NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Alicante

Alicante (em espanhol: Alicante, em valenciano: Alacant, as duas denominações co-oficiais) - Alicante/Alacant é a capital da província de Alicante, na Comunidade Valenciana, na Espanha. O município tem 201,27 km² de área e em 2021 tinha 337 304 habitantes (densidade: 1 675,9 hab./km²). É a segunda cidade mais populosa da comunidade autónoma. Era conhecida como Castro Albo (em latim: Castrum Album) no período romano. Demografia Património Farol de Santa Pola - Depois de descolar do penhasco, são dezenas os parapentistas que passam horas suportados pelo vento térmico sobre o cupulino e o cata-vento deste farol. Festas Locais Fogueiras de São João As Fogueiras de São João, em castelhano Las Hogueras de San Juan e, em valenciano, Les Fogueres de Sant Joan, são as festas principais de Alicante, declaradas oficialmente de Interesse Turístico Internacional, sendo as suas origens muito remotas já que o costume de queimar objetos, a dançar em torno de uma fogueira com a chegada do solstício de verão, perde-se na noite dos tempos. Tais festas organizadas com as peculiaridades actuais datam de 1928, sendo o seu impulsor José María Py y Ramírez de Cartagena. Com o pregón dão-se por iniciadas estas festas, plantando as fogueiras (día de la plantà), monumentos artísticos policromados de cartão-pedra e madeira com profundo conteúdo satírico, na noite do 20 de junho, queimando-se aos quatro dias depois depois de lançar-se desde o alto do Monte Benacantil, onde está o Castelo de Santa Bárbara, uma monumental palmeira de fogos de artifício que é visível desde grande parte da cidade. Ao longo dos dias de festa, há uma extensíssima programação de actos, tais como pasacalles, cavalgadas, ofertas, corridas de touros, actuações musicais e campeonatos desportivos, vivendo-se a festa na rua onde a gente pode almoçar, jantar e dançar nas barracas e racós (ou racons), degustando a típica coca amb tonyina (torta de atum) e les bacores (figos temporões). A festa conta com a sua rainha, a Bellea del Foc, escolhida entre as que foram bellezas de cada um dos distritos e é a representação viva da festa. Nos dias posteriores à cremà (queimada) das fogueiras, há um concurso de fogos de artifício e tracas luminosas que se disparam desde a Praia do Postiguet. Ver também Torrão de Alicante Referências Ligações externas Site oficial das Hogueras de San Juan Hogueras de San Juan Les Fogueres de Sant Joan Mais sobre as Hogueras de San Juan Alicante Vacation Information Câmara Municipal de Alicante Web do Turismo na Comunidade Valenciana Aeroporto Internacional de Alicante
Alicante

Alicante je glavno mesto istoimenske province Alicante, ki ima pristanišče in je industrijsko središče. Zgodovina Mesto Alicante je bilo poseljeno že v starem veku. Med letoma 713 in 1265 je bilo pod Mavri. Mesto Alicante imenujejo tudi »biser Mediterana«, saj je s svojim ugodnim podnebjem in prekrasnimi plažami dobil priznanje Modra zastava Evropske unije za najlepše in najbolj ekološko urejen kraj. S 335.000 prebivalci Alicante združuje vse prednosti manjšega mesta z bogatim kulturnim življenjem, z mlado univerzo, in uspešnim gospodarstvom ter številnimi lokalnimi festivali. Gospodarstvo Okoli mesta je razvito vinogradništvo, kjer pridelujejo vino alicante. Glej tudi seznam mest v Španiji seznam pristanišč v Španiji Zunanje povezave
Аликанте

Аликанте (шп. Alicante) или Алакант (кат. Alacant) на каталонском, град у југоисточној Шпанији, смештен у Аликанском заливу Средоземног мора, лучки град у аутономној заједници Валенсија и главни град истоимене провинције Аликанте. Историја Аликанте су основали Грци 324. п. н. е. и назвали га Акра Леуке. 201. п. н. е. освојили су га Римљани и назвали Луцентум.Ханибал је овде требало да „истовари“ своје добро познате слонове. Између 718. и 1249. градом су владали Маври који су му променили име у Ал Луцант. 1265. освојио га је Ђауме I Освајач и тако је Аликанте припао краљевству Арагон. Федералисти из Картагине су га заузели 1873. године. Једна од значајнијих знаменитости је тврђава Санта Барбара (Castillo de Santa Bárbara) која се налази изнад града на једној стени. Становништво Према процени, у граду је 2008. живело 331.750 становника. Језик По испитивањима Националног института за статистике 2003. године 33% грађана користи се каталонским. Наиме, за време диктатуре Франсиска Франка каталонски језик је био забрањен, тако да се шпански још више укоренио на овом простору, а ни каталонски назив за град, Алакант, више није смео да се употребљава. Данас су званично оба језика службена. Привреда Аликанте је један од најбрже растућих градова Шпаније. Његова привреда базира се на туризму и производњи вина. Поред вина, извози се и маслиново уље и воће. Овај град располаже индустријом текстила, коже и прехрамбеном индустријом. Партнерски градови Сивас Херцлија Таранто Брајтон Ница Карлофорте Матанзас Оран Рига Тојока Венџоу Александрија Референце Спољашње везе
Alicante

Alicante (spanska: [aliˈkante], valencianska: Alacant ) är en ort och kommun i regionen Valencia i Spanien. Centrala Alicante har cirka 330 000 invånare. Alicante bildar tillsammans med Elche och fyra andra kommuner ett storstadsområde med cirka 700 000 invånare. Området har snabbt vuxit och är ett populärt turistmål och ett område med många hotell, restauranger och turistanläggningar. Området är även stort inom grönsaker och fruktodlingar bland annat på grund av det geografiska läget och det gynnsamma klimatet. Alicante ligger vid kustremsan Costa Blanca och är känt för sina milsvida vita stränder. Staden har två fotbollslag, som heter Alicante CF och Hércules CF, där det sistnämnda är det mest framgångsrika och spelade säsongen 2010-2011 i den spanska förstaligan, primera division, men numera i den nationella tredjeligan, primera federacion. Historia Alicante grundlades år 324 f.Kr. av grekerna som kallade staden för Akra Leuke. Ur detta ord kommer arabiskans al-Laqant (اللَّقَنْت) som gett oss ”Alicante”. År 201 f.Kr. blev staden erövrad av romarna som valde att kalla staden Lucentum. Hannibal ska ha släppt lös sina berömda elefanter här. Mellan 718 och 1249 styrdes staden av morerna. Staden blev återupprättad år 1247 och ingick då i kungariket Kastilien och år 1305 i kungariket Aragonien. År 1490 fick Alicante stadsrättigheter. Demografi Kommunens folkmängd uppgick till 334 678 invånare i början av 2012, varav 326 803 invånare bodde i centralorten. Detta gör den till den näst folkrikaste kommunen i Valenciaregionen. Omkring 15 % av invånarna är födda utanför Spanien, dessa kommer främst från Argentina, Ecuador och Colombia samt Uruguay.[källa behövs] Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Alicante.
Аліканте

Аліканте (ісп. Alicante, вал. Alacant) — місто і муніципалітет на південному сході Іспанії, адміністративний центр провінції Аліканте, в автономії Валенсія. Населення муніципалітету станом на 1 січня 2022 року становило 338 тис. мешканців. Місто розташоване на узбережжі Середземного море та має історичний і все ще важливий порт. Аліканте — центр великого виноробського району, саме місто є важливим курортом і туристичним центром. Клімат Місто знаходиться у зоні, котра характеризується кліматом тропічних степів. Найтепліший місяць — серпень із середньою температурою 25.5 °C (77.9 °F). Найхолодніший місяць — січень, із середньою температурою 11.5 °С (52.7 °F). Історія Приблизно 2500 років тому на місці сучасного Аліканте розташовувалося невелике іберійське поселення. Греки, що прийшли в ці місця заснували тут місто торгової колонії-фортеці. Місто знаходилося під владою Карфагена. Греки прозвали його Akra Leuke, що в перекладі означає «Біла фортеця». Пізніше місто було завойоване римлянами, які перейменували його в Lucentum, що означає «місто світлого сяйва». Археологічні розкопки стародавнього іберо-романського міста на сьогоднішній день є одними з найбільш значущих пам'яток Валенсії. У VIII ст. місто завоювали маври. Їхнє правління справило значний вплив на розвиток міста. У ті часи назва його звучала, як Аль Лукант (Al-Laqant), що співзвучно з сучасним. Сучасне місто має дві офіційні назви Alacant — валенсійською мовою і Alicante — кастильско-іспанською. У XIII ст. Аліканте відвоювали кастильські завойовники, а 300 років по тому він став важливим торговим портом Іспанії. У цей період економічного піднесення місто інтенсивно забудовувалося і реконструювалося. Багато архітектурних пам'яток цього часу збереглися і до наших днів. Вигідне географічне розташування стало причиною того, що місто завжди піддавалося тискові завойовників. Запеклі битви за цю територію проходили як на суші, так і на морі. Сьогодні Аліканте є одним з найбільших міст Валенсійського Співтовариства. Місто багате на зелені насадження, вони становлять трохи менше від половини його території. Економіка 82,4 % населення зайняті у галузі послуг, у першу чергу — торгівлі та туризмі. Розвинена банківська справа, освіта (великий університет). 6,2 % населення зайняті у промисловості. Основа економіки — пляжний туризм, експорт вина, оливкової олії, цитрусових і фруктів, легка промисловість. Головні галузі — тютюнова й харчова, також виробництво цементу і алюмінію. Транспорт Трамвай в Аліканте Вокзал Аліканте Високошвидкісна залізниця Мадрид — Леванте Релігія Центр Оріуело-Алікантської діоцезії Католицької церкви. Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Аліканте
Estació de Tren de Dénia (TRAM d'Alacant)

Dénia és una estació del TRAM Metropolità d'Alacant, estació terminal de la línia 9. Està a ple centre del nucli urbà de Dénia, molt prop de l'estació marítima. Característiques A aquesta estació finalitza el servei de la línia 9 del Tram d'Alacant, sent també el final de tota la xarxa cap al nord. Disposa de tres andanes, quatre vies, l'edifici de l'estació i un altre edifici de cotxeres amb dues vies en el seu interior. En l'estació paraven els automotors dièsel seriï 2500, unitats que neixen d'una transformació de les unitats 2300 (procés que es va dur a terme durant 2005-2006). Actualment, des d'aquesta estació ixen trens Stadler Citylink, encara que a causa de les obres entre Teulada i Benidorm per a l'adequació i renovació de la línia cal fer un transbord a Teulada a les antigues màquines. Una vegada a Benidorm cal tornar a fer transbord per arribar fins a Alacant. Accessos A aquesta estació s'accedeix des del passeig del Saladar, a Dénia: Des del passeig del Saladar Línies i connexions Evolució del trànsit Referències Vegeu també TRAM Metropolità d'Alacant
Estación de Denia (TRAM Alicante)

Denia es una estación del TRAM Metropolitano de Alicante, la estación terminal de la línea 9. Está situada en pleno centro del casco urbano de Denia, muy cerca de la estación marítima. Localización y características Se encuentra ubicada en el paseo del Saladar, desde donde se accede. En esta parada finaliza el servicio de la línea 9 del Tram de Alicante, siendo también el final de toda la red hacia el norte. Dispone de tres andenes, tres vías, el edificio de la estación y una nave taller. En la estación se detienen los nuevos trenes duales de la línea 9.​​ Líneas y conexiones Enlace con las líneas de bus urbano Denibus.​ Evolución del Tráfico La estación ha estado sin servicio ferroviario desde el 28 de julio de 2016, cuando se cerró el tramo entre Calpe y Denia, hasta el 16 de enero de 2023, cuando se ha reabierto el recorrido completo de la línea.​ Véase también TRAM Metropolitano de Alicante Referencias
Ador (Valencia)

Ador ist eine spanische Gemeinde (Municipio) mit 1.755 Einwohnern (Stand: 2025) in der Valencianischen Gemeinschaft, in der Comarca La Safor. Lage Ador liegt nahe der Costa del Azahar (Mittelmeerküste) in einer Höhe von ca. 50 m. Die Provinzhauptstadt Valencia liegt etwa 50 Kilometer in nordnordwestlicher Richtung. Geschichte Kultur und Sehenswürdigkeiten Marienkirche (Església de la Mare de Déu de Loreto) Josephskapelle Heimatmuseum Weblinks Einzelnachweise
Ador

Ador (en valencien et en castillan) est une commune d'Espagne de la province de Valence dans la Communauté valencienne. Elle est située dans la comarque de la Safor et dans la zone à prédominance linguistique valencienne. Géographie Notes et références Voir aussi Article connexe Liste des communes de la province de Valence Lien externe Site de la mairie d'Ador Portail du Pays valencien
Ador

Ador település Spanyolországban, Valencia tartományban. Ador Alfauir, Castellonet de la Conquesta, Gandia, Llutxent, Palma de Gandía, Potries, Rótova és Villalonga községekkel határos. Lakosainak száma 1755 fő (2025). Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Адор

Адор (исп. Ador) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Валенсия в составе автономного сообщества Валенсия (автономное сообщество). Муниципалитет находится в составе района (комарки) Сафор. Население Примечания Ссылки [1] Архивная копия от 2 июня 2019 на Wayback Machine Web turística de Gandia y la Safor Instituto Valenciano de Estadística Federación Valenciana de Municipios y Provincias - Guía Turística
Ador

Ador är en kommun i Spanien. Den ligger i provinsen Província de València och regionen Valencia, i den östra delen av landet, 300 km sydost om huvudstaden Madrid. Antalet invånare är 1 440. Arean är 13,8 kvadratkilometer. Ador gränsar till Alfauir, Castellonet de la Conquesta, Gandia, Llutxent, Palma de Gandía, Potríes, Ròtova och Villalonga. Terrängen i Ador är varierad. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ador.
Адор

Адор (валенс. Ador, ісп. Ador) — муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Валенсія, у провінції Валенсія. Населення — 1510 осіб (2010). Географія Муніципалітет розташований на відстані близько 340 км на південний схід від Мадрида, 65 км на південь від Валенсії. Демографія Динаміка населення (INE ): Галерея зображень Посилання Валенсійський інститут статистики Примітки
Camp de Túria

El Camp de Túria és una comarca valencianoparlant del centre del País Valencià, amb capital a Llíria. Geografia Limita pel nord amb l'Alt Palància, a l'est amb el Camp de Morvedre i l'Horta Nord, al sud amb l'Horta Oest i la Foia de Bunyol, i a l'oest amb els Serrans. Municipis Les dades bàsiques dels «16 municipis», amb les xifres de població del padró municipal d'habitants 2025, són: Història La comarca del Camp de Túria és de creació moderna, l'any 1970, i comprèn l'antiga comarca del Camp de Llíria, part de la Calderona, i part del Pla de Quart. Aquestes comarques antigues apareixen al mapa de comarques d'Emili Beüt "Comarques naturals del Regne de València" publicat l'any 1934. Diverses propostes de comarcalització hi han inclòs també els municipis riberencs del Túria mitjà (Pedralba, Bugarra i Xestalgar). La comarca es divideix en tres subcomarques geogràfiques i històriques, que són: El Camp de Llíria pròpiament dit, amb Llíria, Casinos i Benissanó. La Calderona amb Marines, Olocau, Serra (Camp de Túria), Nàquera, Bétera i Gàtova (aquest darrer incorporat a la província de València als anys 90). La Ribera del Túria amb la Vallbona (o Pobles Castell), formada per Benaguasil, La Pobla de Vallbona, L'Eliana, Vilamarxant i Riba-roja de Túria Domenyo, Loriguilla i Sant Antoni de Benaixeve, són pobles de nova creació a conseqüència del trastllat dels pobles originals de la comarca dels Serrans (Domenyo, Loriguilla i Benaixeve) per la construcció dels embassaments de Benaixeve i Loriguilla a les dècades dels anys 50 i 60. En principi depenien de Llíria, Riba-roja i Paterna, respectivament, però durant els anys 90 van assolir la seua independència com a municipis. En els casos de Loriguilla i Domenyo, els termes municipals es troben dividits entre les noves ubicacions i les antigues. Atès que els caps de municipi són al Camp de Túria, es considera que els dos municipis pertanyen a aquesta comarca, mentre que les antigues ubicacions formen un enclavament dins la comarca dels Serrans. Administració Resultats electorals municipals 2011 Vegeu també Mandor Llista de monuments del Camp de Túria Bibliografia «El Camp de Llíria o de Túria». A: Juan Piqueras Haba (director). Geografia de les comarques valencianes. vol. III: Les comarques centrals (I). València: Foro Ediciones, S. L., 1995, p. 187-224. ISBN 84-8186-021-2. El Camp de Túria: estudis comarcals de la província de València. PUV, 2018. ISBN 9788491331759. Referències
Camp de Túria

Camp de Túria (Valencian: [ˈkamb de ˈtuɾia]; Spanish: Campo de Turia [ˈkampo ðe ˈtuɾja]) is a comarca in the province of Valencia, Valencian Community, Spain. Geography It comprises the lower reaches of the river Túria and its adjacent territories. Borders with the region of Camp de Morvedre and the counties of Horta de València. The south by the counties of Hoya de Buñol, west to the region of the Serranos, and north by the region of Alto Palencia. Loriguilla is an exclave and lies between the comarcas of Los Serranos and Requena-Utiel. Whereas most of the comarca belong to the Valencian-speaking part of the Valencian Community, the exclave lies in the Spanish-speaking west. Municipalities Benaguasil Benissanó Bétera Casinos L'Eliana Gátova Llíria Loriguilla Marines Náquera Olocau de Carraixet La Pobla de Vallbona Riba-roja de Túria San Antonio de Benagéber Serra de Portaceli Vilamarxant References
Camp de Túria

Le Camp de Túria est une comarque de la province de Valence, dans la Communauté valencienne, en Espagne. Son chef-lieu est Llíria. Géographie La comarque est traversée au sud par le Túria et délimitée au nord par la Sierra Calderona. C'est une comarque catalanophone. Communes Benaguasil Benisanó Bétera Casinos L'Eliana Gátova Llíria Loriguilla Marines Nàquera Olocau La Pobla de Vallbona Riba-roja de Túria San Antonio de Benagéber Serra Vilamarxant Notes et références Liens externes Portail du Pays valencien
Camp de Túria

Camp de Túria Spanyolországban, Valencia Valencia tartományában található comarca. Camp de Túria Alto Palancia, Camp de Morvedre, Hoya de Buñol, Horta Oest, Horta Nord, Requena-Utiel, Los Serranos, Comarca de València és Horta Sud comarcákkal határos. Lakosainak száma 182 085 fő (2024). Önkormányzatai Benaguasil Benisanó Bétera Casinos L’Eliana Gátova Llíria Loriguilla Marines Náquera Olocau La Pobla de Vallbona Riba-roja de Túria San Antonio de Benagéber Serra Vilamarxant Jegyzetek További információk Camp de Túria az Openstreetmap térképén
Camp de Túria

Il Camp de Túria (in castigliano: Campo de Turia) è una delle 34 comarche della Comunità Valenciana, con una popolazione di 125 129 abitanti in maggioranza di lingua valenciana; suo capoluogo è Llíria (cast. Liria). Amministrativamente fa parte della provincia di Valencia, che comprende 17 comarche. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Camp de Túria
Camp de Túria

Camp de Túria (em valenciano e oficialmente) ou Campo de Turia (em castelhano) é uma comarca da Comunidade Valenciana, na Espanha. Está localizada na província de Valência e sua capital é Llíria. Limita com as comarcas de Hoya de Buñol, Camp de Morvedre, Horta Nord, Horta Oest, Los Serranos e Alto Palancia. Municípios Referências
Torre del Ciprer

La Torre del Ciprer o Torre del Xiprer és una torre de defensa situada en el camí de la platja de Sant Joan, a Alacant. Va ser declarada Bé d'Interès Cultural en 1997. Història i descripció La torre i el caseriu van ser aixecats entre els segles xvi i xvii; l'ermita, que abans estava davant de la casa, es va construir el 1661. Al voltant de 1980 es va enderrocar la casa, conservant en l'actualitat únicament la torre i l'ermita, que són de propietat privada i es troben abandonades. La torre és de planta rectangular i mesura 4,50 x 6 metres; es compon de quatre nivells i està construïda totalment amb carreués de bona factura. Per la seva banda, l'ermita també és de planta rectangular, amb unes mesures de 4 x 8 m, és d'una única nau amb porta en el nord oberta amb un arc de mig punt amb dovelles de pedra picada, mentre que la resta de la fàbrica és de paredat. Bibliografia Ajuntament d'Alacant: Pla Especial de Protecció de les Torres de l'Horta d'Alacant. Referències
Torre El Ciprés

La torre El Ciprés (o «Torre del Ciprer» en valenciano) es una torre de vigilancia costera ubicada en el camino del Ciprés, de la playa de San Juan, en Alicante (España). Fue declarada Bien de Interés Cultural en 1997. Historia y descripción La torre fue terminada en 1565 tal y como reza la inscripción en la parte alta de la misma. Ya en el siglo XVII, se adosó a ella una casa, y pocos años después una ermita. En los años 1980 se derribó la casa, de la que quedan algunos fragmentos de muro, conservándose en la actualidad únicamente la torre y la capilla, que son de propiedad privada y se encuentran abandonadas. La torre es de planta rectangular y mide 4,50 x 6 metros; se compone de cuatro niveles y está construida totalmente con sillares de buena factura. Por su parte, la capilla también es de planta rectangular, con unas medidas de 4 x 8 m, es de una única nave con puerta en el norte abierta con un arco de medio punto con dovelas de cantería, mientras que el resto de la fábrica es de mampostería. Todo el conjunto se encuentra abandonado y en ruinas. Tanto la torre como la capilla fueron incendiadas y están vandalizadas. Bibliografía Ayuntamiento de Alicante: Torre El Ciprés, Plan Especial de Protección de las Torres de la Huerta de Alicante.
Torre de Montanejos

La Torre de Montanejos és un monument històric ubicat a aquesta localitat de la comarca de l'Alt Millars, al País Valencià. És un Bé d'Interés Cultural, amb codi R-I-51-0010999, i anotació ministerial del 18 de març de 2003. Història D'origen islàmic, es troba al bell mig de la població, enfront de l'església, integrada dins de la façana de l'antic Palau dels Comtes de Vallterra. Se suposa que estava comunicada amb el Castell de l'Alqueria, situat en un turó proper i que és de la mateix època. Pese a ser de propietat particular i estar en ús, el seu estat de conservació és lamentable, i s'observa un alt grau d'abandonament. Descripció la torre és de planta circular i està construïda amb pedres provinents del riu i unides amb argamassa. Es troba adossada a altres edificacions, en concret a l'antic palau dels Comtes de Vallterra. Només es conserven els murs mestres exteriors, amb la part posterior atalussada, ja que els interiors han sigut enderrocats. Conserva una cantonada amb carreus. Referències Aquest article pren com a referència el text del Bé d'Interés Cultural incoat per la Conselleria de Cultura de la Generalitat Valenciana. Enllaços externs La Torre a la Pàgina de l'Ajuntament de Montanejos Arxivat 2013-02-04 a Wayback Machine.
Torre de Montanejos

La torre de Montanejos es un monumento histórico ubicado en esta localidad de la comarca del Alto Mijares, en la provincia de Castellón.​ está declarada, de manera genérica, Bien de Interés Cultural, con código identificativo: RI-51-0010999 y fecha de anotación ministerial, 18 de marzo de 2003.​ Historia De origen islámico, se encuentra en medio de la población, frente a la iglesia, integrada dentro de la fachada del antiguo Palacio de los Condes de Vallterra. Se supone que estaba comunicada con el Castillo de la Alquería, situado en una colina cercana y que es de la misma época.​​ En la actualidad su estadio de conservación es lamentable, pese a formar parte de edificios en uso como viviendas.​ Descripción Se trata de una torre de planta circular y está construida con piedras provenientes del río y unidas con argamasa. se encuentra totalmente adosada por ambos lados a otros edificios, en concreto está adosada al Palacio de los Condes de Vallterra, del que en parte, forma un todo. Solamente se conservan los muros maestros exteriores, con la parte posterior ataludada, ja que los interiores han sido derruidos. Conserva una esquina con sillares.​​​ Referencias Véase también Bienes de interés cultural de la provincia de Castellón Enlaces externos La Torre en la Página del Ayuntamiento de Montanejos