NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Скаржинці (Розсошанська сільська територіальна громада)

Ска́ржинці — село в Україні, у Розсошанській сільській територіальній громаді Хмельницького району Хмельницької області. Географія Подільське село Скаржинці розташоване в західній частині України, поблизу села проходить автошлях національного значення Н03. Також село проходить через дорогу районного значення С232003, що з'єднує автошлях Н03 з сусіднім для села Скаржинці село Лехнівка. Історія Село відоме з XVIII століття. В XIX столітті село було маєтком поміщика Валерія Робертовича Маровського, який збудував двоповерховий палац і оточив його парком. В 1952 році будівлі маєтку були передані обласній психіатричній лікарні, яка діє у селі дотепер. У 1969 році Скаржинецький парк був віднесений до пам'яток садово-паркового мистецтва, крім того, на його території визначено окрему ботанічну пам'ятку — Алею каштана і бука європейського. 12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 727-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Хмельницької області», село увійшло до складу Розсошанської сільської територіальної громади. 19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Ярмолинецького району, село увійшло до складу новоутвореного Хмельницького району. Населення Населення становить 925 осіб станом на 2001 рік. Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Транспорт Ділянка автодороги Н-03 Житомир — Чернівці поблизу села належить до аварійно-небезпечних. Такий статус їй надала Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Хмельницькій області. Таких ділянок в районі села Скаржинці дві. Перша, зі сторони від Хмельницького, протяжністю 717 метрів, друга — 1329 метрів. Проміжок між ними має довжину 34 метри.. Галерея Див. також Палац Маровських. Скаржинецький парк. Примітки Посилання Погода в селі Скаржинці
Skvorțivka, Kahovka

Skvorțivka (în ucraineană Скворцівка) este un sat în comuna Tavrîceanka din raionul Kahovka, regiunea Herson, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Skvorțivka era vorbitoare de ucraineană (90,21%), existând în minoritate și vorbitori de rusă (9,79%). Note
Скворцовка (Херсонская область)

Скворцовка (укр. Скворцівка) — село в Тавричанской сельской общине Каховского района Херсонской области Украины. Население по переписи 2001 года составляло 143 человека. Почтовый индекс — 74860. Телефонный код — 5536. Код КОАТУУ — 6523585003. Местный совет 74862, Херсонская обл., Каховский р-н, с. Тавричанка, ул. Ленина, 32 Ссылки Скворцовка на сайте Верховной рады Украины
Золотаве

Золотаве (до 2025 року — Скворцівка) — село в Україні, у Тавричанській сільській громаді Каховського району Херсонської області. Населення становить 143 особи. 24 лютого 2022 року село було тимчасово окуповано російськими військами під час російсько-української війни. Населення Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Назва 20 березня 2024 року Комітет Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування підтримав перейменування села на Залужне, однак остаточне перейменування відбудеться лише після успішного голосування у Верховній Раді. 5 червня 2025 року відповідно до Постанови Верховної Ради України № 4483-IX село Скворцівка було перейменовано на село Золотаве. Постанова набула чинності 18 червня 2025 року. Примітки Джерела Тавричанська ОТГ Посилання Погода в селі Скворцівка
Скниловский парк

Скни́ловский парк (укр. Скнилівський парк) — парк во Львове (Украина). От своей закладки в 1974 году и до переименования в начале 1990-х носил название парка имени 50-летия СССР. Нынешнее название парк получил от села Скниловок, которое фиксируется в письменных источниках с 1433 года, а сейчас входит в черту города Львова. Скниловский парк расположен в Железнодорожном районе города, южной части города на Львовском плато, около рынка «Пивденный» («Южный») и улиц Выговского и Любинской. По парку проходит улица Соломенка (частная застройка). В 2019 году в парке провели реконструкцию. Ссылки Скниловский парк «съедает» застройка (укр.) Скниловский парк из космоса
Skoviatyn

Skoviatyn (Ukrainian: Сков'ятин, Polish: Skowiatyn), a village in Ukraine, is located within Chortkiv Raion of Ternopil Oblast. It belongs to Borshchiv urban hromada, one of the hromadas of Ukraine. References Notes Sources (in Ukrainian) Ternopil Encyclopedic Dictionary: in 4 v. / editorial board: H. Yavorskyi and other, Ternopil: "Zbruch", 2004–2010. — ISBN 966-528-197-6.
Skowiatyn

Skowiatyn – wieś na Ukrainie w rejonie czortkowskim należącym do obwodu tarnopolskiego. W czasie okupacji niemieckiej mieszkająca tutaj ukraińska rodzina Wasilciwów ukrywała pięcioro Żydów z rodziny Fridmanów. W 1998 roku Instytut Jad Waszem uhonorował za to tytułami Sprawiedliwych wśród Narodów Świata Teodora i Mariję Wasilciwów oraz ich córkę Karołynę. Przypisy Linki zewnętrzne Skowiatyn, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. X: Rukszenice – Sochaczew, Warszawa 1889, s. 712 . Skowiatyn na stronie Rady Najwyższej Ukrainy
Skoveatîn, Borșciv

Skoveatîn (în ucraineană Сков'ятин) este localitatea de reședință a comunei Skoveatîn din raionul Borșciv, regiunea Ternopil, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Skoveatîn era vorbitoare de ucraineană (99,62%), existând în minoritate și vorbitori de alte limbi. Note
Сковятин

Сковятин (укр. Сков'ятин) — село в Борщёвской городской общине Чортковского района Тернопольской области Украины. Село известно с XVI века. До 2020 года входило в Борщёвский район. Код КОАТУУ — 6120887401. Географическое положение Село Сковятин находится на берегах реки Ничлава, выше по течению на расстоянии в 2 км расположено село Королёвка, ниже по течению на расстоянии в 0,5 км расположено село Шишковцы. Рядом проходит автомобильная дорога Т-2002. Население Население по переписи 2001 года составляло 530 человек. Языковой состав Родной язык населения по данным переписи 2001 года: Объекты социальной сферы Школа I—II ст. Дом культуры. Фельдшерско-акушерский пункт. Достопримечательности Братская могила советских воинов. Примечания
Сков'ятин

Сков'я́тин — село в Україні, у Борщівській міській громаді Чортківського району Тернопільської області. Розташоване на річці Нічлава, на півдні району. До 2020 центр колишньої сільської ради, якій було підпорядковане с. Шишківці. Населення — 472 особи (2007). Географія Село розташоване на відстані 376 км від Києва, 97 км — від обласного центру міста Тернополя та 8 км від міста Борщів. Історія Поблизу села виявлено археологічні пам'ятки західноподільської групи скіфського часу та черняхівської культури. Відоме з 1585 року. Назва, ймовірно, походить від староукраїнського антропоніма Сков'ята, що свідчить про давнє походження села. Діяли товариства «Просвіта», «Луг», «Сільський господар», «Рідна школа», «Відродження», кооператива. До 19 липня 2020 р. належало до Борщівського району. З 20 листопада 2020 р. належить до Борщівської міської громади. Населення За даними перепису населення 2001 року мовний склад населення села був таким: Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Пам'ятки Є церква святого Архистратига Михаїла (1824, мурована). Споруджено пам'ятники воїнам-односельцям, полеглим у німецько-радянській війні (1980), історії населеного пункту (1990), встановлено пам'ятний хрест на честь скасування панщини. Поблизу села є Шупарський ботанічний заказник. Соціальна сфера Працюють ЗОШ 1-2 ступ., Будинок культури, бібліотека, ФАП, відділення зв'язку, торговельний заклад. Відомі люди Народилися Український політик, громадський діяч, депутат ВР ІІІ скликання Іван Бойчук. Український скульптор-медальєр Любомир Терлецький. Галерея Примітки Література М. Бігус, Ю. Ковальков. Сков'ятин // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2008. — Т. 3 : П — Я. — 708 с. — ISBN 978-966-528-279-2. — С. 278. Виставка однієї книги [Текст] : [іст.-краєзнав. нарису "Сков'ятин і Шишківці" у б-ці с. Шишківці Борщів. р-ну] / О. Мініч // Галицький вісник плюс. — 2020. — № 44 (29 жовт.). — С. 5 : фот.
Skomorokhy, Chortkiv Raion, Ternopil Oblast

Skomorokhy (Ukrainian: Скоморохи) is a village in Chortkiv Raion, Ternopil Oblast, Ukraine. It belongs to Zolotyi Potik settlement hromada, one of the hromadas of Ukraine. History The first written mention of Skomorokhy was in 1439. In 1599, after the division of the family estates with the brothers, the village became the property of the nobleman Stefan Pototcki. Potocki, together with his wife Maria, became the founders of the construction of the Church of St. Nicholas in Buchach. In the 19th century the owner of the estate in the village was Antoni Symforiusz Antoniewicz Bołoz, an active member of the Buchach-Chortkiv-Zalischytskyi branch of the Galician Economic Society (Galicyjskie Towarzystwo Gospodarskie) in Lviv. In 1914, a one-class Ukrainian language full-time boys school opened in the village. In 1940, the construction of a hydroelectric power station on the Strypa river near the village began, which was completed after the Second World War. Electricity was supplied, in particular, to the then district center Zolotyi Potik. Until 18 July 2020, Skomorokhy belonged to Buchach Raion. The raion was abolished in July 2020 as part of the administrative reform of Ukraine, which reduced the number of raions of Ternopil Oblast to three. The area of Buchach Raion was merged into Chortkiv Raion. References
Skomorochy (rejon czortkowski)

Skomorochy (ukr. Скоморохи) – wieś na Ukrainie, w obwodzie tarnopolskim, w rejonie czortkowskim. Historia W lecie 1902 starostwo powiatowe w Buczaczu wydało reskrypt ogłaszający epidemię tyfusu plamistego we wsi. Przynależność administracyjna przed 1939 r.: gmina Potok Złoty, powiat buczacki, województwo tarnopolskie. Miejsce zbrodni nacjonalistów ukraińskich. Ofiarą OUN-UPA w marcu 1944 padła rodzina Kroczyńskich. W 1944 r. nacjonaliści ukraińscy zamordowali tu łącznie 14 Polaków. Do 12 listopada 2015 wieś była siedzibą rady wiejskiej. Ludzie We wsi urodził się Jan Deodat Antoniewicz-Bołoz – polski historyk i teoretyk sztuki pochodzenia ormiańskiego. Maria Maksymowiczowa – nauczycielka, w 1930 spensjonowana Przypisy Linki zewnętrzne Skomorochy 3.), pow. buczacki, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. X: Rukszenice – Sochaczew, Warszawa 1889, s. 692 . Skomorochy na stronie Rady Najwyższej Ukrainy (ukr.)
Skomorohî, Buceaci

Skomorohî (în ucraineană Скоморохи) este o comună în raionul Buceaci, regiunea Ternopil, Ucraina, formată numai din satul de reședință. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației comunei Skomorohî era vorbitoare de ucraineană (99,74%), existând în minoritate și vorbitori de alte limbi. Note
Скоморохи (Чортковский район)

Скоморохи (укр. Скоморохи) — село в Золотопотокской поселковой общине Чортковского района Тернопольской области Украины. Первое упоминание о селе датируется 1439 годом. До 2020 года входило в Бучачский район. Код КОАТУУ — 6121286001. Географическое положение Село Скоморохи находится на правом берегу реки Стрыпа, выше по течению на расстоянии в 2,5 км расположено село Русилов, ниже по течению на расстоянии в 4 км расположено село Соколец. На расстоянии в 0,5 км расположено село Соколов. Население Население по переписи 2001 года составляло 1160 человек. Языковой состав Родной язык населения по данным переписи 2001 года: Объекты социальной сферы Школа I—II ст. Дом культуры. Фельдшерско-акушерский пункт. Примечания
Skomoroshe

Skomoroshe (Ukrainian: Скомороше) is a village in Ukraine, Ternopil Oblast, Chortkiv Raion, Bilobozhnytsia rural hromada. History The first written mention dates from 1508. Religion Church of the Exaltation of the Holy Cross (UGCC, 1812) Saint Demetrius church (OCU, 1992) People Vasyl Hradovyi (born 1964), Ukrainian businessman and public figure References
Skomorosze

Skomorosze (ukr. Скомороше) – wieś na Ukrainie, w rejonie czortkowskim obwodu tarnopolskiego, w hromadzie Białobożnica, położona nad rzeką Seret. W II Rzeczypospolitej wieś w powiecie trembowelskim w województwie tarnopolskim. W latach 1944–1945 nacjonaliści ukraińscy z OUN-UPA zamordowali tutaj 16 Polaków, grabiąc polskie gospodarstwa. Przypisy Linki zewnętrzne Skomorosze, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. X: Rukszenice – Sochaczew, Warszawa 1889, s. 693 . Skomorosze na stronie Rady Najwyższej Ukrainy
Skomoroșe, Ciortkiv

Skomoroșe (în ucraineană Скомороше) este un sat în comuna Zvîneaci din raionul Ciortkiv, regiunea Ternopil, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Skomoroșe era vorbitoare de ucraineană (99,37%), existând în minoritate și vorbitori de alte limbi. Note
Скоморошье (Тернопольская область)

Скоморошье (укр. Скомороше) — село в Белобожницкой сельской общине Чортковского района Тернопольской области Украины. Почтовый индекс — 48510. Телефонный код — 3552. Население Население по переписи 2001 года составляло 318 человек. Языковой состав Родной язык населения по данным переписи 2001 года: Примечания Ссылки Скоморошье на сайте Верховной рады Украины
Skorodyntsi

Skorodyntsi (Ukrainian: Скородинці) is a village in Ukraine, Ternopil Oblast, Chortkiv Raion, Chortkiv urban hromada. History Known since 1568 as Skovrodyntsi. Religion Church of the Assumption (OCU, 1914, built in stone) Church of the Assumption (UGCC, 2012, former RCC church, 1910) References
Skorodyńce

Skorodyńce – wieś na Ukrainie, w rejonie czortkowskim obwodu tarnopolskiego, w hromadzie Czortków, położone nad rzeką Seret. W II Rzeczypospolitej miejscowość w powiecie czortkowskim województwa tarnopolskiego. W latach 1941–1945 nacjonaliści ukraińscy z OUN-UPA zamordowali tutaj 80 Polaków, 23 Żydów i 1 Ukraińca. Przypisy Linki zewnętrzne Skorodyńce, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. X: Rukszenice – Sochaczew, Warszawa 1889, s. 702 . Skorodyńce na stronie Rady Najwyższej Ukrainy
Скородинцы (Тернопольская область)

Скородинцы (укр. Скородинці) — село в Чортковской городской общине Чортковского района Тернопольской области Украины. Почтовый индекс — 48513. Телефонный код — 3552. Население Население по переписи 2001 года составляло 792 человека. По состоянию на 2021 год в селе проживало 706 человека. Языковой состав Родной язык населения по данным переписи 2001 года: Примечания Ссылки Скородинцы на сайте Верховной рады Украины
Skrehotivka, Kiverți

Skrehotivka (în ucraineană Скреготівка) este un sat în comuna Hremeace din raionul Kiverți, regiunea Volînia, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Skrehotivka era vorbitoare de ucraineană (99,74%), existând în minoritate și vorbitori de alte limbi. Note
Скреготовка

Скреготовка (укр. Скреготівка) — село в Цуманской поселковой общине Луцкого района Волынской области Украины. До 2020 года входило в Киверцовский район. Код КОАТУУ — 0721881302. Население по переписи 2001 года составляет 386 человек. Почтовый индекс — 45235. Телефонный код — 3365. Занимает площадь 1,623 км². Ссылки Скреготовка на сайте Верховной рады Украины (укр.)
Скреготівка

Скреготі́вка — село в Україні, у Цуманській селищній територіальній громаді Луцького району Волинської області. Населення становить 386 осіб. Походження назви Колись село називалося «Скритівкою» — від слова «скритись». З часом назва трансформувалась. Історія У 1906 році село Цуманської волості Луцького повіту Волинської губернії. Відстань від повітового міста 54 верст, від волості 18. Дворів 43, мешканців 279. 12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 708-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Волинської області», увійшло до складу Цуманської селищної територіальної громади. 19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Ківерцівського району, село увійшло до складу Луцького району. Населення Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 395 осіб, з яких 184 чоловіки та 211 жінок. За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 385 осіб. Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Культурні та освітні установи Дитячий садок <Джерельце>.; Примітки Посилання Погода в селі Скреготівка [Архівовано 19 грудня 2011 у Wayback Machine.]
Slavna, Ternopil Oblast

Slavna (Ukrainian: Славна) is a village in the Zboriv urban hromada of the Ternopil Raion of Ternopil Oblast in Ukraine. History The first written mention of the village was in 1765. After the liquidation of the Zboriv Raion on 19 July 2020, the village became part of the Ternopil Raion. Religion Church of the Intercession (1790, wooden). References Sources (in Ukrainian) Мельничук Б., Смакула А., Славна // Ternopil Encyclopedic Dictionary: in 4 v. / editorial board: H. Yavorskyi and other, Ternopil: "Zbruch", 2010, V. 4: А—Я (додатковий), S. 287. — ISBN 978-966-528-318-8. "Sławna, wś, pow. złoczowski". Geographical Dictionary of the Kingdom of Poland (in Polish). 10. Warszawa: Kasa im. Józefa Mianowskiego. 1889. p. 787.
Sławna (obwód tarnopolski)

Sławna (ukr. Славна) – wieś na Ukrainie w obwodzie tarnopolskim, w rejonie tarnopolskim, w hromadzie Zborów. W II Rzeczypospolitej miejscowość w powiecie zborowskim województwa tarnopolskiego. 10 kwietnia 1944 r. nacjonaliści ukraińscy z OUN-UPA zamordowali 14 Polaków z tej miejscowości. We wsi urodził się ukraiński poeta, pisarz, dziennikarz, pedagog Roman Zawadowycz. W latach 1940-2020 w rejonie zborowskim. Przypisy Linki zewnętrzne Sławna, wś, pow. złoczowski, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. X: Rukszenice – Sochaczew, Warszawa 1889, s. 787 .
Славная (Тернопольская область)

Славная (укр. Славна) — село в Зборовской городской общине Тернопольского района Тернопольской области Украины. Основано в 1765 году. До 2020 года входило в Зборовский район. Код КОАТУУ — 6122688750. Географическое положение Село Славная находится на берегу реки Западная Стрыпа, ниже по течению на расстоянии в 0,5 км расположено село Плесняны. Население Население по переписи 2001 года составляло 313 человек. Языковой состав Родной язык населения по данным переписи 2001 года: Объекты социальной сферы Школа I ст. Клуб. Фельдшерско-акушерский пункт. Известные уроженцы Роман Завадович (1903—1985) — украинский писатель, журналист, редактор, культурно-образовательный деятель. Примечания
Славна (Тернопільський район)

Сла́вна — село в Україні, у Зборівській міській територіальній громаді Тернопільського району Тернопільської області. Розташоване на річці Західна (Мала) Стрипа, на заході району. До 2016 — адміністративний центр сільської ради. Населення — 316 осіб (2007). Історія Перша писемна згадка — 1765. Діяли «Просвіта», «Сільський господар» та інші товариства, кооператива. 12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 724-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Тернопільської області» увійшло до складу Зборівської міської громади. 19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Зборівського району, село увійшло до складу Тернопільського району. Політика Парламентські вибори, 2019 На позачергових парламентських виборах 2019 року у селі функціонувала окрема виборча дільниця № 610478, розташована у приміщенні сільської ради. Результати зареєстрований 231 виборець, явка 65,37 %, найбільше голосів віддано за «Слугу народу» — 23,84 %, за «Європейську Солідарність» — 22,52 %, за Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина» — 21,19 %. В одномандатному окрузі найбільше голосів отримав Тарас Юрик (Європейська Солідарність) — 22,60 %, за Івана Чайківського (самовисування) — 21,23 %, за Віталія Горбу (самовисування) — 19,86 %. Населення Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Пам'ятки церква Покрови Пресвятої Богородиці (1790, дерев'яна), «фігура» на честь скасування панщини (1891). Пам'ятний знак «За тверезість»; Соціальна сфера Працюють ЗОШ 1 ступ., клуб, бібліотека, ФАП, торговельний заклад. Відомі люди Народилися Костянтин Телішевський — український правник, громадський діяч, посол Райхсрату Австро-Угорщини, Галицького сейму Роман Завадович (18.12.1903-31.05.1985, Чикаґо) — український письменник, журналіст, педагог. Б. Гулай — меценат, громадський діяч. Андрій Мирославович Логовський (06.12.1994-05.05.2024) — український військовий, старший сержант. 14 березня 2022 року Андрій став на захист України, залишаючись вірним військовій присязі до останнього подиху. Загинув біля населеного пункту Новопокровське, Покровського району Донецької області. Похоронено Героя в рідному селі Славна. Галерея Примітки Джерела Мельничук Б., Смакула А. Славна // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2010. — Т. 4 : А — Я (додатковий). — С. 287. — ISBN 978-966-528-318-8. Коропецька У., Мельничук Б. Славна // Тернопільщина. Історія міст і сіл : у 3 т. — Тернопіль : ТзОВ «Терно-граф», 2014. — T. 2 : Г — Л. — С. 396—397. — ISBN 978-966-457-228-3. Sławna, wś, pow. złoczowski // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1889. — Т. X. — S. 787. (пол.)
Славное (Волынская область)

Славное (укр. Славне) — село в Киверцовской городской общине Луцкого района Волынской области Украине. До 2020 года входило в Киверцовский район. Код КОАТУУ — 0721886803. Население по переписи 2001 года составляет 121 человек. Почтовый индекс — 45220. Телефонный код — 3365. Занимает площадь 0,55 км². Ссылки Славное на сайте Верховной рады Украины (укр.). gska2.rada.gov.ua. Дата обращения: 13 мая 2020. Примечания
Славне (Луцький район)

Сла́вне — село в Україні, у Луцькому районі Волинської області. Входить до складу Ківерцівської міської територіальної громади. Населення становить 121 особу. Історія До 8 серпня 2018 року село належало до Суської сільської ради. 12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 708-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Волинської області», увійшло до складу Ківерцівської міської територіальної громади. 19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Ківерцівського району, село увійшло до складу Луцького району. Населення Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 113 осіб, з яких 50 чоловіків та 63 жінки. За переписом населення України 2001 року в селі мешкала 121 особа. Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Примітки Посилання Погода в селі Славне
Slavne, Hornostaiivka

Slavne (în ucraineană Славне) este localitatea de reședință a comunei Slavne din raionul Hornostaiivka, regiunea Herson, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Slavne era vorbitoare de ucraineană (96,37%), existând în minoritate și vorbitori de rusă (2,99%). Note
Славное (Херсонская область)

Славное (укр. Славне) — село в Горностаевской поселковой общине Каховского района Херсонской области Украины. Население по переписи 2001 года составляло 468 человек. Почтовый индекс — 74630. Телефонный код — 5544. Код КОАТУУ — 6522684001. История Основано в 1890 году. До 1964 года называлось Новоалександровкой. Местный совет 74630, Херсонская обл., Горностаевский р-н, с. Славное. Ссылки Славное на сайте Верховной рады Украины Примечания