NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Věznice

Věznice (nebo také – podle typu či dobového kontextu a terminologie – vězení (historicky také káznice, trestnice, šatlava), hovorově kriminál či katr, knižně žalář, odborně ústav nápravné výchovy (ÚNV), nápravně výchovný ústav (NVÚ), nápravně výchovné zařízení) je detenční zařízení, ve kterém se vykonává trest odnětí svobody. Věznice v Českých zemích V Praze byly městské šatlavy od středověku spojeny s podzemím rychty, radnice nebo věže. Největší, Svatováclavská trestnice na Novém Městě byla zbořena až při asanaci staré Prahy a nahrazena pankráckou věznicí. Další známé věznice jsou Bory, Valdice, Mírov, Ruzyně. Současné rozdělení věznic v Česku V Česku se vězení dělí podle způsobu vnějšího střežení, zajištění bezpečnosti a režimu výkonu trestu do dvou typů, a to na věznice: s ostrahou, se zvýšenou ostrahou. Věznice s ostrahou jsou podle míry svého zabezpečení diferencovány na oddělení: O zařazení vězně do věznice s ostrahou nebo se zvýšenou ostrahou rozhoduje soud. Do věznice se zvýšenou ostrahou soud zpravidla zařadí pachatele, kterému byl uložen výjimečný trest, kterému byl uložen trest odnětí svobody za trestný čin spáchaný ve prospěch organizované zločinecké skupiny, kterému byl za zvlášť závažný zločin uložen trest odnětí svobody ve výměře nejméně osm let, nebo který byl odsouzen za úmyslný trestný čin a v posledních pěti letech uprchl nebo se pokusil uprchnout z vazby, z výkonu trestu nebo z výkonu zabezpečovací detence. O umístění do konkrétního oddělení v rámci typu věznice s ostrahou rozhoduje ředitel věznice, ve které je odsouzený umístěn, podle míry rizika na základě doporučení odborné komise. Pro mladistvé je zřizován zvláštní typ vězení – věznice pro mladistvé, který je rozdělen výše zmíněným způsobem. Do vězení pro mladistvé jsou umisťováni odsouzení, kterým ještě není osmnáct let, nebo u kterých tak rozhodl soud. V České republice je 25 věznic (a 10 vazebních věznic). V současné době se Vězeňská služba ČR potýká s přeplněností věznic. Celkový počet vězněných osob se pohybuje okolo 22 000, z toho je zhruba 2500 obviněných, tzn. umístěných ve vazbě čili ve vazební věznici (údaje platné k únoru 2010). Každá věznice má svého ředitele, centrální správu zajišťuje generální ředitelství v Praze. Od 1. ledna 2009 zahájila Vězeňská služba provoz detenčního ústavu v Brně. Zabezpečovací detence je nový typ ochranného opatření určeného pro pachatele závažné trestné činnosti. Jde o osoby s vysokou mírou nebezpečnosti pro společnost. Ústav v Brně skýtá 48 lůžek, dalších 150 míst je v Opavě. Historické typy vězení Vězení pro dlužníky Kněžské vězení Reference Související články Dozorce Seznam věznic v Česku Internace Domácí vězení Pracovní tábor Vyhnanství Vězeňská loď Galeje Koncentrační tábor Hladomorna Karcer Literatura FOUCAULT, Michel. Dohlížet a trestat. Kniha o zrodu vězení. Překlad Čestmír Pelikán. Praha: Dauphin, 2000. 427, [2] s. (Studie; sv. 10). ISBN 80-86019-96-9. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu věznice na Wikimedia Commons Slovníkové heslo věznice ve Wikislovníku Téma Vězeň ve Wikicitátech
Fængsel

Fængsel kan både betyde frihedsberøvelse og være en betegnelse for den institution, hvor frihedsberøvelsen skal finde sted. I middelalderen var frihedsberøvelse sjælden, men straffen blev mere almindelig fra 1600-tallet. De indsatte fanger bidrog til statshusholdningen med gratis arbejdskraft. Fængsel er én af de to almindelige strafformer i dansk ret. Fængsel kan idømmes i op til 16 år eller på livstid, men for langt de flestes vedkommende er straffene betydeligt kortere. Der findes i Danmark både betinget fængselsstraf, hvor man slipper for at opholde sig i et fængsel – på betingelse af at der i strafperioden ikke begås nye lovovertrædelser – og ubetinget fængselsstraf, der skal afsones ved ophold i et fængsel. Fængsler kan være både åbne og lukkede, afhængigt af den strenghed, hvormed frihedsberøvelsen håndhæves. Hertil kommer også lokale arresthuse i en række provinsbyer. Danmarks mest sikrede fængsel til dato er Enner Mark Fængsel (tidligere kaldet Statsfængslet Østjylland), som blev taget i brug i 2006. Kendte fængsler Alcatraz, San Francisco, USA Bang Kwang, Bangkok, Thailand også ironiskt kaldt Bangkok Hilton Bastillen, Paris, Frankrig Djævleøen, Frankrig Lubjanka, Moskva, Rusland Regina Coeli, Rom, Italien Renbæk, Skærbæk, Danmark San Quentin, USA Sing Sing, New York, USA Spandau, Berlin, Tyskland Tower of London, London, England Litteratur Svend E. Christiansen og Th. Møller: Statsfængslet i Horsens 1853—1953 (Direktoratet for Fængselsvæsenet, 1953) Henrik Borup Nielsen (red): Fængslets idehistorie (Slagmark, 2009) Se også Militærfængsel Straf Hæftestraf Danske fængsler og arresthuse Eksterne henvisninger Statsfængslet Renbæk Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, Bind IX, s. 227-237; opslag: Fængselsvæsen Arkiveret 23. juli 2011 hos Wayback Machine Johan Hvidtfeldt: "Viborg Tugthus i 1700-årene" (Historie/Jyske Samlinger, Ny række, Bind 1; 1950) Arkiveret 5. marts 2016 hos Wayback Machine Peter Scharff Smith: "Det moderne fængselsvæsens gennembrud i Danmark" (Fortid og Nutid 2002, nr. 2; s. 103-132) Arkiveret 17. juli 2014 hos Wayback Machine Direktoratet for Kriminalforsorgen Arkiveret 9. marts 2009 hos Wayback Machine leksikon.org om Fængsel Arkiveret 29. april 2007 hos Wayback Machine – skrevet af Torkil Lauesen fra Blekingegade-sagen
Zatvor

Zatvor je ustanova u kojoj osuđenici izdržavaju zatvorsku kaznu. Zatvorska je kazna jedna od mogućih kaznenih sankcija za počinitelje kaznenih djela. Ona se provodi lišavanjem slobode optuženika. Postoji dnevni, mjesečni, godišnji, višegodišnji i doživotni zatvor. Obično je zatvor veća rešetna ćelija sa sobom. Ali, isto tako postoje i mnogo komforniji zatvori (također rešetni) sa sobom, WC-om, luksuzom, pa čak i športskim igralištima. Poanta zatvora je kazniti zatvorenika za kazneno djelo, ali i rehabilitacija istog u društvo. Zatvorski sustav u Republici Hrvatskoj Zatvori Zatvori se ustrojavaju za obavljanje poslova izvršavanja mjere pritvora, izvršavanje kazne zatvora, izvršavanje kazne zatvora izrečene u prekršajnom postupku, osiguranje zatvora, održavanje unutarnjeg reda među zatvorenicima, dežurstva i sprovođenja zatvorenika, osiguravanja smještaja, prehrane, opreme i pravne pomoći zatvorenicima organizacije rada i strukovne izobrazbe zatvorenika, zdravstvene zaštite zatvorenika, vođenja propisanih evidencija, kadrovske i financijsko-knjigovodstvene poslove i ostale poslove koji omogućuju upravljanje i rad zatvora. Zatvori u Republici Hrvatskoj se nalaze u: Zagrebu, Gospiću, Puli, Šibeniku, Osijeku, Rijeci, Splitu, Varaždinu, Bjelovaru, Dubrovniku, Karlovcu, Požegi, Sisku i Zadru. Kaznionice Kaznionice se ustrojavaju za izvršavanje kazne zatvora izrečene u kaznenom i prekršajnom postupku, sigurnosne mjere izrečene uz kaznu zatvora, kazne zatvora kojom je zamijenjena novčana kazna izrečena u kaznenom i prekršajnom postupku, kazne maloljetničkog zatvora i mjere pritvora. Kaznionice u Republici Hrvatskoj se nalaze u: Glini, Lepoglavi, Lipovici-Popovači, Požegi, Turopolju, Valturi, a ovdje se ubraja i Zatvorska bolnica u Zagrebu. Vidi još Zatvorska pobuna
Fegyház

A fegyház a letöltendő szabadságvesztés végrehajtására szolgáló épület, illetve maga a büntetés egyik – a fogháznál és a börtönnél szigorúbb – formája (fegyházbüntetés). Magyarországon A fegyház a szabadságvesztés főbüntetés legszigorúbb végrehajtási fokozata. Fegyházban kell végrehajtani: az életfogytig tartó szabadságvesztést. a háromévi vagy ennél hosszabb tartamú szabadságvesztést, ha állam vagy emberiesség elleni bűncselekmény (Btk. X. és XI. fejezet), terrorcselekmény (Btk. 261. §), légi jármű, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése (Btk. 262. §), visszaélés robbanóanyaggal vagy robbantószerrel (Btk. 263. §), visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel [Btk. 263/A. § (1)-(3) bek.], fegyvercsempészet (Btk. 263/B. §), bűnszervezetben részvétel (Btk. 263/C. §), visszaélés nemzetközi szerződés által tiltott fegyverrel (Btk. 264/C. §), az emberölés, az emberrablás, az emberkereskedelem, az erőszakos közösülés, a szemérem elleni erőszak, a természet elleni erőszakos fajtalanság, a közveszélyokozás, a nemzetközi gazdasági tilalom megszegése és a rablás súlyosabban minősülő esetei [Btk. 166. § (2) bek., 175/A. § (2)-(4) bek., 175/B. § (3)-(5) bek., 197. § (2)-(3) bek., 198. § (2)-(3) bek., 200. § (2)-(3) bek., 259. § (2)-(3) bek., 261/A. § (3) bek., 321. § (3)-(4) bek.], visszaélés kábítószerrel súlyosabban minősülő esetei [Btk. 282. § (2) bek., 282/A. § (2) és (3) bek., 282/B. § (2) és (3) bek.], életfogytig tartó szabadságvesztéssel is büntethető katonai bűncselekmények (Btk. XX. fejezet) miatt szabták ki; valamint a kétévi vagy ennél hosszabb tartamú szabadságvesztést, ha az elítélt többszörös visszaeső, vagy a bűncselekményt bűnszervezetben követte el. A fegyházban az elítélt életrendje részleteiben is meghatározott, állandó irányítás és ellenőrzés alatt áll, a büntetés-végrehajtási intézeten belül is csak engedéllyel és felügyelet mellett járhat, külső munkában kivételesen részt vehet, ha a külvilágtól a munkavégzés alatt is elkülöníthető. Ha az elítélt a fegyházban végrehajtandó szabadságvesztésből legalább egy évet kitöltött, kivételesen engedélyezhető, hogy a büntetés-végrehajtási intézetben vagy annak meghatározott részén belül felügyelet nélkül, ellenőrzés mellett járjon, és a büntetés-végrehajtási intézeten kívüli munkában részt vegyen. Források az 1978. évi IV. törvény [Büntető Törvénykönyv] (Btk.) 40. § (1)-(3) bek, 41. § (2) és (3) bek., 42. § (1) – (3) bek.; a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet (Bv. tvr.) 26. § További információk
Zakład karny

Zakład karny (pot. więzienie) – miejsce, w którym osoby skazane wyrokiem sądowym odbywają karę pozbawienia wolności. W Polsce do 1970 roku terminem więzienie określano oficjalnie zarówno zakład karny, jak i samą karę pozbawienia wolności. W XXI wieku nadal można spotkać się z takim znaczeniem tego słowa. Zakłady karne w Polsce Rodzaje zakładów karnych Polskie zakłady karne ze względu na rodzaj dzieli się na: zakłady dla młodocianych; zakłady dla odbywających karę po raz pierwszy; zakłady dla recydywistów penitencjarnych; zakłady dla odbywających karę aresztu wojskowego. Zakłady karne mogą być organizowane jako: zakłady karne typu zamkniętego; zakłady karne typu półotwartego; zakłady karne typu otwartego. Podział zakładów na różne typy różni się między sobą stopniem zabezpieczenia oraz rodzajem izolacji skazanych i wynikającymi z tego ich obowiązkami i uprawnieniami w zakresie poruszania się w zakładzie i poza jego obrębem. Skazani odbywają w nich karę pozbawienia wolności w jednym z trzech systemów: programowanego oddziaływania; terapeutycznym; zwykłym. Podział ten służy też do klasyfikacji skazanych np.: R3/p – recydywista penitencjarny (R), odbywający karę w zakładzie typu otwartego (3), w systemie programowanego oddziaływania (p). Każdy ze skazanych musi mieć przyporządkowany rodzaj i typ zakładu karnego oraz system wykonywania kary pozbawienia wolności. Daje to 27 grup klasyfikacyjnych (bez kary aresztu wojskowego), które pozwala różnicować wykonywanie tej kary. Wszystkie zakłady karne i areszty śledcze podlegają Ministerstwu Sprawiedliwości. Zakłady lecznicze, w których stosuje się środki zabezpieczające, podlegają Ministerstwu Zdrowia. Organizacja zakładów karnych i aresztów śledczych w Polsce Wśród głównych jednostek organizacyjnych zakładów karnych i aresztów śledczych w Polsce można wyróżnić: Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Białystok; Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Bydgoszcz; Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Gdańsk; Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Katowice; Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Koszalin; Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Kraków; Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Lublin; Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Łódź; Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Olsztyn; Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Opole; Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Poznań; Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Rzeszów; Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Szczecin; Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Warszawa; Okręgowy Inspektorat Służby Więziennej Wrocław. Zobacz też System dozoru elektronicznego Przypisy Linki zewnętrzne Ogólnopolski portal Służby Więziennej Portal o więziennictwie
Zapor

Zapor je organizacija in ustanova, v katerih se nahajajo ljudje, ki so storili odklonska (kriminalna) dejanja znotraj družbe in jih je družba zato kaznovala. Zapor je istočasno totalna organizacija in družbena institucija, katere primarni namen je kaznovati ljudi, ki so kršili formalne družbene norme (so storili kriminalno dejanje). Že od začetka zgodovine organizirane družbene skupine oziroma družbe so morali znotraj poskrbeti za ljudi, ki so rušili postavljeni družbeni red. Prve kazni so bile predvsem izobčanje ljudi iz družbene skupine, ki so nato morali za vedno zapustiti svojo družbeno skupino. Poznejše kazni so temeljile na kazni telesa. Za določene vrste zločinov so kaznovali določen del telesa (npr. za krajo so mu odsekali roko). Politične oziroma hujše kriminalce pa so praviloma obsodili na smrt. Toda z razvojem pravne države so kazni telesa spremenili v kazen odvzema temeljih človeških pravic in dobrin. To predvsem poteka z odvzemom človekove osnovne pravice – biti svoboden. Nastop pravih prostorov za izvajanje kazni uvrščamo v čas srednjega veka. Takrat so imeli zemljiški gospodi v okviru svojih gradov posebej za ta namen pripravljene prostore – temnice, ječe ... V njih so se znašli predvsem neposlušni podložniki, ki niso oddajali svojih obveznih dajatev, lovili divjačino,organizirali upore... Te grajske temnice so bile predhodnice sodobnih zaporov, ki so zgrajeni prav z namenom združiti na enem mestu vse kriminalne ljudi iz svoje družbe. Glej tudi Zapori v Sloveniji Uprava za izvrševanje kazenskih sankcij RS Zunanje povezave
Anstalt (kriminalvård)

Anstalt (Sverige), fängelse (Finland och i dagligt tal), fångvårdsanstalt eller kriminalvårdsanstalt är en institution med omhändertagande uppgifter där personer dömda till fängelsestraff sitter berövade sin frihet, med ett syfte som från 1800-talet och framåt i många länder förskjutits alltmer från straff till rehabilitering. Anstalten skiljer sig från häktet, som är avsett för tillfälligt frihetsberövande. Anstalter finns som sluten anstalt och som öppen anstalt. Öppen anstalt innebär att de intagna kan röra sig fritt på anstalten, och att anstalten endast låses nattetid. Sverige Sveriges fängelser bytte officiellt namn till fångvårdsanstalter 1938, för att från 1974 återigen ändra namn, och bli kriminalvårdsanstalter. Ordet fängelse lever kvar i dagligt tal för anstalter. Anstalterna i Sverige delas in i tre olika säkerhetsklasser, betecknade 1–3. Klassningen beror bland annat på anstaltens förmåga att motstå rymnings- och fritagningsförsök samt dess resurser för att hantera ett svårhanterligt klientel. Man skiljer mellan öppen anstalt (3) och sluten anstalt (klass 1–2). Den 1 oktober 2008 fanns det 5 399 personer inskrivna på anstalt i Sverige. 297 (5,5 procent) var kvinnor och 1481 (27,4 procent) var utländska medborgare.[källa behövs] Bland de utrikes födda som är misstänkta/registrerade för brott är det nordbor (personer från Finland, Norge och Danmark) som är den dominerande gruppen. Kända fängelser Alcatraz, i San Francisco San Quentin, nära San Francisco Bastiljen, i Paris Djävulsön, i Franska Guyana Folsom State Prison, i Kalifornien Lubjankafängelset, i Moskva Regina Coeli, i Rom Sing-Sing, i New York Spandaufängelset, i Berlin Bang Kwang, i Bangkok, ibland även ironiskt kallat Bangkok Hilton. San Pedro, i La Paz Fängelser i Sverige Nutida Tidigare fängelser Kronohäktet i Ystad Anstalten Håga Anstalten Karlskrona Anstalten Kristianstad Centrum Anstalten Malmö Kirseberg Anstalten Mariestad Anstalten Norrköping Anstalten Rostorp Anstalten Roxtuna Anstalten Smälteryd Anstalten Ulriksfors Anstalten Visby Anstalten Viskan Anstalten Västervik Centrum Falu fängelse Gävleborgs fd länscellfängelse, Gävle Härlandafängelset, Göteborg Långholmens fängelse, Stockholm Umeå gamla fängelse Övrigt Benämningen "kåken" för fängelse var ursprungligen namnet på den spöpåle med halsjärn och fotstockar som stod uppställd i centrala Stockholm fram till år 1833 då den blåste omkull för att aldrig mer resas. Se även Kriminalvård Svensk kriminalvård Kriminalvårdsstyrelsen Kriminalvårdsverket Källor Fotnoter Externa länkar Kriminalvårdens anstalter
Fairmont Municipal-Frankman Field

Der Fairmont Municipal Airport ist ein öffentlicher Flugplatz der Allgemeinen Luftfahrt rund 4 km südwestlich der Stadt Fairmont im US-Bundesstaat West Virginia. Die offizielle Bezeichnung, laut FAA-Dokumentation, ist Fairmont Muni-Frankman Field mit dem FAA-Codes 4G7. Sein Betreiber ist das privatrechtliche Unternehmen Fairmont-Marion County Regional Airport Authority. Dieser Flugplatz gehört zu den National Plan of Integrated Airport Systems, die ihn als eine Einrichtung der allgemeinen Luftfahrt kategorisiert. Der Flugplatz hat eine Zulassung für Leichtflugzeuge mit einem Abfluggewicht von maximal 12.000 lbs, rund 5,5 Tonnen. Trivia Frankman Field liegt innerhalb der Kontrollzone von Clarksburg (West Virginia) und hat keinen eigenen Tower zur Flugüberwachung. An- und Abflüge werden durch Clarksburg Controll koordiniert. Einzelnachweise
Fairmont Municipal Airport (West Virginia)

Fairmont Municipal Airport (FAA LID: 4G7), also known as Frankman Field, is a public use airport located two nautical miles (4 km) southwest of the central business district of Fairmont, a city in Marion County, West Virginia, United States. It is owned by the Fairmont-Marion County Regional Airport Authority. This airport is included in the National Plan of Integrated Airport Systems for 2011–2015, which categorized it as a general aviation facility. Facilities and aircraft Fairmont Municipal Airport covers an area of 20 acres (8 ha) at an elevation of 1,029 feet (314 m) above mean sea level. It has one runway designated 5/23 with an asphalt surface measuring 2,965 by 75 feet (904 x 23 m). For the 12-month period ending July 2, 2008, the airport had 7,900 aircraft operations, an average of 21 per day: 94% general aviation and 6% military. At that time there were 30 aircraft based at this airport: 90% single-engine and 10% multi-engine. See also List of airports in West Virginia References External links Aerial image as of April 1997 from USGS The National Map FAA Terminal Procedures for 4G7, effective July 9, 2026 Resources for this airport: FAA airport information for 4G7 AirNav airport information for 4G7 FlightAware airport information and live flight tracker SkyVector aeronautical chart for 4G7
Чарлстън (Западна Вирджиния)

Чарлстън (на английски: Charleston) е град и столица на щата Западна Вирджиния в САЩ. Чарлстън е с население от 51 176 жители (приблизителна оценка 2005 г.), което го прави понастоящем най-големият град в Западна Вирджиния. Градът е с обща площ от 84,70 км² (32,70 мили²). Външни препратки ((en)) Официален сайт Архив на оригинала от 1998-12-05 в Wayback Machine.
Charleston

Charleston és la capital de l'estat de Virgínia de l'Oest i seu del comtat de Kanawha, als Estats Units. Segons el cens de l'any 2000 la seva població era de 157.665 habitants segons cens de 2024. El primer assentament permanent, Fort Lee, es va construir el 1788. És la capital del comtat de Kanawha en el que va formar part del seu consell Daniel Boone 1791, nomenat tinent coronel de la milícia del comtat, també va ser elegit per servir a la Cambra de Delegats de Virgínia. Charleston és la seu de l'equip de beisbol West Virginia Power (lliga menor), l'equip d'handbol West Virginia Wild (lliga menor) i la Charleston Distance Run. L'aeroport Yaeger i la Universitat de Charleston també es troben a la ciutat, així com els campus de la Universitat de West Virginia i la Universitat Estatal de West Virginia. Fills il·lustres Isaac Barret Poznanski (1840-1896) violinista i musicògraf. Referències Vegeu també Setge de Charleston.
Charleston (Nyugat-Virginia)

Charleston az amerikai Nyugat-Virginia állam székhelye, egyben Kanawha megye központja. Az Elk és a Kanawha folyók összefolyásánál fekszik. Az első erőd 1788-ban létesült ezen a helyen. Kezdetben a só és a földgáz jelentette a gazdaság alapját, majd a kőszén került előtérbe. Jelenleg a fő gazdasági ágazatok a kereskedelem, a kormányzat és közszolgáltatások, az egészségügy és az oktatás. A városnak repülőtere és egyeteme is van. Lakosság A város népessége az elmúlt években az alábbi módon változott: Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Charleston, West Virginia című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. További információk Hivatalos honlap (angol)
Charleston (Virginia Occidentale)

Charleston è una città degli Stati Uniti d'America, capitale dello Stato della Virginia Occidentale e capoluogo della contea di Kanawha. La città è situata alla confluenza dei fiumi Elk e Kanawha. Charleston è la più grande città dello Stato; secondo una stima del 2005 la popolazione ammonta a 51 176 persone e, considerando l'area metropolitana, si arriverebbe a 307 763 abitanti (2004). Le prime attività industriali di una certa importanza per l'economia di Charleston furono l'estrazione del sale e il primo pozzo di gas naturale. Più tardi l'economia cittadina e della regione circostante ruotò attorno all'estrazione del carbone. Il primo insediamento permanente fu Fort Lee, costruito nel 1788, e nel 1791 Daniel Boone fu membro dell'assemblea della contea di Kanawha. Storia Dopo la guerra di indipendenza i pionieri iniziarono a lasciare i loro vecchi insediamenti e molti migrarono nella parte occidentale della Virginia, all'epoca completamente selvaggia, iniziando a disboscarla e dissodarne il terreno. La famiglia Bullitt si appropriò nel 1774 di 1 250 acri di terra alla foce del fiume Elk. Il terreno fu acquistato nel 1786 dal colonnello George Clendenin, comandante della compagnia dei Virginia Rangers, che nel 1788 costruì con i propri uomini il primo insediamento permanente, Fort Lee. Questa struttura occupava l'area che adesso è l'incrocio di Brooks Street e Kanawha Boulevard. Gli storici locali hanno ipotizzato che il nome di Charleston derivi dal nome del padre del colonnello Clendenin, Charles. Dapprima chiamata Charles Town fu più tardi abbreviata in Charleston per non confonderla con l'altra città di Charles Town ancora oggi presente nell'attuale West Virginia. Sei anni dopo, nel 1794, l'Assemblea Generale della Virginia costituì ufficialmente Charleston, allora abitata da sole 35 persone in sette abitazioni, su un terreno di 40 acri. Geografia fisica Secondo lo United States Census Bureau, la città ha una superficie totale di 84,59 km² (32,66 mi²), dei quali 81,64 km² (31,52 mi²) di territorio e 2,95 km² (1,14 mi²) di acque interne. Infrastrutture e trasporti La città è servita dall'Aeroporto Yeager. Società Evoluzione demografica Al censimento del 2000 la popolazione ammontava a 53 227 abitanti,, passati a 51 400 nel 2010. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Charleston Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Charleston Collegamenti esterni (EN) Sito ufficiale, su charlestonwv.gov. (EN) Charleston, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (EN) Charleston (insediamento umano) / Charleston (divisione amministrativa), su Geographic Names Information System, USGS. (EN) Charleston, in City-data.com, Advameg Inc.