popolazione di 7.078 abitanti. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Foios Collegamenti esterni Sito ufficiale, su foios.es.
Foios (Valência)

Foios (em valenciano e oficialmente) ou Foyos (em castelhano) é um município da Espanha na província de Valência, Comunidade Valenciana. Tem 6,5 km² de área e em 2021 tinha 7 502 habitantes (densidade: 1 154,2 hab./km²). Demografia Referências Ligações externas Media relacionados com Foios (Valência) no Wikimedia Commons
Фойос

Фойос (исп. Foyos, кат. Foios) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Валенсия в составе автономного сообщества Валенсия (автономное сообщество). Муниципалитет находится в составе района (комарки) Уэрта-Норте. Занимает площадь 6,5 км². Население 6781 человек (на 2010 год). Расстояние до административного центра провинции — 12 км. Население Примечания Ссылки Официальная страница Instituto Valenciano de Estadística Federación Valenciana de Municipios y Provincias - Guía Turística Guía geográfica e Histórica del pueblo de Foios Guía Local de Foios
Foios (kommun)

Foios är en kommun i Spanien. Den ligger i provinsen Província de València och regionen Valencia, i den östra delen av landet, 300 km öster om huvudstaden Madrid. Antalet invånare är 7 034. Arean är 6,5 kvadratkilometer. Foios gränsar till Valencia, Albalat dels Sorells, Alfara del Patriarca, Meliana, Moncada och Vinalesa. Terrängen i Foios är mycket platt. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Foios.
Фойос

Фойос (валенс. Foios (офіційна назва), ісп. Foyos) — муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Валенсія, у провінції Валенсія. Населення — 6781 особа (2010). Географія Муніципалітет розташований на відстані близько 300 км на схід від Мадрида, 7 км на північ від Валенсії. Демографія Динаміка населення (INE ): Галерея зображень Посилання Валенсійський інститут статистики Примітки
Castell de Moraira

El Castell de Moraira és el nom més comú que rep el fort situat sobre una elevació rocosa de pedra tosca dominant la platja de l'Ampolla i tota la badia de Moraira, al terme municipal de Teulada (Marina Alta, País Valencià). En contra de l'opinió generalitzada que datava del segle xvi i era obra de Juan B. Antonelli, avui en dia sabem que fou construït al segle xviii. Dalt de la porta d'accés hi domina l'escut reial de la casa dels Borbons, el qual data del 1742, possiblement l'any de finalització de l'obra. Sabem que ja estava construint-se el 1741 gràcies a una referència que apareix en una carta enviada al Governador de València per l'Alcalde i Regidors de Calp que demanaren que es fortifiqués la seua vila. La fortificació fou el producte final d'una sèrie de projectes infructuosos anteriors per a la protecció de la costa teuladina, que contínuament era envaïda per pirates berberiscos, que a més de castigar la costa, arribaven fins a la mateixa vila de Teulada. El Castell de Moraira sembla que encara funcionava fins als mitjans del segle xix, contràriament a les teories que posen la seua destrucció pels anglesos a principis del segle xix. Sabem que en la construcció de l'ermita de la mare de Déu dels Desemparats de Moraira, avui parròquia, entre el 1875 i el 1878, s'utilitzaren part de les pedres de tosca del castell, i també altres materials del castell es van usar per a l'edificació de cases. Descripció És un edifici amb planta de pota de bou, amb façana semicircular orientada cap al sud: l'ingrés es realitza per la part nord on hi havia una tenassa de protecció davant de la porta, a la qual s'accedia després d'haver creuat un fossar, sobre el qual es disposava d'un pont llevadís. Durant el procés de restauració realitzat els darrers anys aparegué un fragment d'esta porta-pont que era d'una grossa fusta protegida per una planxa de ferro. Les parets tenen una alçada de 10 metres, revestides de pedra procedent de la mateixa zona costanera. Una imposta de mitja-canya marca el límit entre el cos de l'edifici i la coberta, protegida per un petit mur que presenta set obertures on col·locar canons. L'interior es dividia en tres naus, separades per dos grossos murs. Les dues laterals són de dimensions reduïdes comparades amb la central, que ocupa la major part dels poc més de 200 m² que té de superfície total. Originàriament, les tres naus estaven cobertes amb una volta construïda amb rajola massissa. Tot l'interior quedava il·luminat per tres finestres, situades a la façana semicircular, a més d'altres ubicades dalt de la porta d'entrada. L'edifici, que fins fa pocs anys estava en completa ruïna, fou restaurat a principis dels anys 80, seguint en la part exterior un criteri d'aproximació a l'estat original. L'interior, en canvi, s'ha modificat en part respecte de la forma primitiva: han desaparegut les dues xemeneies que flanquejaven la finestra central. S'ha cobert un pati central i no s'ha reconstruït un entresol que hi havia a la nau oest. Referències
Castell de Cocentaina

El Castell de Cocentaina és un antic baluard amb forma de cub del segle xiv, d'art gòtic militar. Ubicat a la serra de Mariola, a una altitud de 752 m. Al terme municipal de Cocentaina, al Comtat. Va ser construït sobre les restes d'altres construccions defensives anteriors musulmanes dels segles X-XI, segons els documents islàmics que el mencionen. Va ser el primer objectiu militar durant les sublevacions musulmanes de mitjans del segle xiii (veure Al-Azraq). En la revolta de 1303 va ser incendiat i destruït. Conserva restes de les seues muralles, però destaca la sòlida torrassa major, de planta quadrada i estil gòtic, amb fàbrica de carreus i finestres amb llinda. Al seu interior hi ha dos pisos, comunicats per un aljub. Ha estat completament restaurat recentment. A seu interior es conserva una mostra de troballes arqueològiques de la zona del Castell. S'hi pot arribar amb cotxe fins als últims 200 metres, que es poden recórrer a peu per una senda empedrada. El castell, és considerat un dels símbols més representatius de Cocentaina. Referències