Starbucks

A Starbucks cég egy nemzetközi kávéházlánc, melynek központja Washington állam legnépesebb városában, Seattle-ben található. A világ legnagyobb kávéházláncát üzemeltető cég 50 országban van jelen, több mint 16858 kávézójával – ebből 11000 az Egyesült Államokban, 1000-nél is több Kanadában, valamint számuk meghaladja a 700-at az Egyesült Királyságban. Üzleteiben kávékat, hideg- és melegszendvicseket, szemeskávét, salátákat, paninit, péksüteményeket, bögréket és termoszokat kínál. Ezen kívül könyveket, zenéket és filmeket is árul. A cég néhány terméke szezonális, ill. üzletenként változó. Élelmiszerboltokban is lehet venni Starbucks márkával ellátott jégkrémeket, és kávékat is. Alapítása után gyorsan elkezdett terjeszkedni. Az 1990-es években minden munkanapon új üzletet nyitott, és ez az ütem 2000-ig tartott. Az 1990-es évek közepén az Egyesült Államokon és Kanadán kívül nyitott kávéházakat, melyek mára a Starbucks kávéházak 1/3-át alkotják. A cég az Államokon kívül 2009-re 900 új kávézó nyitását tervezte, de ehelyett 900 meglévő bezárását jelentette be. A Starbucks céget érintően méltányos kereskedelempolitikai, munkaügyi és környezetvédelmi témákban, versenyellenes gyakorlatot valamint politikai álláspontot illetően felmerültek már vitás kérdések. Alapítás Az első Starbucks üzletet Jerry Baldwin angoltanár, Zev Siegl történelemtanár, és Gordon Bowker író nyitotta a Washington állambeli Seattle-ben. A három alapítót Alfred Peet vállalkozó ösztönözte arra, hogy áruljanak jó minőségű szemeskávét és egyéb kiegészítőket. A Starbucks nevet Herman Melville amerikai szerző Moby Dick (1851) c. regényéből vették, miután az egyik alapító a Pequod nevet elutasította (a regényben a hajót hívták így, míg Starbuck volt a hajó első tisztje). Az első Starbucks a 2000 Western Avenue sugárúton nyílt, majd a 1912 Pike Place-re helyezték át. Működése első évében egy termelőtől (Peet's) vásárolt, és attól kezdve egyenest a termelőktől szerzi be szemeskávéját. 1982-ben kezdett Howard Schultz vállalkozó a cégnél, mint Kereskedelmi- és Marketingigazgató. Egy milánói útja után azt javasolta, hogy szemeskávén kívül kávét és eszpresszó-féle italokat is áruljanak. A tulajdonosok annak ellenére is elvetették a tervet, hogy Last Exit on Brooklyn (Seattle Egyetem körzetén belül található kávézó) 1967-ben történt nyitása óta Seattle kávéházi kultúrák fellendülésének adott otthont. Attól tartottak, ha belevágnak az ital businessbe, az árthat a cég fő profiljának. Szerintük a kávé olyasmi, amit otthon kell elkészíteni. Ettől függetlenül ingyenes kóstolási lehetőséget biztosítottak. Ezek után Schultz megalapította a II Giornale név alatt futó saját kávéház-láncolatát 1986 áprilisában. Eladás és terjeszkedés 1984-ben az eredeti tulajdonosok éltek a lehetőséggel, és felvásárolták a Peet’s kávétermelőjét. 1987-ben Schultz felvásárolta a Starbucks brand-et és egyesítette a Giornale kávézóláncával az így létrejött cégóriás márkaneve a Starbucks maradt. Még abban az évben nyitott Vancouver, British Columbia, Chicago és Illinois államban. 1992-ben bevezetik a tőzsdére. Starbucks Magyarországon Magyarországon 2010 júniusában nyitotta meg első kávézóját a Starbucks a budapesti WestEnd City Center Bevásárlóközpontban. Első vidéki egységét 2017-ben nyitotta Szegeden. Napjainkban 37 kávézót üzemeltet Magyarországon, ebből 32-t a fővárosban és annak agglomerációjában 5-öt vidéken. A jövőben további kávézók nyitása várható országszerte. Nemzetközi terjeszkedés A Starbucks jelenleg 66 országban van jelen. (2022 év végi állapot) Starbucks a következő neveken ismert: Arab országok: ستاربكس (stārbaks) Bulgária: Старбъкс (Starbâks) Dél-Korea: 스타벅스 (átírás: seutabeokseu), a koreai fordítás szerint 별다방 (star-teaház) szlengben is használatos Japán: スターバックス (átírás: sutābakkusu), rövidítés スタバ szlengben is használják Kína, Hongkong, Makaó, Tajvan: 星巴克 pinjin: xīngbākè, magyaros: hszingpako Oroszország: Старбакс (átírás: Starbaks) Quebec, Kanada: Café Starbucks Thaiföld: สตาร์บัคส์ kiejtés: [satāːbākʰ] Logótörténet 2006-ban ismertette a Starbucks szószólója Valerie O'Neil, hogy a logó egy villásfarkú sellőt ábrázol. Évek óta ez a motívum jelképezi a Starbucks kávéházakat. Az első változatot egy 17. századi norvég fafaragvány ihlette, amely a sellőt félmeztelenül, dupla sellőfarokkal ábrázolja. A kidolgozás ízléstelen volt és a design egy Melusine alakra hasonlított. Az 1987-92-ig használt logón a keblet hajáradat takarja, a köldök még mindig látható, és hal farka enyhén metszett. A harmadik verzió 1992-től 2010-ig volt látható, melyen a köldök és a mell egyáltalán nem látszott, csak a hal farkát hagyták meg. Az eredeti fafaragvány hatású logó visszakerült Seattle-be, a központba. 2006 szeptember elején, és újra 2008 elején a Starbucks ideiglenesen visszahelyezte a régi barna szimbólumot a papírpoharakra. A Starbucks állítása szerint ezt azért tette, hogy megmutassa a cég Csendes Óceán É-Nyugati régióból származó örökségét, valamint ekkor ünnepelte a 35. évfordulóját. A régi logó egy kis port kavart a sellő fedetlen keble miatt, de az ideiglenes váltás nem zavartatta a médiát. Colbert I. King a Washington Post Pulitzer-díjas hasábján arról cikkez 2002-ben, hogy amikor a cég 2000-ben belépett a szaúdi piacra, az arculatdesignt olyan mértékben módosították, hogy a sellőt levették, és csak a koronát hagyták meg. Három hónappal később a cég bejelentette, hogy Szaúd-Arábiában nemzetközi logó lesz használatban. 2011. januárban a cég bejelentette, hogy kicsit változtat a megjelenésen: a Starbucks Coffee feliratot leveszi róla, és a sellőt felnagyítja. A kávé minősége A Consumer Reports, az Amerikai Fogyasztóvédelmi Szervezet havonta megjelenő folyóiratának 2007 márciusában kiadott számában arról ír, hogy a McDonald’s Premium Roast kávéja a legolcsóbb és a legjobb, még a Starbucks, Burger King és a Dunkin’ Donuts kávéját is lefőzi. A magazin szerint a Starbucks kávé bár erős, de keserű. Sokan pedig amellett érvelnek, hogy az ízesítés ellensúlyozza a kávé kesernyés ízét. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Starbucks című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Jegyzetek További információk Hivatalos honlap magyarul Hivatalos honlap angolul