Покровський район (Донецька область)

Покро́вський райо́н (Покровщина) — район в Україні, у південно-західній частині Донецької області і межує з Дніпропетровською областю та був утворений 19 липня 2020 року. Адміністративний центр — місто Покровськ. До складу району входять 14 територіальних громад. Географія Клімат Територія району розташована в помірних широтах, для неї характерний клімат степу. У цілому клімат помірно-континентальний із недостатньою вологістю. Найтепліший місяць — липень, середня температура якого дорівнює 21,7 °C, а найхолодніший — січень (-6,4 °C). Для регіону характерна недостатня вологість, опади по всій його території розподіляються нерівномірно. Так, на більшій частині протягом року випадає 450 мм опадів, а ближче на схід кількість опадів зростає до 500 мм і вище. Переважна частина опадів випадає при температурі понад 10 °C. Зима на території району малосніжна, характеризується нестійкою погодою. Сніговий покрив невеликий. Холодною порою володарюють вітри східного і південно-східного напряму, вони несуть з собою морози й заметіль. Влітку і навесні східні вітри викликають суховії. Річки, водні ресурси Через нестачу атмосферних і ґрунтових вод в районі мало річок, хоча певну роль в цьому також зіграли геологічні умови та будова поверхні. На території району протікають річки (басейн Дніпра): Солона, Вовча, Солоненька, Гришинка, Казенний Торець, Клебан-Бик, а також є 60 ставів. Одна з найбільших річок — Казенний Торець бере свій початок поблизу села Красний Яр, тече через села Гродівка, Миролюбівка, Новоекономічне. Річки Покровського району належать до розряду дрібних. Вони мають широкі долини з пологими схилами, невеликий кут падіння, звивисті річища. Живляться річки головним чином сніговими водами, влітку місцями пересихають. Для них характерні весняні повені. Найбільша товщина льоду на річках — в середньому 20-40 см, а в дуже суворі зими — 50-60 см. Є на території району і цілющі води. Так, біля села Миролюбівка є бурова свердловина, вода якої аналогічна водам Арзні (Вірменія), Єсентуків. Ця вода рекомендована при захворюваннях шлунково-кишкового тракту, і як столова. Таке ж призначення має і мінеральне джерело поблизу села Нововасилівка, що на лівому березі річки Солоної. Історія Територія району належала до Вольностей Війська Запорозького і через неї пролягав шлях Муравський шлях з Криму на Москву. Окрім вільних козаків із Запорізької Січі, територія почала заселятися в другій половині XVIII ст. й переселенцями з центральних губерній Росії (Тверська, Орловська, Воронезька), з півночі України, Польщі, Таврії, Німеччини та інших. Радянські часи У 1923 році на підставі Постанови ВУЦВК «Про адміністраційно-територіальний поділ Донеччини» був створений Гришинський район, розташований у північно-західній частині Донецької області, який містив території Гришинської, Криворізької, Святогорівської й Сергіївської волостей із центром у селі Гришине. 1924 року центр району був перенесений до селища Гришине (сучасний Покровськ). До 1934 року район називався Гришинським, з 20 липня 1934 до 1938 року — Постишевським, з 1938 року — Красноармійським. Сучасна історія Покровський район утворено 19 липня 2020 року згідно із Постановою Верховної Ради України № 807-IX від 17 липня 2020 року в рамках Адміністративно-територіальної реформи в Україні. До його складу увійшли: Покровська, Авдіївська, Білозерська, Добропільська, Курахівська, Мар'їнська, Мирноградська, Новогродівська, Селидівська міські, Гродівська, Очеретинська, Удачненська селищні та Криворізька і Шахівська сільські територіальні громади. Перші вибори Покровської районної ради відбулися 25 жовтня 2020 року. Раніше територія району входила до складу ліквідованих водночас Покровського (1923—2020), Добропільського, північної та центральної (без південно-східної та східної) частини Мар'їнського та західної частини Ясинуватського районів, а також міст обласного підпорядкування з територією міських рад Покровська, Авдіївки, Добропілля, Мирноград, Новогродівки і Селідового Донецької області. Під час повномасштабного вторгнення росії до України, Покровський район був майже вщент знищений, разом з містами Мирноград та Покровськ. Список територіальних громад Відомі уродженці Фенін Олександр Іванович — гірничий інженер, промисловець, державний діяч. Первій Олександр Іванович — спортсмен, призер Олімпійських ігор, важкоатлет. Кірієнко Дмитро Олександрович (1989—2018) — старший лейтенант поліції України. Хоменко Володимир Петрович (1985—2020) — старший сержант Збройних сил України, учасник російсько-української війни. Моргун Олег Анатолійович (1971—2019) — капітан ДСНС, сапер. Скакун Ярослав Іванович (нар. 1949) — створив пам'ятник Т. Г. Шевченку для міста Новогродівка. Шахов Олексій Григорович — перший власник села, яке з часом отримало назву від його прізвища. Микола Федорович Чернявський — український поет. Юрченко Клімент — перший голова волосної ради 1918 року, комісар волості 1920—1921 років (1897—1921 рр.). прапорщик Шидлівський — засновник села Криворіжжя. Шидлівський Євдоким Степанович (1743—1808) — третій власник села Криворіжжя, колезький асесор, предводитель дворянства Воронезької губернії. Шидлівський Іліодор Іванович (1827—1904) — таємний радник, член Ради міністерства внутрішніх справ, кавалер орденів Святої Ганни 1-го ступеня, Св'ятого Володимира 2-го ступеня, Станіслава 1-го ступеня і Білого Орла. Ведренко Георгій Самуїлович (1899—1970) — анархіст, писар Штабу Революційної Повстанської Армії України Нестора Махна, керівник Головного Банку Бухаресту. Соколова Олена Степанівна (нар. 1923) — вчителька, член Організації Українських Націоналістів, засуджена на 10 років позбавлення волі. Подопригора Михайло Софронович Тютюник С. Іванович — командир Криворізького партизанського загону. Соловйов Микола Харлампійович — голова колгоспу «Червоний партизан». Кішкань Володимир Петрович — український архітектор. Конькова Марина Володимирівна (нар. 1962) — лікар вищої категорії, доктор медичних наук, професор. Лепинський Павло Миколайович (нар. 1991) — спортсмен-гирьовик, майстер спорту України. Щуров Олександр Сергійович (1976—2015) — солдат, Збройні сили України, учасник російсько-української війни. Гомза Ярослав Юрійович — український освітянин, 60-десятник, правозахисник, один з фундаторів УГС на Донеччині, активний член Народного Руху України, Донецького обласного Товариства української мови імені Т. Г. Шевченка. Владзімірський Микола Іванович (нар. 1954) — громадський діяч, журналіст, майстер спорту з міжнародних шашок, багаторазовий чемпіон Криму й Севастополя. Марсюк Василь Андрійович (нар. 1938) — поет, публіцист, автор багатьох книжок поезії для дорослих і дітей, член Національної Спілки письменників України. Глоба Юрій Васильович. Арутюнов Сергій Гевондович. Примітки Джерела та література Г. О. Гаврильченко. Красноармійськ [Архівовано 18 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001­–2025. — ISBN 966-02-2074-X. Красноармійськ — Інформаційно-пізнавальний портал | Донецька область у складі УРСР [Архівовано 25 березня 2016 у Wayback Machine.] (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Донецька область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1970. — 992 с.) Красноармійський район — Інформаційно-пізнавальний портал | Донецька область у складі УРСР (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Донецька область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1970. — 992 с.) Борьба за Октябрь на Артемовщине. Сборник воспоминаний и статей. Год: 1929 Автор: Острогорский М. (сост.) Василь Пірко Заселення Степової України в XVI—XVIII ст. // Донецьк: Укр. центр, 1998. — 124 с. Петро Лаврів. Моя земля — земля моїх батьків. Донецьк, Український культурологічний центр, Донецьк: Донецьке обласне Товариство української мови ім. Т. Г. Шевченка, РВП «Лебідь». 1995. 64 с. [Архівовано 20 грудня 2016 у Wayback Machine.] Пірко В. О. Заселення Донеччини у XVI—XVIII ст. (короткий історичний нарис і уривки з джерел) [Архівовано 20 грудня 2016 у Wayback Machine.] / Український культурологічний центр. — Донецьк: Східний видавничий дім, 2003. — 180 с. Петро Лаврів. Історія південно-східної України. Львів. «Слово», 1992. 152 с. ISBN 5-8326-0011-8 Алфьоров М. А. Урбанізаційні процеси в Україні в 1945—1991 рр: Монографія/ М. А. Алфьоров — Донецьк: Донецьке відділення НТШ ім. Шевченка, ТОВ «Східний видавничий дім» 2012. — 552 с. Алфьоров М. А. Міграційні процеси та їх вплив на соціально-економічний розвиток Донбасу (1939—1959 рр.): монографія / М. А. Алфьоров; Укр. культурол. центр, Донец. від-ня Наук. т-ва ім. Шевченка. — Донецьк, 2008. — 192 c. Кордюков В. В. Покровщина як частина Запорозького краю. — Краматорськ: «Каштан», 2018.