Tribu Paiute Big Pine de la vall d'Owens

La Tribu Paiute Big Pine de la vall d'Owens són una tribu reconeguda federalment de les tribus ameríndies mono i timbishes al comtat d'Inyo (Califòrnia). La reserva Big Pine es troba a 29 kilòmetres de Bishop, a la zona est de Sierra Nevada. La seu tribal es troba a Big Pine. La tribu té 462 membres registrats. Idioma Els paiute de la vall d'Owen tradicionalment han parlat un dialecte del mono, que forma part de les llengües numic, una branca de la família lingüística uto-asteca. Si bé en queden molt pocs parlants, la llengua encara és viva en l'actualitat. El seu nom e nel seu propi idioma és Numa o "Poble." Els anomenats xoixoni Shoshone en la comunitat parlen el timbisha, que és part de la branca numic central de la família lingüística uto-asteca. Cultura tradicional Els paiute de la vall Owens eren nombrosos grups paiute que vivien plegats en campaments semipermanents i cooperaven en tasques en comú. La seva cultura era en part de la Gran Conca i en part californiana. Regaven els cultius al llarg de la Vall d'Owens, una regió altament cultivable i amb diversitat ecològica al sud de Sierra Nevada. La tribu va participar en les danses circulars i celebrava festivals anuals de la collita. Les nenes tenien elaborades cerimònies de la pubertat. El duel s'expressava a través d'una cerimònia anomenada "El Crit". Era d'origen quechan incloïa el ritual de la rentada de cara després d'un any de dol. La tribu tenia homes i dones medicina. Els caps hereditaris dirigien les activitats comunals de la tribu. Els regants tenien una posició tribal d'electes. Els principals conreus són l'arròs indi i els pinyons. La cacera suplementa l'agricultura, i les tribus cacen conills, guatlles i cérvols, especialment a l'estiu. La tribu de pesca per als ximples, peixets i cadellet, així com l'artemia. També mengen larves d'eruga després de ser enfornades i assecades. També recullen plantes silvestres, con aglans, baies i espadanyes. Història A inicis del segle xix els europeus-americans, com a caçadors i cercadors d'or es va trobar amb el paiute de la vall d'Owens. Els topògrafs militars nord-americans van explorar la regió a mitjans del segle xix, planificant establir una reserva per als indis locals. Els no-indígenes es van assentar a la vall en 1861. Un nombre creixent d'europeus-americans van lluitar amb la tribu local per l'aigua i les terres de cultiu. El 1862 s'hi va construir una posició militar, Camp Independence, i els no indis van lluitar amb les tribus, va destruir els seus cultius, i van ser capaços d'apoderar-se de les millors terres. A començament del segle xix els paiute eren uns 7.500, dels quals entre 1.500 i 2.000 vivien a la vall d'Owens. En la dècada de 1990 s'estimava en 2.500 paiutes de la vall d'Owens vivien a les reserves. Mentrestant els amerindis timbisha (Panamint o xoixoni de la vall de la Mort) foren recol·Locats de la seva llar ancestral i posats a la vall d'Owens amb els paiute. La reserva, però, no es va establir fins al 1912. Per tal de proporcionar aigua per al creixement de l'àrea del Gran Los Angeles, el 1913 l'aigua es desvia del riu Owens a l'Aqüeducte de Los Angeles. Les cultures i entorns de la vall d'Owens canviaren substancialment. Des de la dècada de 1910 a 1930 el Departament d'Aigua i Energia de Los Angeles adquirí gran part dels drets d'aigua i control de la vall, destruint amb eficàcia l'economia local. En la dècada de 1940 el govern federal dels EUA va proveir les terres dels indis amb sistemes d'habitatge i aigua. Reserva Big Pine La reserva de Big Pine fou establida en 1912 i té uns 279 acres (1,13 kilòmetres quadtrats), situaats al llarg de la US 395 a la gran ciutat del desert de Big Pine. Moltes cases de l'àrea foren construïdes per l'Indian Housing Authority. La reserva té un escola amb classes de preescolar fins a 12 anys, i una biblioteca pública amb 1.500 exemplars. Els membres de la tribu crien cavalls a les terres de la reserva. Referències Enllaços externs Reserva paiute de Big Pine