Massachusetts Institute of Technology

A Massachusettsi Műszaki Egyetem (angolul Massachusetts Institute of Technology, gyakran rövidítve MIT-ként, ejtsd: emájtí) az Amerikai Egyesült Államok Massachusetts államában működő magánegyetem és kutatóintézet. Az MIT Boston városának Cambridge nevű elővárosában, a Charles folyó partján fekszik. Jelentősen különbözik a világ egyetemeinek nagy többségétől abban, hogy diákjainak jóval több mint a fele az egyetem valamelyik posztgraduális képzésében vesz részt. Az MIT széles körben ismert a tudomány és a technika területén és több más téren, így például menedzsment, közgazdaságtan, nyelvészet, államigazgatás és filozófia. Eddig összesen 98 jelenlegi és korábbi tagja kapott Nobel-díjat. 2023-ban a legfelsőbb bíróság megtiltotta, hogy az egyetemek faji alapon hozzanak döntést a jelentkezők felvételéről. A döntés következtében a felvett afroamerikaiak aránya 15%-ról 5%-ra csökkent, az Ázsiából származó felvettek aránya 40%-ról 47%-ra emelkedett, a fehérek aránya pedig nagyjából változatlan maradt. Az egyetem híres egykori diákjai Az egyetem jellegéből következően az MIT híres volt diákjainak többsége a természettudományok és a technika területén dolgozik. Akad azonban néhány kivétel, mint Kofi Annan volt ENSZ-főtitkár, Benjámín Netanjáhú izraeli miniszterelnök, Noam Chomsky nyelvész, vagy Ben Bernanke amerikai jegybankelnök. Magyar vonatkozások Kálmán Rudolf Emil (1930–2016) amerikai magyar villamosmérnök, matematikus, a Magyar Tudományos Akadémia (MTA) tagja 1953-ban itt szerzett villamosmérnöki diplomát. Kuti Gyula (1940–) fizikus, az MTA tagja 1973–1974-ben az iskola vendégprofesszora volt. Tisza László (1907–2009), a szuperfolyékony He-II tulajdonságait szemléletesen értelmező kétfolyadékos modell megalkotója, fizikaprofesszor volt itt. Tagság Az egyetem az alábbi szervezeteknek a tagja: Digitális Könyvtárak Szövetsége DDI Alliance LIGO Tudományos Együttműködés Consortium of Social Science Associations Shibboleth Konzorcium arXiv Northeast University Semiconductor Network ORCID Association of American Universities Amerikai Oktatási Tanács Nemzeti Bölcsészettudományi Szövetség Higher Education Leadership Initiative for Open Scholarship Információhálózati Koalíció Association of Public and Land-grant Universities Open Education Global Scholarly Publishing and Academic Resources Coalition Council on Governmental Relations Leányszervezetek Az egyetem alá az alábbi szervezetek tartoznak: MIT School of Architecture and Planning MIT Sloan School of Management MIT School of Humanities, Arts, and Social Sciences Massachusetts Institute of Technology School of Engineering Ingatlanok és szervezetek Az egyetem alá az alábbi ingatlanoknak és szervezeteknek a tulajdonosa: Stata Center CBCL Face Database Building 20 Jegyzetek Irodalom Abelmann, Walter H. (2004). The Harvard-MIT Division of Health Sciences and Technology: The First 25 Years, 1970–1995. Cambridge, Mass.: Harvard-MIT Division of Health Sciences and Technology. ISBN 9780674014589. Angulo, A. J. (2007). "The Initial Reception of MIT, 1860s–1880s". History of Higher Education Annual. 26: 1–28. Etzkowitz, Henry (2006). MIT and the Rise of Entrepreneurial Science. London: Routledge. ISBN 9780415435055. Hapgood, Fred (1992). Up the Infinite Corridor: MIT and the Technical Imagination. Reading, Mass.: Addison-Wesley. ISBN 9780201082937. Jarzombek, Mark (2004). Designing MIT: Bosworth's New Tech. Boston, Mass.: Northeastern University Press. ISBN 9781555536190. Keyser, Samuel Jay (2011). Mens et Mania: The MIT Nobody Knows. Cambridge, Mass.: MIT Press. ISBN 9780262015943. Lecuyer, Christophe (1992). "The Making of a Science Based Technological University: Karl Compton, James Killian, and the Reform of MIT, 1930–1957". Historical Studies in the Physical & Biological Sciences. 23 (1): 153–180. Leslie, Stuart W. (1993). The Cold War and American Science: The Military-Industrial-Academic Complex at MIT and Stanford. New York: Columbia University Press. ISBN 9780231079587. Lewis, Warren K.; Ronald H. Robnett; C. Richard Soderberg; Julius A. Stratton; et al. (1949). Report of the Committee on Educational Survey (Lewis Report) (PDF). Cambridge, Massachusetts: MIT Press. 2012. május 7. dátummal az eredeti (PDF) címről archiválva. Hozzáférés: 2012. május 28. : Unknown parameter |archívdátum= ignored (súgó); Unknown parameter |archívurl= ignored (súgó); Unknown parameter |author-separator= ignored (súgó) Mitchell, William J. (2007). Imagining MIT: Designing a Campus for the Twenty-first Century. Cambridge, Mass.: MIT Press. ISBN 9780262134798. Peterson, T. F. (2003). Nightwork: A History of Hacks and Pranks at MIT. Cambridge, Mass.: MIT Press. ISBN 9780262661379. Prescott, Samuel C. (1954). When MIT was "Boston Tech", 1861–1916 (Reprint. ed.). MIT Press. ISBN 9780262661393. : ISBN / Date incompatibility (súgó) Servos, John W. (1980). "The Industrial Relations of Science: Chemical Engineering at MIT, 1900–1939". Isis. 71 (4). The University of Chicago Press on behalf of The History of Science Society: 531–549. JSTOR 230499. : Unknown parameter |month= ignored (súgó) Shrock, Robert Rakes (1982). Geology at MIT 1865–1965: A History of the First Hundred Years of Geology at Massachusetts Institute of Technology. Cambridge, Mass.: MIT Press. ISBN 9780262192118. Simha, O. Robert (2003). MIT Campus Planning, 1960–2000: An Annotated Chronology. Cambridge, Mass.: MIT Press. ISBN 9780262692946. Snyder, Benson R. (1971). The Hidden Curriculum. Cambridge, Mass.: MIT Press. ISBN 9780262690430. Stratton, Julius A. (2005). Mind and Hand: The Birth of MIT. Cambridge, Mass.: MIT Press. ISBN 9780262195249. Vest, Charles M. (2004). Pursuing the Endless Frontier: Essays on MIT and the Role of Research Universities. Cambridge, Mass.: MIT Press. ISBN 9780262220729. Wildes, Karl L. (1985). A Century of Electrical Engineering and Computer Science at MIT, 1882–1982. Cambridge, Mass.: MIT Press. ISBN 9780262231190. : Unknown parameter |coauthors= ignored (|author= suggested) (súgó) További információk Honlap Massachusetts Institute of Technology a Facebookon Massachusetts Institute of Technology a Twitteren