Хорезмська область

Хоре́змський вілоя́т (узб. Xorazm viloyati) — адміністративна одиниця-область (вілоят) Узбекистана. Адміністративний центр — місто Ургенч. Походження назви Слово Хорезм вперше згадується у священній книзі зороастрійців (вогнепоклонників) «Авеста». Існують також припущення, що Хорезм у перекладі з давньохорезмійської мови означав «низова земля», що «годує земля». Географія Хорезмська область розташована в північно-західній частині Узбекистану. На північному заході та півночі межує з Республікою Каракалпакстан, на півдні та заході – з Туркменістаном, на південному сході, сході та північному сході – з Бухарською областю. Територія області простягається із північного заходу на південний схід на 280 км у тих широтах, де розташоване місто Ургенч (із заходу на схід - на 80 км). Площа області складає 6300 км (1,5% від всієї території країни), перебуваючи з цим показником на 11-му місці серед 14 суб'єктів. Майже всю територію області займають рівнини та невеликі височини. За своїм географічним розташуванням вона розташована між 40 ° -42 ° північної широти і 60 ° -62 ° східної довготи. Населення Населення області станом на 1924 складалося з узбецького населення (97%), решта 3% - туркмени, казахи, каракалпаки, перси, росіяни. Станом на 2020 рік, чисельність населення – 1 866 493 осіб, причому 21,9 % населення проживає у містах, а 78,1 % – у сільській місцевості. За чисельністю населення Хорезмська область посідає 11 місце серед інших областей республіки. Щільність населення – 249 осіб/км². Найбільше місто - Ургенч. На офіційному сайті Комітету з міжнаціональних відносин та дружніх зв'язків із зарубіжними країнами при Кабінеті міністрів Республіки Узбекистан опубліковано такі відомості про чисельність національних меншин у Хорезмській області на 1 січня 2017 року: казахи - 10591 чол. корейці - 4300 чол. росіяни - 6023 чол. татари - 3668 чол. Природа Клімат Клімат — різко континентальний, із спекотним і сухим літом за досить холодної зими. У зимовий період температура повітря в Хорезмській області та сусідньому Каракалпакстані в середньому нижче на 5-8°C порівняно з рештою південної та східної частин Узбекистану. Середньорічна температура становить +12,0°C, середня температура січня дорівнює -5,0°C, середня температура липня - +30,0°C. Абсолютний мінімум температури становив -32°C, абсолютний температурний максимум - +48°C. У середньому на території району випадає 80-100 мм опадів за рік (основна їхня частина припадає на весну та осінь). Вегетаційний період триває 200-210 днів. Ці показники є одними із найнижчих серед областей Узбекистану. Ґрунти Ґрунтовий покрив адирів утворений в основному солончаками і меншою мірою — лугово-серознімними ґрунтами. Ґрунтовий покрив низовин — піщаний. Адміністративний поділ Станом на 2023 рік область розділена на 11 районів (туманів) та 2 міста обласного підпорядкування: Ургенч Багатський - с. Багат Гурленський - м. Гурлен Кошкупирський - м. Кошкупир Ургенчський - с. Караул Хазараспський - м. Хазарасп Ханкинський - м. Ханка Хівинський - м. Хіва Шаватський - м. Шават Янгібазарський - с. Янгібазар Янгіарикський - с. Янгіарик У 1938 році Хорезмська область ділилася на 9 районів (Гурленський, Кош-Купирський, Мангітський, Ургенцький, Хазараспський, Ханкінський, Хівінський, Шаватський, Янгі-Арикський) та 2 міста обласного підпорядкування (Ургенч та Хіва). 1950 року був утворений Янгі-Базарський район, а 1953-го — Багатський район. 1957 року Мангітський район було передано Каракалпакській АРСР. У 1959 році Багатський та Янги-Базарський райони були скасовані. У 1963 році скасовано Кушкупірський, Ургенцький та Хонкінський райони. 1964 року відновлено Ургенцький район, 1967-го — Кушкупірський, 1970-го — Багатський, 1973-го — Ханкінський, 1981-го — Янгібазарський. 1976 року утворено місто обласного підпорядкування Дружба, 1983-го — Ханка і Шават, а 1984 — Гурлен. 1992 року Гурлен, Ханка та Шават були позбавлені статусу міст обласного підпорядкування. У 1998 році місто Дружба було перейменовано на Пітнак. 2002 року містами обласного підпорядкування перестали бути Пітнак та Хіва. У 2017 році Хіва знову стала містом обласного підпорядкування. Історія 26 квітня 1920 була створена Хорезмська Народна Радянська Республіка, 30 жовтня 1923 - Хорезмська Соціалістична Радянська Республіка, яка існувала до 27 жовтня 1924, потім у результаті національно-державного розмежування Середньої Азії її територія увійшла до складу Узбецької та Туркменської РСР. Економіка Хорезмська область одна із аграрно-індустріальних регіонів Узбекистану. Важливу роль економіки області займає сільське господарство. У ньому все більшу роль і значення мають фермерські господарства, кількість яких після реформи укрупнення перевищила показник 5000. Фермери здають близько 98% бавовни-сирцю та 65% зерна, що вирощується в Хорезмі. Місцева промисловість, головним чином, пов'язана із переробкою сільськогосподарської продукції. Також є підприємства з виробництва килимів, будівельних матеріалів та харчових продуктів. Розвивається сфера туризму, у якій особливу увагу займають послуги, що надаються іноземним туристам. Зокрема, в 2006 році Хорезм відвідало понад 30 000 туристів, з яких близько 29 000 або 86% припадає на частку гостей з країн далекого зарубіжжя. Промисловість Місцева промисловість пов'язана головним чином з переробкою сільськогосподарської продукції. Також є підприємства з виробництва килимів, будівельних матеріалів та харчових продуктів. У Дустліку діє складальний завод «Мерседес». Транспорт Протяжність залізниць на території області - понад 130 км. Протяжність автомобільних доріг 2,3 тис. км (в тому числі з асфальтобетонним покриттям близько 2 тис. км). Є авіаційне сполучення з низкою міст Центральної Азії, Росії та інших країн СНД. Між адміністративним центром області та історичним містом за маршрутом Ургенч (аеропорт) — Хіва (старе місто) діє міжміський тролейбус. Керівництво Хорезмської області Голови облвиконкому Махмудова Пашша (1940 — 1942) Уразова (1942 — 1944) Рахманов Мадраїм Рахманович (1944 — 1948) Джуманіязов Рузмет (1949 — 1950) Різаєв Пальяз (1955 — 1957) Якубов Джуманіяз (1957 — 1960) Мурадов Нуритдін Мурадович (січень 1960 — квітень 1965) Худайбергенов Мадьяр (1965 — лютий 1968) Ішчанов Рахім (1968 — 1980) Сапаєв Каландар (1980 — 1985) Худайбергенова Рімаджан Матназарівна (жовтень 1985 — вересень 1988) Голови обласної ради народних депутатів Худайбергенова Рімаджан Матназарівна (березень 1990 — лютий 1992) 1-і секретарі обкому КП Узбекистану Ібрагімов Ахмеджан (лютий 1938 — червень 1938) Якубджанов Мухамеджан (вересень 1938 — травень 1944) Насиров Фатхулла Расулович (1944 — 1947) Іскандаров Імамкул (194.9 — вересень 1950) Рахманов Мадраїм Рахманович (вересень 1950 — травень 1960) Шамсудінов Фахредін Шамсудінович (травень 1960 — грудень 1962) Рахімов Бекташ Рахімович (грудень 1962 — лютий 1968) Худайбергенов Мадьяр (лютий 1968 — 13 січня 1986) Міркасимов Мірахат Мірхаджийович (13 січня 1986 — 12 вересня 1988) Худайбергенова Рімаджан Матназарівна (12 вересня 1988 — 14 вересня 1991) Хокіми (губернатори) Джуманіязов Маркс Джуманіязович (27 лютого 1992 — 8 січня 1996) Юсупов Іскандар (січень 1996 — лютий 1999) Бабаджанов Іслам Алімович (26 березня 1999 — 15 лютого 2008) Оллаберганов Оллаберган Хаїтбойович (15 лютого 2008 — 24 січня 2012) Бободжанов Пулат Раззакович (24 січня 2012 — 4 вересня 2017) Собіров Ілгізар Матякубович (4 вересня 2017 — 21 квітня 2018) Ерманов Фарход Уразбайович (21 квітня 2018 — дотепер) Примітки Посилання Хокіміят Хорезмського вілояту