Kara Tepé

Kara Tepé és un jaciment arqueològic budista situat a la regió de Bactriana, a l'Àsia central, a l'oasi de Termez, a prop de la ciutat de Termez, al sud de l'Uzbekistan. Els fonaments del jaciment daten del segle I, amb un pic d'activitat al segles III i IV durant el període Kuixan, abans de patir una decadència al voltant del segle V, probablement amb la invasió dels indosassànides, les monedes dels quals es troben al jaciment. Història Els primers llocs de culte budistes a Qoratepa, també coneguts com a Qoratag, daten del segle I. El pic de Qoratepa correspon al segles I i III, durant els quals es van construir molts conjunts de culte. Les estructures anteriors es renovaren i ampliaren. Durant aquest període, els monjos budistes, els novicis, els funcionaris de la ciutat i els residents hi van tenir un paper important i hi van proporcionar suport. Artefactes Moltes inscripcions trobades a Qoratepa revelen detalls sobre el jaciment. Segons les inscripcions, alguns establiments monàstics de Qoratepa foren el Monestir de Kxadevakavixara (Podsho), el de Vxara Gulavxara (Vxad – fill de Gulavxara (Gondafar)) i Okavixara. Alguns monjos coneguts esmentats a les inscripcions de Qoratepa són Buddashir, Buddxamitra i Jivananda. També es troben representacions conservades de devots a les parets, amb estàtues de Buda. S'han descobert moltes estàtues de Buda a Qoratepa. Abandonament A la fi del segle III, les comunitats monàstiques de Qoratepa van declinar o s'abandonaren a causa de les campanyes militars de l'Imperi sassànida contra l'estat Kuixan. En algunes cel·les monàstiques hi havia llars de foc. Durant aquest període, algunes seccions dels conjunts monàstics de Qoratepa van continuar funcionant fins al segle IV i començament del s. V. Des de la fi del segle IV, alguns edificis i cambres de culte de Qoratepa s'usaren com a sepultures, mentre que les zones d'entrada s'ompliren de runes i terra. Resultats Els primers enterraments contenien restes de roba i tèxtils d'estil sogdià, bols de tipus Peroz i de decorats amb motius d'ocells. Els enterraments posteriors daten dels segles V i VI i incloïen l'enterrament dels governants de Termez amb un costat amb una figura de lleopard. Dels segles VII al XII, els ascetes empraven algunes de les cel·les monàstiques i cambres mig en ruïnes de Qoratepa. Les tombes primeres contenien pintes d'estil sogdià, amb mànecs i penjolls d'ulls, espàtules en forma de banya, medallons i estoigs de pintes amb gravats, ceràmica i làmpades sassànides, fusos i un tinter. Estaven decorades amb inscripcions en escriptures índies (Kharoshti i Brahmi) i dibuixos a les parets, en kuixanobactrià i pahlavi-fars. Recerca arqueològica Originàriament, entre els anys 1926 i 1928, el Museu Estatal d'Arts Orientals de Moscou feu una expedició relacionada amb la cultura dels pobles d'Orient. El 1937, Mikhail Masson i Y. G. Pchelina hi realitzaren una investigació. A la dècada dels 1960, l'arqueòleg B. Y. Stavitsky en va dirigir les excavacions arqueològiques. Més tard, es feren expedicions arqueològiques conjuntes entre l'Uzbekistan i el Japó. Reparacions Es va reparar el Monestir de Qoratepa en els segles IV i V. Les escultures locals van ser restaurades i es crearen nous murals, majoritàriament d'un sol color i col·locats més baixos que els anteriors. Molts pelegrins de l'Índia visitaren el monestir. Al segle V, el monestir s'abandonà i les instal·lacions es van començar a utilitzar com a cementiri. Les troballes a les tombes indiquen que al segle VIII el monestir cristià encara era actiu. Artefactes Es van descobrir molts nínxols amb escultures de Budes en or o ceràmica, i els dossers recolzaven sobre impressionants columnes. Sorprenentment, algunes estàtues de Buda estan envoltades per una aurèola completa, una pràctica que es feu comuna al Turquestan i a l'Àsia oriental després del període Kuixan. També es trobà una inscripció en brahmi al jaciment. Notes i referències