Атланта

Атла́нта (англ. Atlanta) — місто на південному сході США, столиця і найбільше місто штату Джорджія, США. 90% міста лежить у межах округу Фултон, адміністративним центром якого є Атланта. Засноване в 1837, частково зруйноване генералом Шерманом у 1864. У місті розташовані заводи Форда і Док-хіда і штаб-квартира компанії Кока-кола. У 1990 Атланта була обрана столицею літніх Олімпійських ігор 1996. Великий промисловий і торговельно-фінансовий центр Півдня США. Авіаційні, автоскладальні заводи, підприємства хімічної, легкої та харчової промисловості. Великий залізничний вузол (15 залізничних ліній). Найвідомішим районом міста є Вірджинія-Гайленд.[джерело?] Історія Більша частина Атланти була спалена під час громадянської війни, вичерпавши великий запас історичної архітектури. Але з архітектурної точки зору місто ніколи не було особливо «південним» — тому що Атланта виникла як залізничне місто, а не морський порт, як Саванна або Чарльстон. Під час холодної війни Атланта відчула глобальні модерністські тенденції, особливо щодо комерційної та інституційної архітектури. Прикладами модерністської архітектури є готель Вестін-Пічтрі-Плаза (1976), Джорджія-Пасіфік-Тавер (1982), Стейт-оф-Джорджія (1966) і Атланта-Марріотт-Маркіз (1985). В другій половині 1980-х років Атланта стала одним з піонерів постмодерністської конструкції. Більшість хмарочосів Атланти були побудовані наприкінці 1980-х і на початку 1990-х років. Географія Атланта розташована за координатами 33°45′46″ пн. ш. 84°25′22″ зх. д. (33.762909, -84.422675). За даними Бюро перепису населення США в 2010 році місто мало площу 347,08 км², з яких 344,86 км² — суходіл та 2,22 км² — водойми. Транспорт Громадський транспорт міста представлений метрополітеном, відкритим у 1979 році, автобусними маршрутами та трамвайною лінією, що відкрилася у 2014 році. Раніше в місті існувала розвинена трамвайна мережа, але як і в більшості інших міст США, була закрита в 1949 році. Також в місті працювала розвинена тролейбусна мережа, пік розвитку якої припав на середину 1950-х, коли в місті працювало понад 30 маршрутів, які обслуговували 453 тролейбуси. Авіасполучення Головними «повітряними воротами» Атланти є «Міжнародний аеропорт імені Гартсфілд-Джексона Атланта». Демографія Атланта останнім часом зазнала кардинальних збільшень білого населення: між 2000 і 2010 роками його частка зростала швидше, ніж у будь-якому іншому американському місті. Протягом цього десятиліття біле населення Атланти зросло з 31 % до 38 % міського населення, абсолютний приріст склав 22 753 людей, що втричі більше, ніж у період між 1990 і 2000 роками. Згідно з переписом 2010 року, у місті мешкали 420 003 особи в 185 142 домогосподарствах у складі 80 393 родин. Густота населення становила 1210 осіб/км². Було 224573 помешкання (647/км²). Расовий склад населення: До двох чи більше рас належало 2,0 %. Іспаномовні складали 5,2 % від усіх жителів. За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 19,4 % — особи молодші 18 років, 70,8 % — особи у віці 18—64 років, 9,8 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 32,9 року. На 100 осіб жіночої статі у місті припадало 99,0 чоловіків; на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 98,4 чоловіків також старших 18 років. Середній дохід на одне домашнє господарство становив 84 886 доларів США (медіана — 47 527), а середній дохід на одну сім'ю — 117 128 доларів (медіана — 60 108). Медіана доходів становила 57 134 долари для чоловіків та 43 213 долари для жінок. За межею бідності перебувало 24,6 % осіб, у тому числі 38,5 % дітей у віці до 18 років та 16,3 % осіб у віці 65 років та старших. Цивільне працевлаштоване населення становило 213 949 осіб. Основні галузі зайнятості: освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 21,9 %, науковці, спеціалісти, менеджери — 19,9 %, мистецтво, розваги та відпочинок — 11,5 %, роздрібна торгівля — 9,7 %. Злочинність В 2018 році в Атланті було зафіксовано 28 709 арештів, що на 17% менше, у порівнянні з 2017 роком[джерело?]. Освіта Університети та інститути Державний університет штату Джорджія, заснований 1913 року Технологічний інститут Джорджії, заснований 1885 року Кампус Університету Джорджії Університет Еморі, заснований 1836 року Університет Атланти (дистанційне навчання) Культура Мистецтво і театр Атланта — одне з небагатьох міст США з постійними професійними трупами за всіма основними виконавськими дисциплінами: опера (опера Атланти), балет (балет Атланти), інструментальна музика (симфонічний оркестр Атланти) і театр (театр Альянс). У Атланті часто гастролюють Бродвейські театри, проходять концерти, шоу, проводяться виставки найрізноманітнішої тематики. Найбільшим центром виконавських мистецтв Атланти є Центр мистецтв Вудраффа, який є домашньою сценою симфонічного оркестру Атланти і театру Альянс. Гастролі бродвейських вистав здебільшого проходять в театрі "The Fox Theatre". У Атланті розташовано декілька значних художніх музеїв і установ. Відомий художній музей Хай є, мабуть, провідним художнім музеєм півдня США і одним з найвідвідуваніших художніх музеїв у світі. Музей дизайну Атланти і Музей моди та кіно є єдиними такими музеями на південному сході США. Музеї сучасного мистецтва включають Центр сучасного мистецтва Атланти і Музей сучасного мистецтва Джорджії. Спорт Атланта має декілька професійних команд: «Атланта Брейвз» (англ. Atlanta Braves) професійна бейсбольна команда — член Головної бейсбольної ліги. «Атланта Фалконс» (англ. Atlanta Falcons) є членом Національній футбольній лізі. «Атланта Гокс» (англ. Atlanta Hawks) є членом в Національній баскетбольній асоціації. «Атланта Юнайтед» (англ. Atlanta United) є членом в Вищій Лізі Сокеру. Клімат Уродженці Марґарет Мітчелл (1900—1949) — американська письменниця та журналістка Бен Лайон (1901—1979) — американський актор ДеФорест Джексон Келлі (1920—1999) — американський актор, сценарист, поет і співак Вільям Лютер Пірс (1933—2002) — американський фізик, письменник, білий націоналіст Скотт Вілсон (1942—2018) — американський актор кіно та телебачення Г'ю Томпсон (1943—2006) — військовослужбовець Армії США. Міста-побратими Брюссель, Бельгія (1967) Зальцбург, Австрія (1967) Монтего Бей, Ямайка (1972) Ріо-де-Жанейро, Бразилія (1972) Тулуза, Франція (1974) Тайбей, Республіка Китай (1974) Лагос, Нігерія (1974) Ньюкасл, Велика Британія (1977) Тегу, Південна Корея (1981) Порт-оф-Спейн, Тринідад і Тобаго (1987) Тбілісі, Грузія (1988) Асмара, Еритрея (1993) Бухарест, Румунія (1994) Олімпія, Греція (1994) Котону, Бенін (1995) Сальседо, Домініканська Республіка (1996) Нюрнберг, Німеччина (1998) Раанана, Ізраїль (2000) Фукуока, Японія (2005) Примітки Посилання Офіційний сайт [Архівовано 9 серпня 2009 у Wayback Machine.] Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985. Техно Вежа Інститут Джорджії Атланта