NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Cocentaina Castle

The Castle of Cocentaina, located in the municipality of Cocentaina, Alicante, Spain, is a 14th-century medieval building which stands on a rocky mound of 765 m. The castle structure, recently restored, is one of the town's symbols. The tower is a square two-story structure. On the first floor there is an open patio with a well, a chapel and a warehouse. On the upper floor, where the lords lived, there is a cornice with battlements and a path for guards. The castle is a good example of military gothic style. See also Route of the Valencian classics Castle of Barxell Route of the Castles of Vinalopó Castle of Banyeres Bibliography Guía de Arquitectura de la Provincia de Alicante. ISBN 84-7784-353-8 PAREDES VAÑÓ, Enric (2011), "Aproximación a la arquitectura de las fortificaciones en las montañas del valle central del Serpis. Las Torres". Actas del Séptimo Congreso Nacional de Historia de la Construcción. Instituto Juan de Herrera - Madrid - 2011. ISBN 978-84-9728-370-0 | 2 vols., 146 comunicaciones, 1507 pp. External links Cocentaina Castle at Cocentaina Tourist Office Archived 2016-10-14 at the Wayback Machine (in English) Guide of the Clastle of Cocentaina (in English)
Castillo de Cocentaina

El castillo de Cocentaina se encuentra situado en Cocentaina (Alicante), España. Situado en el cerro de San Cristóbal, es un edificio de estilo gótico valenciano militar. Construido a finales del siglo XIII y principios del XIV, sobre los restos de otras construcciones defensivas anteriores de origen musulmán. En la revuelta mudéjar de 1303 fue saqueado e incendiado. Se trata de una gran torre cuadrada de 13,5 metros de lado por 12 metros de altura sentada sobre un talud de sillería que varía entre 2 y 4 metros de altura. Todas las partes y estancias importantes están construidos de sillería, el resto de mampostería. Tiene dos plantas, la primera consta de patio de luces con un aljibe y dos aspilleras, una habitación cuadrada y otra rectangular. En el primer piso se repiten las estancias pero con ventanas geminadas al exterior. La parte alta es todo una terraza. Recientemente ha sido completamente restaurado y en su interior se ha ubicado una muestra de restos arqueológicos encontrados en esta zona. Se puede llegar al castillo en coche teniendo que recorrer los últimos 200 metros a pie por una senda empedrada. Véase también Ruta dels clàssics valencians Bienes de interés cultural de la provincia de Alicante Referencias Este artículo incorpora material procedente de la página web de la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, que mediante una autorización permitió agregar contenido e imágenes y publicarlos bajo licencia GFDL. Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Castillo de Cocentaina.
Château de Cocentaina

Le château de Cocentaina a fortement influencé la topographie de la vieille ville de Cocentaina (Alicante) dans la Communauté valencienne, Espagne. Construit au XIVe siècle, ce bâtiment a subi plusieurs modifications successives. De nos jours, le château, monument essentiel et emblématique pour la ville Cocentaina, bénéficie de travaux nécessaires à sa conservation et à sa restauration, tout en servant de cadre à des initiatives culturelles. Voir aussi Articles connexes Cocentaina Château de Barchell Château de Banyeres Liste des châteaux espagnols par communauté autonome Liens externes Portail des châteaux Biens d’intérêt culturel en Espagne
Castelo de Cocentaina

O Castelo de Cocentaina localiza-se no município de Cocentaina, na província de Alicante, comunidade autónoma da Comunidade Valenciana, na Espanha. História No alto do cerro de San Cristobal, remonta a uma fortificação muçulmana. Foi construído entre o fim do século XIII e o início do século XIV, tendo sido saqueado e incendiado durante a revolta mudéjar de 1303. Recentemente foi completamente restaurado e, em seu interior encontra-se uma exposição com os artefactos arqueológicos encontrados na região. Características Em estilo gótico, trata-se de uma grande torre de planta quadrada, com 13,5 metros de lado por 12 metros de altura, em alvenaria de pedra, que se ergue a 752 metros acima do nível do mar. Todos os elementos importantes estão construídos em silharia. Internamente divide-se em dois pavimentos: no inferior, um vestíbulo com uma cisterna e duas seteiras, uma sala quadrangular e outra retangular; no primeiro pavimento repetem-se as salas porém com janelas geminadas para o exterior. A parte superior constitui um terraço. Ligações externas «Federación Valenciana de Municipios y Provincias» (em espanhol)
Castillo de Cocentaina

Castillo de Cocentaina är ett slott i Spanien. Det ligger i provinsen Provincia de Alicante och regionen Valencia, i den östra delen av landet, 300 km sydost om huvudstaden Madrid. Castillo de Cocentaina ligger 738 meter över havet. Terrängen runt Castillo de Cocentaina är huvudsakligen kuperad, men åt nordost är den platt. Runt Castillo de Cocentaina är det glesbefolkat, med 8 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Alcoy, 5,1 km sydväst om Castillo de Cocentaina. Kommentarer Källor
Castell de Petrer

El Castell de Petrer es troba en un monticle a l'est de la vila de Petrer, des d'on s'observa bona part de la vall del Vinalopó. Característiques Originari de finals del segle xii o principis del xiii, és un castell musulmà, probablement construït sobre una talaia anterior, és de forma poligonal, i la seva fàbrica és de maçoneria amb carreus en les arestes dels seus costats. Està emmerletat i el seu interior està recorregut per un terraplè. La muralla exterior està formada per dos llenços de tapial separats per una torrassa central i cossos cúbics en els extrems. El seu element més destacat és la seva gran torre quadrada, amb dos pisos i un soterrani que era un aljub en l'època islàmica. Posteriorment seria utilitzada com presó. També posseeix una gran sala voltada, escenari de les festes del senyor feudal. La seva funció era eminentment estratègica i de domini del territori, al controlar el pas entre l'altiplà castellà i el litoral mediterrani. Va ser pres pels moriscs durant les revoltes de 1265; per a recuperar-lo, l'infant Alfons de Castella va haver de recórrer a l'ajuda de Jaume I, qui aviat el va reconquerir. Les obres de reconstrucció van finalitzar en l'any 1982, presentant actualment un impecable aspecte, en la seva torre de l'homenatge es realitzen exposicions, és Monument Històric-Artístic d'Interès Nacional des de 1983. Referències
Castillo de Petrel

El castillo de Petrel es una fortaleza que se encuentra en lo alto de una elevación montañosa de aproximadamente 500 m s.n.m. ubicada en la zona norte del casco urbano de la ciudad de Petrel (provincia de Alicante, España) desde donde se divisa todo el valle del Vinalopó. Es bien de interés cultural con categoría de monumento.​​ Características Originario de finales del siglo XII o principios del XIII, es un castillo musulmán, probablemente construido sobre una atalaya anterior. Es de forma poligonal, y su fábrica es de mazonería con sillería en las aristas de sus lados. Está almenado y su interior está recorrido por un terraplén. La muralla exterior está formada por dos lienzos de tapial separados por un torreón central y cubos en los extremos. Su elemento más destacado es su gran torre cuadrada, con dos pisos y un sótano que era un aljibe en la época islámica. Posteriormente sería utilizada como prisión. También posee una gran sala avoltada, escenario de las fiestas del señor feudal, que en la actualidad se dedica a conciertos de cámara celebrados con motivo de la Semana de la Guitarra y a la celebración de bodas civiles. Su función era eminentemente estratégica y de dominio del territorio, al controlar el paso entre la meseta castellana y el litoral mediterráneo. Fue tomado por los moriscos durante las revueltas de 1265; para recuperarlo, el rey Alfonso X de Castilla recurrió a la ayuda de Jaime I de Aragón, quien pronto lo reconquistó. Las obras de reconstrucción finalizaron en el año 1982, además de acometerse en él nuevas obras durante 2010, presentando actualmente un impecable aspecto. En su torre del homenaje se realizan exposiciones y es monumento histórico-artístico de carácter nacional desde 1983.​ Véase también Ruta de los Castillos del Vinalopó Portal:Comunidad Valenciana. Contenido relacionado con Comunidad Valenciana. Portal:Arquitectura. Contenido relacionado con Arquitectura. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Castillo de Petrel.
Castelo de Petrer

O Castelo de Petrer localiza-se no termo do município de Petrer, na província de Alicante, na comunidade autónoma da Comunidade Valenciana, na Espanha. Ergue-se sobre um monte escarpado em posição dominante a Leste sobre a povoação. Do alto de suas muralhas descortina-se todo o vale do rio Vinalopó. A sua função estratégica era a de controle da passagem entre a meseta castelhana e o litoral mediterrânico. História Remonta a uma fortificação muçulmana erguida entre o final do século XII e o início do século XIII, acredita-se sobre os restos de uma fortificação mais antiga. O castelo foi tomado pelos Mouriscos quando das revoltas de 1265; para recuperá-lo, o Infante Afonso de Castela (Alfonso de Trastámara y Avís) recorreu ao auxílio de Jaime I de Aragão, que prontamente o reconquistou. O conjunto sofreu intervenção de consolidação e reconstrução, concluída em 1982, encontrando-se actualmente recuperada. A torre de menagem encontra-se requalificada como espaço cultural, abrigando exposições. O conjunto está classificado como Conjunto Histórico-Artístico de Interesse Nacional desde 1983. Características Apresenta planta no formato poligonal, em alvenaria com reforço de silharia nas suas arestas. O alto das suas muralhas é ameado. A muralha exterior é constituída por dois panos em taipa, separados por um torreão central e cubelos nas extremidades. O elemento mais destacado do conjunto é a torre de menagem, de planta quadrada, dividida internamente em dois pavimentos e um sótão, que servia como cisterna no período islâmico. Este espaço, posteriormente, foi utilizado como prisão.
Castillo de Petrer

Castillo de Petrer är ett slott i Spanien. Det ligger i provinsen Provincia de Alicante och regionen Valencia, i den sydöstra delen av landet, 300 km sydost om huvudstaden Madrid. Castillo de Petrer ligger 503 meter över havet. Terrängen runt Castillo de Petrer är kuperad österut, men västerut är den platt. Runt Castillo de Petrer är det ganska tätbefolkat, med 192 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Elda, 2,2 km väster om Castillo de Petrer. Omgivningarna runt Castillo de Petrer är i huvudsak ett öppet busklandskap. Kommentarer Källor
Alqueria del Forn de Barraca

El Forn de Barraca fou una antiga alqueria d'Alboraia. Data del 1906 i feia les funcions de forn. Situada al costat de la V21, en construir-se l'autovia se li va expropiar el corral. El 2019 es va preveure la demolició per tal d'ampliar la V21, fet que provocà mobilitzacions ciutadanes els dies 17 i 18 de setembre, que endarreriren l'enderrocament per més de 24 hores. Finalment, el dijous 19 de setembre la Guàrdia Civil va desallotjar als activistes i permeté que els operaris accediren a l'Alqueria, fent un forat en la paret que contenia una pintada amb el lema L'Horta és vida per tal de traure mobles de l'interior. Els activistes, més nombrosos després de demanar ajuda, van tornar a reunir-se al voltant de l'edifici per evitar l'enderroc. Entre les accions de protesta, convocades pel col·lectiu Per l'Horta, hi hagué una cadena humana que envoltà l'edifici. Finalment, el 27 de setembre la Guàrdia Civil va desallotjar l'Alqueria novament, permetent així l'enderrocament definitiu. Referències
Ermita de Santa Bàrbara (la Mata)

L'ermita de Santa Bàrbara o Bàrbera és un temple catòlic situat a 3 km de la Mata de Morella, camí de Cinctorres, pròxima a el riu Cantavella. Per accedir-hi cal anar per la carretera CV-120 que uneix la Mata amb la Todolella. L'ermita està catalogada com a Bé de Rellevància Local, amb codi identificatiu 12.01.075-005, segons la Disposició Addicional Cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, de 11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià (DOCV Núm. 5.449 / 13/02/2007). Història i descripció Es tracta d'una petita ermita datada de segle xvi, encara que reformada durant el segle xvii, amb unes mesures d'uns 25 metres de profunditat per uns 10 d'amplada, construïda en maçoneria reforçada en les cantonades amb carreus, contraforts i amb una coberta a dues aigües acabada en teula àrab, amb un important ràfec ceràmic decorat. Presenta a més una petita espadanya en la testera d'entrada. Interessant conjunt format per la primitiva ermita, edifici contigu, un pati tancat per un mur (en el centre subsisteix el peu de carreus d'una creu primitiva) i un petit cobert. Interiorment, l'ermita és d'una sola nau de planta rectangular i distribuïda en cinc crugies. L'accés a el temple es fa per als peus de la nau, amb porta de fusta en arc de mig punt amb portada de pedra rematada per fornícula buida, i en la part interior superior hi ha el cor omplint la primera crugia. En la tercera crugia es pot observar a la dreta un altre accés lateral a l'edifici, que, sota arc adovellat condueix a un passatge que porta també a l'habitatge contigu; mentre que en l'última crugia se situa l'altar amb l'absis recte, amb la sagristia situada a l'esquerra. Poden observar pilastres i voltes de maó de pla que encara presenten la decoració original, tot i no conservar-se la talla renaixentista de segle xvi de la titular i la predel·la d'un retaule de segle xv dedicat a sant Antoni i santa Bàrbara, atribuït a Valentí Montoliu. Festes És un lloc en el qual es realitzen diverses romeries, havent de destacar la realitzada durant el mes d'agost, així com la que es porta a terme en el dia de la festivitat de la santa el 4 de desembre. Pràcticament fins a 1950 se celebrava en el seu exterior un mercat setmanal per als habitants de les masies veïnes. A més hi ha una llegenda segons la qual tota persona inscrita en el Llibre de la Confraria a canvi d'almoines, no moria per la caiguda d'un llamp; raó per la qual era tradicional que el santer recorregués la zona apuntant als devots en ell. Referències
Ermita de Santa Bárbara (La Mata)

La ermita de Santa Bárbara es un templo católico situado a 3 kilómetros de La Mata de Morella, camino de Cinctorres, próxima al río Cantavieja. Para acceder a ella hay que ir por la carretera CV-120 que une La Mata con La Todolella.​​ La ermita está catalogada como Bien de Relevancia Local, con código identificativo 12.01.075-005, según la Disposición Adicional Quinta de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano (DOCV Núm. 5.449 / 13/02/2007) (1) Historia y descripción Se trata de una pequeña ermita datada del siglo XVI, aunque reformada durante el siglo XVII. con unas medidas de unos 25 metros de profundidad por unos 10 de anchura, construida en mampostería reforzada en las esquinas con sillares, contrafuertes y con una cubierta a dos aguas acabada en teja árabe, con un importante alero cerámico decorado. Presenta además una pequeña espadaña en el testero de entrada.​​ El conjunto se completa con un edificio contiguo, un patio cerrado por muro (en cuyo centro subsiste el pie de sillería de una cruz primitiva) y un pequeño cobertizo.​​ Interiormente, la ermita es de una sola nave de planta rectangular y distribuida en cinco crujías. El acceso al templo se hace por los pies de la nave, con puerta de madera en arco de medio punto con portada de piedra rematada por hornacina vacía, y en cuya parte interior superior está el coro llenando la primera crujía. En la tercera crujía se puede observar a la derecha otro acceso lateral al edificio, que, bajo arco con dovelas conduce a un pasaje que lleva también a la vivienda contigua; mientras que en la última crujía se sitúa el altar con el ábside recto, con la sacristía situada a la izquierda.​​ Pueden observarse pilastras y bóvedas tabicadas de ladrillo que todavía presentan la decoración original, pese a no conservarse la talla renacentista del siglo XVI de la titular y la predela de un retablo del siglo XV dedicado a San Antonio y Santa Bárbara, atribuido a Valentín Montolíu.​​ Fiestas Es un lugar en el que se realizan varias romerías, debiendo destacarse la realizada durante el mes de agosto, así como la que se lleva a cabo en el día de la festividad de la Santa el 4 de diciembre.​​ Prácticamente hasta 1950 se celebraba en su exterior un mercado semanal para los habitantes de las masías vecinas.​ Además existe una leyenda según la cual toda persona inscrita en el Libro de la Cofradía a cambio de limosnas, no moría por la caída de un rayo; razón por la cual era tradicional que el santero recorriera la zona apuntando a los devotos en él.​ Referencias
Beneixida

Beneixida és un municipi del País Valencià, que es troba a la comarca de la Ribera Alta. Limita amb Alcàntera de Xúquer, Gavarda i Castelló (a la mateixa comarca); i amb Xàtiva i la Llosa de Ranes (a la comarca de la Costera). Geografia Està ubicat en la subcomarca de la Vall Farta, pertanyent a la comarca de la Ribera Alta. Banyada pel riu Xúquer, Beneixida està situada una zona plana i fèrtil, on el punt més elevat és la zona de la Venda de Carbonell. Història Es trobaren restes de l'època romana en la partida de la Falquia; Alqueria islàmica, a la qual els àrabs anomenaren Benigida, amb la conquesta passà a la família Despuig i, posteriorment als comtes d'Albalat. Lloc de moriscs, el 1510 tenia 96 cases i el 1609, en tenia 22. Despoblat després de l'expulsió, el 1663 tenia 40 cases. Va sofrir els efectes del terratrèmol del 1748 i de la riuada del Xúquer del 1864. Va ser una de les poblacions més greument afectades per la pantanada de 1982, fins a l'extrem que va haver de ser reconstruïda a un nou emplaçament més alt; on està ubicada actualment. Demografia Economia El seu reduït terme, tan sols 3,4 km², està íntegrament dedicat a l'agricultura, fonamentalment a la taronja i al kaki. Segons Cavanilles, el 1795 produïa blat, arròs, vi, oli, garrofes, seda, dacsa i hortalisses. Política i Govern Composició de la Corporació Municipal El Ple de l'Ajuntament està format per 7 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 4 regidors del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE), 2 de Ciutadans - Partit de la Ciutadania (Cs) i 1 d'Aportem Beneixida (APTB). Alcaldes Des de 2019 l'alcaldessa de Beneixida és Begoña Lluch Gómez del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE). Monuments Església del poble vell (ara ermita del Roser). Construïda en el segle xvii, dedicada a la verge de l'Assumpció. Després de la Pantanada de Tous de 1982 va ser consagrada com a ermita del Roser. Es troba al poble vell. Restes arqueològiques. Les úniques restes dignes d'esment són les trobades en l'oliveral de Poveda, en la partida de la Falquia. Es tracta d'unes galeries subterrànies d'època romana tardana. Festes i celebracions El 22 de febrer es celebra l'aniversari de l'aprovació del projecte del trasllat de Beneixida a la seua nova ubicació. El 20 d'octubre es celebra la commemoració de la Pantanada de Tous, que es celebra el diumenge més pròxim amb una romeria al poble vell, on es realitza una missa a l'Ermita del Roser i un esmorzar típic. Finalment, cap a l'última setmana d'agost, es celebren les Festes patronals, dedicades als patrons del municipi: el Santíssim Crist de la Salut, La nostra Senyora de l'Asunción i Sant Isidre Labrador. Notes Referències Enllaços externs Ajuntament de Beneixida. País Valencià, poble a poble, comarca a comarca, de Paco González Ramírez, d'on se n'ha tret informació amb el seu consentiment. Institut Valencià d'Estadística Arxivat 2010-06-18 a Wayback Machine.. Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat Arxivat 2008-05-26 a Wayback Machine..
Beneixida

Beneixida (spanisch Benegida) ist eine Gemeinde (Municipio) mit 659 Einwohnern (Stand: 2025) in der spanischen Provinz Valencia. Sie befindet sich in der Comarca Ribera Alta. Geografie Beneixida liegt etwa 38 Kilometer südsüdwestlich von Valencia in einer Höhe von ca. 35 m. Der Río Júcar (valencianisch: Xúquer) begrenzt die Gemeinde im Norden. Am Ostrand der Gemeinde führt die Autovía A-7 entlang. Demografie Sehenswürdigkeiten Kirche Mariä Himmelfahrt Neue Kirche Weblinks Einzelnachweise
Beneixida

Beneixida, en valencien et officiellement (Benegida en castillan), est une commune de la province de Valence, dans la Communauté valencienne, en Espagne. Elle est située dans la comarque de la Ribera Alta et dans la zone à prédominance linguistique valencienne. Sa population s'élevait à 683 habitants en 2013. Géographie Localités limitrophes Le territoire municipal de Beneixida est voisin de celui des communes suivantes : Alcàntera de Xúquer, Gavarda, La Llosa de Ranes, Villanueva de Castellón et Xàtiva, toutes situées dans la province de Valence. Démographie Notes et références Voir aussi Sources (es) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en espagnol intitulé « Benegida » (voir la liste des auteurs). (es) Varaciones de los municipios de España desde 1842, Ministerio de administraciones públicas, octobre 2008, 364 p. (lire en ligne) [PDF] Article connexe Liste des communes de la province de Valence Lien externe Site de la mairie de Beneixida Portail du Pays valencien
Beneixida

Beneixida település Spanyolországban, Valencia tartományban. Beneixida Alcàntera de Xúquer, Gavarda, Castelló de la Ribera, Xàtiva és La Llosa de Ranes községekkel határos. Lakosainak száma 659 fő (2025). Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (katalán, spanyol)
Beneixida

Beneixida è un comune spagnolo di 925 abitanti situato nella comunità autonoma Valenciana. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Beneixida Collegamenti esterni (CA, ES) Sito ufficiale, su beneixida.es. (CA) Beneixida, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana.
Бенехида

Бенейшида (исп. Beneixida, кат. Beneixida) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Валенсия в составе автономного сообщества Валенсия (автономное сообщество). Муниципалитет находится в составе района (комарки) Рибера-Альта. Занимает площадь 3,2 км². Население 726 человек (на 2010 год). Расстояние до административного центра провинции — 18 км. История Город основан в 1250 году. Население Примечания Ссылки Официальная страница Página oficial del Ayuntamiento de Beneixida Архивная копия от 28 января 2020 на Wayback Machine Instituto Valenciano de Estadística Federación Valenciana de Municipios y Provincias - Guía Turística
Beneixida (kommun)

Beneixida är en kommun i Spanien. Den ligger i provinsen Província de València och regionen Valencia, i den östra delen av landet, 300 km sydost om huvudstaden Madrid. Antalet invånare är 705. Arean är 3,2 kvadratkilometer. Beneixida gränsar till Alcàntera de Xúquer, Gavarda, Villanueva de Castellón, Xàtiva och Llosa de Ranes. Terrängen i Beneixida är platt. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Beneixida.
Бенейшида

Бенейшида, Бенехіда (валенс. Beneixida (офіційна назва), ісп. Benegida) — муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Валенсія, у провінції Валенсія. Населення — 726 осіб (2010). Географія Муніципалітет розташований на відстані близько 310 км на південний схід від Мадрида, 46 км на південь від Валенсії. Демографія Динаміка населення (INE ): Галерея зображень Посилання Офіційна вебсторінка муніципальної ради [Архівовано 28 січня 2020 у Wayback Machine.] Валенсійський інститут статистики Примітки