NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Дойче-Банк-Сентер

Дойче-Банк-Сентер (англ. Deutsche Bank Center) — двухбашенный многофункциональный комплекс в Мидтауне Манхэттена. Дойче-Банк-Сентер расположен по адресу Коламбус-сёркл, 10, к юго-западу от Центрального парка. Проект комплекса был разработан архитекторами Дэвидом Чайлдсом и Мустафой Абаданом из архитектурного бюро WSP Group. Застройщиками выступили компании AREA Property Partners и The Related Companies. История В 1956 году на месте Дойче-Банк-Сентра был возведён Нью-Йоркский колизей. Его собственником являлась транспортная компания MTA. Несмотря на то, что колизей был снесён лишь в 2000 году, первый проект постройки небоскрёба на его месте появился ещё в конце 1980-х годов. На освоение территории, где располагался колизей, был объявлен конкурс. В нём победила заявка Мортимера Цукермана из Boston Properties, предлагавшая возведение двух 63-этажных небоскрёбов по проекту Моше Сафди. Среди участников конкурса был Дональд Трамп, предложивший возвести 137-этажный небоскрёб высотой 488 метров; на тот момент он стал бы высочайшим в мире. Заявленная цена застройки составляла 455 млн $, комплекс должен был стать головным офисом корпорации Salomon Brothers. Однако проект вызвал недовольство общественности: основной претензией к нему было то, что здания затмили бы собой Центральный парк. Среди активных противников проекта была Жаклин Кеннеди. Проект был отменён, и вместо него архитекторами бюро WSP Group был разработан новый, стоимостью 357 млн $. Этажность была снижена до 52 этажей, а высота — до 230 метров. Строительство комплекса велось с 2000 по 2003 год. На момент открытия Дойче-Банк-Сентер был самым крупным строительным объектом, возведённым с момента террористических атак 11 сентября 2001 года. Несмотря на некоторую внешнюю схожесть с бывшими башнями ВТЦ, застройщик назвал её непреднамеренной. Архитектура и аренда Фасад комплекса выходит непосредственно на площадь Коламбус-Серкл и повторяет её очертания. Совокупная площадь его помещений составляет 260 000 м². В Дойче-Банк-Сентре имеются жилые, офисные и коммерческие площади. Также в нём расположен пятизвёздочный отель Мандарин-Ориентал. В атриумах на первых этажах комплекса имеются элитные магазины. Одним из арендаторов комплекса является телеканал CNN. Примечания Литература The Encyclopedia of New York City / Kenneth T. Jackson, Lisa Keller, Nancy Flood. — 2. — Yale University Press, 2010. — 1584 p. — ISBN 0300182570.
Deutsche Bank Center

Deutsche Bank Center, kan även kallas One Columbus Circle och Time Warner Center, är två sammankopplade skyskrapor (North Tower och South Tower) som ligger vid Columbus Circle på Manhattan i New York, New York i USA. Byggnaderna uppfördes 2004 som fastigheter för bostäder, kontor och handel. North Tower har också ett hotell med namnet Mandarin Oriental, New York på våningarna 35–54. Båda skyskraporna är 228 meter höga och har 55 våningar vardera. Referenser
Дойче-Банк-центр

Дойче-Банк-центр (англ. Deutsche Bank Center) — хмарочос змішаного використання побудований компанією The Related Companies у Нью-Йорку. Його дизайн розробив Девід Чалдс з архітектурної фірми Skidmore, Owings & Merrill. Хмарочос складається з двох башт висотою 229 м (750 футів) з'єднаних багатоповерховим атріумом, що містить висококласні роздрібні магазини. Будівництво почалося в листопаді 2000 року після зносу хмарочосу Нью-Йорк Колізей, і церемонія відкриття відбулася 27 лютого 2003 року. Посилання One Central Park – Residential sales and information (англ.) Mandarin Oriental Hotel New York [Архівовано 15 липня 2017 у Wayback Machine.](англ.) Time Warner – Corporate Website [Архівовано 24 червня 2013 у Wayback Machine.](англ.) The Related Companies – Corporate Website [Архівовано 9 березня 2021 у Wayback Machine.](англ.) 360° virtual tour at onlinexplore.com(англ.) Time Warner Center - 80 Columbus Circle [Архівовано 10 березня 2010 у Wayback Machine.] Detailed building information, building ratings and area maps(англ.)
Asia Society

Die Asia Society ist eine große globale Nichtregierungsorganisation, deren Ziel die Verbesserung der Beziehungen zwischen den asiatischen Staaten und den Vereinigten Staaten von Amerika ist. John D. Rockefeller III gründete die Organisation 1956. Im New Yorker Hauptquartier wird die Rockefeller Collection of Asian Art ausgestellt. Die Arbeit der Gesellschaft versucht die Beziehungen der beiden Regionen mit Aktionen in den Bereichen der Politik, Kultur, Bildung und Wirtschaft zu verbessern. Dafür unterhält sie Büros in New York City, Houston, Los Angeles, San Francisco, Washington, D.C., Hongkong, Manila, Melbourne, Shanghai, Mumbai und in Seoul. Anfang 2016 hat die Gesellschaft ihr erstes Büro in Europa dank bekannter Förderer aus der Schweiz in Zürich eröffnet. Ein Ziel ist, dass die Themen der Internationalen Beziehungen Teil des Unterrichts für alle Schüler weltweit wird. Dabei wird die Gesellschaft von der Bill & Melinda Gates Foundation unterstützt. Die Asia Society bekommt Spenden und Unterstützung von vielen verschiedenen Unternehmen und Organisationen, wie z. B. American International Group, BNY Mellon, Citigroup, Deloitte, Freeport-McMoRan, General Atlantic, KPMG, Sony oder Telstra. Das Netto-Gesellschaftsvermögen lag 2015 bei etwa 92 Mil. US-$. Persönlichkeiten Beate Sirota Weblinks The Asia Society Website Einzelnachweise
Asia Society

La Asia Society es una organización sin ánimo de lucro que se enfoca en educar al mundo sobre Asia. Tiene varios centros en Estados Unidos (Manhattan, Washington D. C., Houston, Los Ángeles y San Francisco) y alrededor del mundo (Hong Kong, Manila, Mumbai, Seúl, Shanghái, Melbourne y Zúrich). Estos son supervisados por las oficinas centrales de la sociedad en Nueva York, que incluye un museo en el que se exhibe la colección de arte asiático de John D. Rockefeller III. En enero de 2021, la Asia Society nombró al antiguo primer ministro de Australia Kevin Rudd como su director y presidente.​ Historia John D. Rockefeller III fundó la Asia Society en 1956. Inicialmente, se estableció para promover un mayor conocimiento sobre Asia en Estados Unidos; sin embargo, hoy en día es una institución global con oficinas a lo largo de Estados Unidos y Asia, que cumple con su objetivo educacional mediante una gran cantidad de programas. Estos se han expandido para incluir problemas de personas estadounidenses de origen asiático, los efectos de la globalización así como preocupaciones en Asia respecto a derechos humanos, el estatus de las mujeres y cuestiones ambientales y de salud.​ Los registros de la organización se almacenan en el Rockefeller Archive Center en North Tarrytown, en el estado de Nueva York.​ Referencias
Asia Society

A Asia Society é uma organização 501(c) que se concentra em educar o mundo sobre a Ásia. Possui vários centros nos Estados Unidos (Manhattan, Washington, D.C., Houston, Los Angeles e São Francisco) e em todo o mundo (Hong Kong, Manila, Mumbai, Seul, Xangai, Melbourne e Zurique). Esses centros são supervisionados pela sede da Sociedade na cidade de Nova York, que inclui um museu que exibe a coleção Rockefeller de arte asiática e exposições rotativas com peças de vários países da Ásia e da Oceania. Em janeiro de 2021, a Asia Society nomeou o ex-primeiro-ministro australiano Kevin Rudd como seu CEO e presidente. Missão A Asia Society define a região da Ásia como a área que vai do Japão ao Irã, da Ásia Central à Austrália, Nova Zelândia e Ilhas do Pacífico. A Asia Society é uma organização sem fins lucrativos e apartidária cujo objetivo é conscientizar sobre a política, os negócios, a educação, as artes e a cultura asiáticas por meio da educação. A organização patrocina exposições de arte, performance, cinema, palestras e programas para alunos e professores. Os programas visam aumentar o conhecimento da sociedade com foco nos direitos humanos, meio ambiente, saúde global e posição das mulheres. História A Asia Society foi fundada em 1956 por John D. Rockefeller III. Inicialmente criada para promover maior conhecimento da Ásia nos EUA, hoje a Sociedade é uma instituição global — com escritórios nos EUA e na Ásia — que cumpre seu mandato educacional por meio de uma ampla gama de programação interdisciplinar. À medida que as economias e as culturas se tornaram mais interligadas, os programas da Sociedade expandiram-se para abordar questões asiático-americanas, os efeitos da globalização e preocupações urgentes na Ásia, incluindo os direitos humanos, a condição das mulheres e questões ambientais e de saúde global, como o VIH/SIDA. Os registros da organização são mantidos no Rockefeller Archive Center em North Tarrytown, NY. Referências
High Line

High Line je 2,33 kilometrů dlouhý visutý park a greenway na bývalém kolejišti na ostrově Manhattanu v New Yorku. Jedná se o původní kolejiště z roku 1934, které bylo dlouhé celkem 21 km a 50 let se po něm dopravovaly různé produkty mezi zdejšími továrnami. Po jeho uzavření vznikly nápady na přebudování kolejiště na městský park. V roce 2003 byla vyhlášena první architektonická soutěž a první část byla otevřena v roce 2009. Druhá soutěž byla vyhlášena v roce 2007 a stavba byla otevřena v roce 2011. Třetí sekce byla postavena mezi roky 2012 až 2014. Místo se stalo oblíbeným jak pro zdejší obyvatele, tak pro turisty. V roce 2014 ho navštívilo 5 000 000 lidí. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu High Line na Wikimedia Commons Oficiální stránky (anglicky) Gebrian versus Park High Line (český pořad)
High Line (Nueva York)

El High Line (también conocido como el parque de la High Line) es un parque lineal de 1,45 millas de largo (2,33 km) en el distrito de Manhattan en Nueva York. Este parque se encuentra en una sección elevada de la línea West Side Line de la extinta compañía de ferrocarriles New York Central Railroad. Inspirados por el Coulée verte René-Dumont de París, un proyecto similar de 4,7 kilómetros completado en 1993, el High Line se concibió como una pasarela verde elevada y parque sobre los raíles de una antigua vía ferroviaria.​​ El proyecto multidisciplinario fue realizado por James Corner Field Operations, Diller Scofidio + Renfro, y Piet Oudolf. En 2018 obtuvo el Veronica Rudge Green Prize in Urban Design que otorga bianualmente la Universidad de Harvard.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre High Line.
High Line

La High Line è un parco lineare di New York. Si estende per 2,33 km lungo la sezione meridionale in disuso della ferrovia sopraelevata West Side Line, parte della più ampia New York Central Railroad, che corre lungo il lato occidentale di Manhattan. In precedenza la High Line proseguiva in direzione sud fino al terminale ferroviario di Spring Street, appena a nord di Canal Street, ma tale parte inferiore è stata demolita nel 1960. La West Side Line fu costruita nei primi anni trenta e abbandonata nel 1980. Nel 1999 si costituì un'associazione di residenti della zona, la Friends of High Line, in opposizione all'ipotesi di abbattimento dell'infrastruttura, opzione più volte ventilata, proponendo la sua riqualificazione in parco urbano. Il progetto della promenade verde, realizzato dagli architetti Diller Scofidio+Renfro e dallo studio di architettura del paesaggio James Corner Field Operations, è stato poi approvato nel 2002 mentre i lavori sono cominciati nel 2006. La prima sezione, tra Gansevoort Street e la 20ª strada, è stata aperta al pubblico nel giugno 2009; un secondo troncone fino alla 30ª strada è stato successivamente aperto nel 2011. La terza e ultima fase è stata ufficialmente aperta al pubblico il 21 settembre 2014, fatta eccezione per un ultimo breve tratto di intersezione sovrastante la 10ª Avenue e la 30ª strada, la quale è stata aperta nel 2015. Il 5 giugno 2019 ha aperto al pubblico “The Spur” (cioè lo sperone – derivante dalla forma delle rotaie, che in questa zona formano un semicerchio), che ha riqualificato l’ultimo tratto della ferrovia originale. Questo tratto si estende a est lungo la 30th Street e termina sopra la 10th Avenue con uno spazio con ampia visuale sopraelevata nonché periodiche installazioni d'arte moderna. Voci correlate Metropolitana di New York Promenade plantée di Parigi Precollinear Park di Torino Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sulla High Line Collegamenti esterni Sito ufficiale, su thehighline.org.
High Line

De High Line of het High Line Park is een langgerekt, verhoogd park in Manhattan, in de Amerikaanse stad New York. Het park werd aangelegd op het traject van de West Side Line, een in onbruik geraakte goederenspoorlijn van de New York Central Railroad. Het langgerekte park ligt ten noorden van de Lower West Side van Manhattan, in de wijk Chelsea. De High Line begint op de hoek van Gansevoort en Washington Street in het zuiden en loopt 2,33 kilometer in noordelijke en noordoostelijke richting tot aan W 34th Street. Het park wordt beheerd door het New York City Department of Parks and Recreation. Geschiedenis De spoorweglijn werd sinds de jaren 80 niet meer gebruikt en na enkele jaren ontstonden er plannen om van de verlaten spoorweg een park te maken à la Promenade Plantée in Parijs. Deze plannen culmineerden in het oprichten van de Friends of the High Line. In 2004 stelde het stadsbestuur van New York een bedrag van 50 miljoen dollar beschikbaar. Ook werd er particulier geld ingelegd. Het park werd aangelegd onder leiding van landschapsarchitect James Corner. De beplanting van het park werd ontworpen door de Nederlandse ontwerper Piet Oudolf. In juni 2009 werd de eerste fase van het project, van Gansevoort Street tot 20th Street, afgerond. In juni 2011 werd een bijkomend deel van 20th Street tot West 30th Street ingehuldigd. In september 2014 opende de laatste fase. Daarmee werd 2,33 kilometer voor voetgangers toegankelijk. Op 4 juni 2019 werd nog een kort extra deel geopend boven 30th Street. Sinds de aankondiging en bouw van het park, heeft de wijk een sterke heropleving gekend, met verschillende nieuwe projectontwikkelingen en hogere vastgoedprijzen. Zo is bij de zuidelijke ingang sinds 2015 het Whitney Museum gevestigd. Het park zelf ontvangt jaarlijks zo'n 5 miljoen bezoekers. Vormgeving Het park is voorzien van een vlakke vloer waartussen soms de oude spoorrails nog zichtbaar is. In gedeelten ziet men tussen de planten wissels, spoorrails, houten dwarsliggers en zelfs nog het grind van de ballast. De beplanting is deels met verwilderde planten en bomen, soms met strak gras. Er staan 120 verschillende soorten. Het park loopt op enkele plaatsen onder nieuwe gebouwen door. Vanaf het park is er zicht op de Hudson rivier in het westen en Manhattan in het oosten. Het park is op elf locaties bereikbaar vanaf de straat, meestal met trappen, maar hier en daar ook met liften.
High Line

High Line (também conhecido como High Line Park) é um parque suspenso localizado na cidade de Nova Iorque. Trata-se de um parque linear de 2,33 km de comprimento no distrito de Manhattan. Tem a particularidade de estar localizado numa secção elevada da Linha West Side, uma linha de caminho de ferro de Nova Iorque em desuso. Inspirada na "promenade plantée" da Coulée verte René-Dumont em Paris, um projeto semelhante de 4,7 km concluído em 1993, a High Line foi concebida como um passadiço verde elevado e parque sobre os trilhos de uma antiga via férrea. O projeto multidisciplinar foi realizado por James Corner Field Operations (líder do projeto), Diller Scofidio + Renfro e Piet Oudolf (paisagismo). Em 2018, venceu o Prémio Veronica Rudge Green em Design Urbano atribuído anualmente pela Universidade de Harvard. Atrai cerca de 8 milhões de visitantes por ano (2019). Referências Ligações externas «Página oficial» (em inglês)
High Line

High Line (engelska: the High Line) är en idag nedlagd upphöjd järnväg i New York, på Manhattans västsida, som var i bruk från 1934 till 1980. Sedan 2009 är större delen av järnvägen ombyggd till en lång och smal allmän park. Beskrivning och tidig historik High Line sträcker sig 22 kvarter från 34:e gatan ner till Gansevoort Street. och det nybyggda Whitney Museum of American Art. Den totala längden är 2,4 kilometer. År 1929 byggdes järnvägen. Spåren skulle inte gå direkt ovanför avenyerna utan ringla sig mellan byggnader och sedan sammanlänkas direkt med fabrikerna och lagren i stan. Vid denna tid fraktade man mjölk, kött, råvaror och övriga produkter, utan att störa gatutrafiken. Omvandling till park Den 9 juni 2009 nyöppnades en del av High Line, nu som en avlång park, från Gansevoort Street i det gamla slakthusområdet, fram till 20:e gatan i Chelsea. Den 7 juli 2011 invigdes ytterligare en sträcka, nu fram till 30:e gatan. Den totala parklängden blev därmed 1,6 kilometer. Den nordligaste sektionen, från 30:e till 34:e gatan, har senare färdigställts. Drivande i arbetet med att göra om banan till park var två boende i området, Joshua David och Robert Hammond, som träffades på ett möte och bestämde sig för att det gamla spåret skulle få en ny chans. De lyckades få publicitet, och arkitekter som Renzo Piano, Jean Nouvel och Frank Gehry stödde dem. Den nederländske trädgårdsarkitekten Piet Oudolf var ansvarig för utformningen av växtligheten. Se även Promenade plantée, en liknande anläggning i Paris Noter Källor Kinn, Gunilla (2009). ”Urban botanik på hög höjd”. Ekolådan/Veckans Eko (32). Externa länkar Karta Reportage om High Line med bilder Den nya parken
Trump World Tower

La Trump World Tower és un gratacel residencial situat al 845 United Nations Plaza sobre la Primera Avinguda, entre el carrer 47 i el 48, a Manhattan, New York. La construcció va començar el 1999 i va acabar el 2001. Mesura 262 metres i compta 72 pisos. Construïda abans de la 21st Century Tower de Dubai, de 269 metres i de la Tower Palace Three a Seül el 2004, la Trump World Tower va ser l'immoble residencial de més alçària del món durant vora dos anys. Va costar a més a més tres-cents milions de dòlars. L'obra va ser finançada pel multimilionari americà de la immobiliària, Donald Trump, que ha donat el seu nom a nombrosos edificis de la ciutat de New York, entre els quals la Trump Tower, i el 40 Wall Street, també conegut sota el nom de Trump Building. El seu arquitecte és Costas Kondylis. Nombroses persones s'oposaven a la construcció d'aquest edifici, degut al seu aspecte massís i del seu color negre, però sobretot per la proximitat amb la seu de les Nacions Unides, que superaria àmpliament en talla. Tanmateix, la Trump World Tower ha aconseguit integrar-se a la Skyline del nord de Manhattan, per la proximitat amb diversos edificis cèlebres, com el Chrysler Building, on el MetLife Building, visibles des de l'East River, i des de Queens o Brooklyn. L'edifici va ser construït en betó, el que ofereix una bona resistència al vent, i les amples obertures envidriades de l'immoble permeten vistes impressionants sobre Midtown d'una part, i sobre Brooklyn i Queens per l'altra banda. Aquesta situació excepcional explica els preus espaterrants dels pisos de la torre, que són venuts a un milió de dòlars com a mínim, costant un estudi de mitjana 585000 $, i el pis més car 13500000 $. Al cim de l'immoble (sobre els tres pisos més elevats) s'hi troba un pis gegantí, del que la superfície fa 1 858m². Ha costat 58 milions de dòlars. Com no es venia, va ser dividit en tres pisos més petits, que no van trigar a ser comprats per novaiorquesos afortunats. Els preus dels lloguers per propietaris privats s'esglaonen entre 2200 i 3300 de dòlars per un estudi, i s'eleven a més de 3200 $ per un pis amb una cambra de 51m² a83m². Referències Enllaços externs (anglès) Web oficial
Trump World Tower

Trump World Tower je luxusní rezidenční mrakodrap na adrese 845 United Nations Plaza (První Avenue mezi 47. a 48. ulicí) na Manhattanu v New Yorku. Výstavba začala v roce 1999 a budova byla dokončena v roce 2001. Navrhla ji polská architektka Marta Rudzka ze společnosti Costas Kondylis & Partners LLP Architects. Výška budovy je 262 metrů a Trump World Tower má 72 poschodí s fasádou z tmavého skla. Známými obyvateli a vlastníky apartmánů v TWT jsou: Sophia Loren – 58. patro Naomi Campbell – 35. patro Donald Trump nebydlel v tomto mrakodrapu, ale v horních patrech budovy Trump Tower na rohu páté Avenue a 56. ulice. Odkazy Reference Související články Seznam nejvyšších budov v New Yorku Trump Tower Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Trump World Tower na Wikimedia Commons Oficiální stránky TWT
Trump World Tower

Der Trump World Tower ist ein rund 262 Meter hoher Wolkenkratzer in New York City. Er befindet sich an der United Nations Plaza an der First Avenue zwischen 47th und 48th Street in Manhattan. Er wurde 2001 fertiggestellt und ist zu unterscheiden vom bereits 1983 errichteten Trump Tower an der Fifth Avenue. Beschreibung Der Trump World Tower war von 2001 bis 2011 das höchste Wohngebäude in New York City und den Vereinigten Staaten. Im Jahr 2011 musste er diesen Status an den Wolkenkratzer 8 Spruce Street in Lower Manhattan abgeben, welcher 267 Meter hoch ist und über 76 Geschosse verfügt. Mit Stand Dezember 2023 ist er mittlerweile das 16-höchste Wohngebäude der Stadt. Investor des Wolkenkratzers ist Donald Trump. Die Bauarbeiten wurden 1999 begonnen und im Jahre 2001 beendet. Der Architekt des Gebäudes ist der Grieche Costas Kondylis. Die oberen zwei Stockwerke des 72-stöckigen Turms standen für 58 Millionen US-Dollar zum Verkauf. Aus Marketinggründen wird die Anzahl der Etagen an den Fahrstühlen mit 90, statt der tatsächlichen 72 angegeben. Im obersten Stockwerk befindet sich jedoch keine Wohnung, sondern das Büro des Hausmeisters. Aufgrund des Baurechts in Manhattan war es zulässig, den Nachbarn das Recht, in die Höhe zu bauen, abzukaufen („Luftrechtehandel“) und diese Höhenmeter dem eigenen Gebäude zuzuschlagen. Trump legte auch Grünflächen an, die ihm ebenfalls erlaubten, höher zu bauen. Nach dem von Trump geprägten Begriff „free looking/high price“ könne er garantieren, dass seine Wohnungen einen optimalen Blick über die Skyline von Manhattan garantieren, da kein Nachbargebäude in Zukunft die Sicht durch eine höhere Bebauung einschränken werde. Donald Trump selber wohnt nicht im Trump World Tower, sondern hat eine eigene Wohnung in den obersten Stockwerken des Trump Towers. Berühmte Bewohner des Wolkenkratzers sind Sophia Loren und Cem Uzan. Kontroversen Aufgrund seiner dominierenden Lage gegenüber dem UNO-Hauptquartier aus den 1950er Jahren prozessierten Anwohner und Diplomaten lange gegen die Errichtung des Gebäudes. Siehe auch Liste der höchsten Gebäude in New York Liste der höchsten Gebäude in den Vereinigten Staaten Weblinks Offizielle Website Trump World Tower bei SkyscraperPage.com Trump World Tower beim CTBUH Einzelnachweise