Накодочес (Тексас)

Накодочес (енгл. Nacogdoches) град је у америчкој савезној држави Тексас. По попису становништва из 2010. у њему је живело 32.996 становника. Државни универзитет Стивена Ф. Остина налази се у Накогдочесу и специјализован је за шумарство и пољопривреду. Накодочес је такође познат као „Најстарији град у Тексасу“. Његов град побратим је Накатиш у Луизијани. Историја Ране године Докази о насељавању у овом подручју датирају још из пре 10.000 година. Накодочес се налази на или близу места Невантин, примарног села племена Накодоче, Кадо Индијанаца. Име, Накодочес, потиче од племена Индијанаца „Накодоче“ које говори кадо, а подручје је остало насеље Кадо Индијанаца до почетка 19. века. Године 1716, Шпанија је тамо основала мисију, Misión Nuestra Señora de Guadalupe [сломљено сидро], прву европску грађевину у том подручју. „Град“ Накодочес је почео да се гради након што су Французи напустили регион (1760-их, након Француско-индијанског рата), а шпански званичници су одлучили да је одржавање мисије прескупо. Године 1772, наредили су свим досељеницима у том подручју да се преселе у Сан Антонио. Неки су желели да побегну из дивљине, али друге су војници морали да истерају из својих домова. Било је то једно од првобитних европских насеља у региону, насељено Адаесењосима из тврђаве Лос Адаес. Пуковник Антонио Гил Ј'Барбо, шпански трговац, појавио се као вођа досељеника и у пролеће 1779. године, повео је групу назад у Накодочес. Касније тог лета, Накогдочес је од Шпаније добио ознаку пуебло. Ј'Барбо, као заменик гувернера новог града, утврдио је правила и законе за локалну самоуправу. Он је изградио улице са укрштањем Ел Камино Реал (сада државни аутопут 21) и Ла Каље дел Норте/Северна улица (сада пословни амерички аутопут 59-Ф) као централном тачком. На главној улици, саградио је камену кућу за употребу у свом трговачком послу. Кућа, или Стара камена тврђава како је данас позната, постала је капија из Сједињених Држава до границе Тексаса. 19. век Град је био под више застава него држава Тексас, полажући на себе девет застава. Поред Шест застава Тексаса, вијорио се и под заставама Републике Маги-Гутијерез, Лонгове Републике и Фредонске побуне. Људи из Сједињених Америчких Држава почели су да се досељавају у Накодочес 1820. године, а тамо су објављене прве новине на енглеском језику у Тексасу. Међутим, прве објављене новине (у 18. веку) биле су на шпанском. Једно издање тих новина је сачувано и изложено у локалном музеју. Године 1832, битка код Накодочеса окупила је многе локалне досељенике, који су се ујединили у свом ставу да подрже федералистички облик власти. Њихов успешан подухват протерао је мексичку војску из источног Тексаса. Томас Џеферсон Раск био је један од најистакнутијих раних англосаксонских досељеника у Накодочесу. Ветеран Тексашке револуције, херој Сан Хасинта, потписао је Тексашку декларацију о независности и био је секретар за рат током Републике Тексас. Био је председник Комисије за државност Тексаса и служио је као један од прва два америчка сенатора из Тексаса, заједно са Семом Хјустоном. Радио је на оснивању Универзитета Накодочес, који је радио од 1845. до 1895. године. Стара зграда Универзитета Накодочес је додата у Национални регистар историјских места 1971. године. Раск је патио од депресије као последица преране смрти своје супруге и извршио је самоубиство 29. јула 1857. године. Сем Хјустон је живео у Накогдочесу четири године пре Тексашке револуције (1836) и отворио адвокатску канцеларију у центру града. Удварао се Ани Раге, ћерки једног од водећих грађана, али га је Ана одбила након што је сазнала да није разведен од своје прве жене Елизе Ален из Тенесија. Вилијам Гоинс (Гојенс, Гоингс, Гоинг), син белкиње и црног оца, водио је локалну гостионицу, камионски превоз и ковачницу, а одржавао је и плантажу у близини Накодочеса на брду Гоинс. Био је ожењен белкињом и поседовао је робове. Био је именован за агента за трговину са Черокијима и био је истакнут у пружању помоћи војсци Тексаса током револуције. Адолфус Стерн је био трговац немачког јеврејског порекла који је одржавао најлепши дом у граду. Међу његовим честим посетиоцима били су Сем Хјустон, Томас Раск, поглавица Боулс и Дејвид Крокет, тако да је његов дневник један од најбољих извора за рану историју Накодочеса. Накодочес такође садржи једну од последњих преживелих породичних плантажа у источном Тексасу, плантажу Аугуст Табе, којом је поседовала и управљала иста породица која ју је основала 1859. године. Аугуст Табе је био имигрант рођен у Немачкој, који је са својом старијом мајком напустио Немачку 1858. године и стигао у Накодочес до 1859. године. Њихови животи су описани у неколико књига, укључујући и историјски роман Гизеле Лауди под називом „Ја сам Џастина Табе“. Плантажа Табе је историјски значајна у формирању раног живота у источном Тексасу, не само због памука и шећерне трске, већ и зато што је касније играла важну улогу у производњи млевене дрвне грађе. Пилана Табе је заправо била прва пилана на воду, а затим и на пару, у Накогдочесу. Током реновирања зграда Кејсон-Монк почетком 21. века, плоче са утиснутим логотипима пилане Табе омогућиле су датирање зграде. Имање садржи једну од највећих приватних генеалошких архива које се односе на породицу Тубе, пружајући важан увид у живот раних досељеника током 19. века. Породица је била представљена у бројним немачким музејима, укључујући Експо2000 у Бремерхафену у Немачкој. Имање и архива су у приватном власништву и одржава их потомак њеног првобитног оснивача, а тренутно су доступни за проучавање само уз приватне заказивања. Породица Тубе се сматра једном од „оснивачких породица“ Накодочеса, остављајући свој траг на много начина током више од 150 година. Август Тубе је био одговоран не само за своју велику плантажу од 810 хектара, пилану и учешће у масонској ложи Милам, већ се приписује и довођење сада угашене железничке пруге Тексас-Њу Орлеанс у град. Имање Тубе у целини сада је у власништву и под управом Томаса фон Августа Тубе-Брауна, унука пете генерације Августа Тубеа. Године 1859, прва нафтна бушотина у Тексасу је почела са радом овде, али никада није била толико позната као Спиндлтоп, избушена 1901. године близу Бомонта. Лајн Талиаферо Барет је започео ову операцију, коју је прекинуо Амерички грађански рат. Међутим, након рата, Барет се вратио у Оил Спрингс, подручје око 21 км источно од Накогдочеса, како би наставио свој пројекат добијањем још једног уговора за бушење 1865. године. Барет је пронашао нафту 12. септембра 1866. године, на дубини од 32 метра. Бушотина је производила око 10 барела нафте дневно, али је забележено да производи у распону од 8 до 40 барела. Године 1868, цена нафте је пала толико ниско да је Барет изгубио финансијску подршку и био је приморан да одустане од пројекта. Поља су потом мировала још 20 година, до 1889. године, када су разне компаније за бушење имале 40 бушотина на том месту. Локалитет никада није био веома продуктивни, дајући само 54 барела 1890. године. Међутим, остаје први и најстарији нафтни бушотин у Тексасу, са производњом забележеном до 1950-их. 20. век - данас Године 1912., браћа Маркс су дошла у град да изведу своју певачку тачку у старој Оперској кући (сада Уметнички центар Кол СФА). Њихов наступ је прекинуо човек који је ушао вичући: „Одбегла мазга!“ Већина публике је напустила зграду, а када су се вратили, Џулијус (касније познат као Граучо) је почео да их вређа, говорећи „Накодочес је пун бубашваба!“ и „Магарац је цвет Тексаса!“ Уместо да се наљуте, публика се смејала. Убрзо након тога, Џулијус и његова браћа су одлучили да се окушају у комедији уместо да певају, чиме су једва успевали да зараде за живот. Плоча у знак сећања на овај догађај постављена је у центру Накодочеса. Дана 4. јануара 1946. године, јак торнадо је опустошио део града, усмртивши десет људи и повредивши још 200. Стручњак за торнадо Томас П. Гразулис проценио је интензитет торнада на F4 на Фујитиној скали. У издању емисије „You Bet Your Life“ од 8. марта 1950. године, Маркс је рекао: „Једном су ме уштипнули у Накодочесу јер сам играо јушер на трему хотела. Десило се то у недељу. Није дозвољено играти јушер у Накодочесу недељом. У ствари, начин на који сам га играо, није требало да дозволе ни у суботу.“ Маркс је често помињао Накодочес у емисији ако би неки такмичар долазио из Тексаса. Године 1997, певач Вили Нелсон је дошао у Накодочес да наступа са својим пријатељем, Полом Бускирком, свирачем мандолине. Током боравка, Нелсон је снимио неколико џез песама у студију Енкор. Године 2004, објавио је те снимке на албуму под називом Накодочес. Дана 1. фебруара 2003. године, спејс шатл Колумбија се распао током поновног уласка у свемир, одлагајући остатке широм Тексаса. Већи део остатака је слетео у подручју Накодочеса, а велики део медијског извештавања о напорима спасавања био је усмерен на Накодочес. Дана 24. септембра 2005. године, ураган Рита је погодио Накодочес као ураган прве категорије. Накодочес је доживео исте проблеме које је имао Хјустон због невиђеног броја људи који су евакуисани из подручја Хјустона и Галвестона. Локална склоништа у граду су већ била преплављена евакуисанима који су дошли из Њу Орлеанса због урагана Катрина. Дуги редови на бензинским пумпама и несташица залиха, хране и горива били су широко распрострањени. Многи становници Хјустона су се евакуисали аутопутем Истекс (амерички аутопут 59) (будући међудржавни пут 69) из Хјустона кроз Источни Тексас. Као резултат урагана Рита, амерички аутопут 59 је означен као рута за евакуацију од стране Тексашког одбора Тексаса, а све његове траке ће се користити за саобраћај у супротном смеру. Накогдочес је одређен као северни крај руте за супротни смер/евакуацију. Дана 13. септембра 2008. године, ураган Ајк је погодио Накодочес као ураган прве категорије. Накодочес је домаћин Тексашког фестивала боровница друге суботе у јуну. Заједница је једна од првих сертификованих пензионерских заједница у Тексасу. Заједница слави мноштво других догађаја током целе године, које можете пронаћи на сајту visitnacogdoches.com Накодочес је номинован за један од „Најпријатељскијих градова у Америци“ од стране Ранда Мекналија и USA Today. Накодочес је седиште Тексашког крила Цивилне ваздушне патроле, помоћних снага ваздухопловства. Географија Накодочес се налази око 140 mi (225 km) североисточно од Хјустона, 290 км југоисточно од Даласа и 145 км југозападно од Шривпорта. Према подацима Бироа за попис становништва Сједињених Америчких Држава, град има површину од 66 км², од чега је 65 км² копно, а 0,26 км² (0,24%) вода. Центар града је северно од рачвања два потока, Ланане и Баните. Језеро Накодочес је 16 км западно од града. Клима Типично, најтоплији месец је август. Највиша забележена температура била је 44,4 °C 2000. године. Типичан најхладнији месец је јануар. Најнижа забележена температура била је −19,4 °C 2021. године. Највише падавина обично се јавља у мају. Демографија Према попису становништва из 2010. у граду је живело 32.996 становника, што је 3.082 (10,3%) становника више него 2000. године. Расни и етнички састав становништва био је 51,2% белаца, 28,4% црнаца, 0,5% староседелаца, 1,8% Азијата, 0,1% становника Пацифичких острва, 0,1% припадника неке друге расе, 2,3% припадника две или више раса и 16,8% Хиспаноамериканаца или Латиноамериканаца. На попису из 2000. године, у граду је живело 29.914 људи, 11.220 домаћинстава и 5.935 породица. Густина насељености била је 1.185,9 становника по квадратној миљи (457,9/km2). Просечна густина насељености од 12.329 стамбених јединица била је 488,7 по квадратној миљи (188,7/km2). Расни састав града био је 65,98% белаца, 25,06% афроамериканаца, 1,13% азијата, 0,34% староседелаца, 0,11% становника Пацифичких острва, 5,84% припадника других раса и 1,55% припадника две или више раса. Хиспаноамериканци или Латиноамериканци било које расе чинили су 10,82% становништва. Према петогодишњем програму процена Америчког истраживања заједнице из 2019. године, расни и етнички састав града био је 51,0% нехиспанских белаца, 26,1% црнаца или Афроамериканаца, 0,1% Индијанаца, 2,3% Азијата, 1,6% две или више раса и 18,8% Хиспаноамериканаца или Латиноамериканаца било које расе. Годину дана касније, попис из 2020. године је показао да већинско становништво чине нехиспански белци. Од 11.963 домаћинстава у 2019. години, просечна величина породице била је 3,06, а 53,2% укупног становништва било је у браку. За разлику од неколико градова у развоју у Тексасу, средња старост је била 24,4 године у 2019. години. Медијални приход домаћинства за град био је 54.444 долара од 2014. до 2019. године, у односу на медијални приход домаћинства на нивоу државе од 64.034 долара. Породице са брачним паровима имале су медијални приход домаћинства од 78.843 долара, док су домаћинства која нису породица имала медијални приход од 22.076 долара. Међу становништвом, 31% града живело је на или испод границе сиромаштва; 34% становништва старости од 18 до 64 године живело је на или испод границе сиромаштва, а 33,9% становништва млађег од 18 година живело је на или испод границе сиромаштва. Медијална бруто закупнина је износила 771 долар, у поређењу са медијалном бруто закупнином на нивоу државе од 1.091 долара, према истраживању Америчке заједнице из 2019. године. Међу становништвом, стопа власништва над кућама је била 37,5%, а у градским границама је било 2.068 празних стамбених јединица, према попису из 2020. године. Економија Економија Накодочеса у великој мери зависи од Државног универзитета Стивена Ф. Остина. Као и многи универзитетски градови у Сједињеним Државама, предузећа у Накогдочесу у великој мери зависе од универзитетских студената као купаца и редовно их запошљавају. Други велики сектори локалне економије су здравство, производња, пољопривреда и дрвна грађа. Према Свеобухватном годишњем финансијском извештају града за 2017. годину, водећи послодавци у граду били су: Локална власт Управљање и координацију градских служби надгледају градоначелник, градски менаџер и други административни и оперативни функционери. Локална самоуправа Окружна влада Према најновијем свеобухватном годишњем финансијском извештају округа, различити фондови округа имали су 23,5 милиона долара прихода, 23,6 милиона долара расхода, 57 милиона долара укупне имовине и 15 милиона долара укупних обавеза. Округ је имао 7,3 милиона долара инвестиција. Државна влада Накодочес у Сенату Тексаса представља републиканац Роберт Николс, округ 3, а у Представничком дому Тексаса републиканка Џоан Шофнер, округ 11. Одељење за кривично правосуђе Тексаса управља Канцеларијом за условни отпуст округа Накодочес у Накодочесу. Савезна влада Накодочес је део 17. конгресног округа Тексаса, који тренутно представља републиканац Пит Сешнс. Едукација Град Накогдочес првенствено опслужује Независни школски округ Накодочес. Мали делови града су такође зонирани у оквиру Независног школског округа Воден. Школски окрузи који опслужују околна подручја укључују округе Централ Хајтс, Даглас, Гарисон, Мартинсвил, Чирено и Кушинг. Накодочес је дом Државног универзитета Стивена Ф. Остина, који је државна институција са око 13.000 студената. Стивен Ф. Остин је такође дом Историјског удружења Источног Тексаса. Колеџ Анђелина управља огранком кампуса у Накодочесу. Законодавна скупштина Тексаса одредила је округ Накодочес као границу округа Колеџа Анђелина. Медији Дејли Сентинел, основан 1899. године, објављује се и дистрибуира у области Накодочес. Главне атракције Арборетум Маст Историјско село Милардс Кросинг Музеј Олд Стоун Форт Важне особе Види још Списак градова у САД по броју становника Највећи градови у САД по деценијама Списак музеја у Источном Тексасу Округ Накодочес (Тексас) Напомена Референце Литература Спољашње везе United States Census Bureau Званични веб-сајт