NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Агаймани

Агаймани (крим. Aigaman, у 1937—2016 — Фрунзе) — село в Україні, в Іванівській селищній громаді Генічеського району Херсонської області. Населення — 1698 осіб (2001). Біля села розташований Великий Агайманський під. Історія Перша згадка про село датується до 1807 року, яке і є роком заснування. Станом на 1886 рік в селі при балці Сенрогаз-Гойман — адміністративному центрі Агайманської волості, мешкало 4955 осіб, налічувалось 576 подвір'їв, існували православна церква, школа, ощадно-позикове товариство, 10 лавок, рейнський погріб, 14 вересня відбувався щорічний ярмарок. За переписом 1897 року кількість мешканців зросла до 7642 осіб (3867 чоловічої статі та 3775 — жіночої), з яких 7348 — православної віри. У 1932—1933 роках село зазнало геноциду українського народу, внаслідок якого загинуло 320 агайманців. 17 березня 2016 року постановою Верховної Ради України № 1037-19 село Фрунзе перейменовано на село Агаймани. 30 травня 2017 року, в ході децентралізації село увійшло до складу Іванівської селищної громади. 12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 726-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Херсонської області», затверджено склад Іванівської селищної територіальної громади. 19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Іванівського району, село увійшло до складу новоутвореного Генічеського району. З 24 лютого 2022 року село тимчасово окуповане російськими загарбниками Населення За переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 1871 особа, з яких 845 чоловіків та 1026 жінок. За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 1700 осіб. Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Відомі уродженці Нечипоренко Кирило Семенович (1855 — не раніше 1916) — мировий суддя, депутат Державної думи I скликання від Таврійської губернії. Нечипоренко Петро Кирилович (1892—1937) — український геофізик, геодезист, доктор геологічних наук, професор Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Садовой Олександр Петрович (1906—1963) — Герой Радянського Союзу. Шарова Тетяна Михайлівна (нар. 1983) — український філолог, суспільний діяч, голова Правління ГО «Інноваційні обрії України». Див. також Перелік населених пунктів, що постраждали від Голодомору 1932—1933 (Херсонська область) Примітки Посилання Погода в селі Агаймани. [Архівовано 21 квітня 2016 у Wayback Machine.]
Фуратовка

Фуратовка (укр. Фуратівка) — село в Петропавловской сельской общине Белгород-Днестровского района Одесской области Украины. До 2020 года входило в Саратский район. Население по переписи 2001 года составляло 340 человека. Почтовый индекс — 68210. Телефонный код — 4848. Занимает площадь 0,4 км². Код КОАТУУ — 5124582302. Ссылки Фуратовка на сайте Верховной рады Украины (укр.)
Фуратівка

Фура́тівка — село Петропавлівської сільської громади Білгород-Дністровського району Одеської області, Україна. Населення становить 234 осіб. Населення Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села, яке тоді входило до складу Тарутинського району, становила 249 осіб, з яких 123 чоловіки та 126 жінок. За переписом населення України 2001 року в селі мешкали 234 особи. Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Примітки
Фёдоровка (посёлок, Генический район)

Фёдоровка (укр. Федорівка) — посёлок в Ивановской поселковой общине Генического района Херсонской области Украины. Население по переписи 2001 года составляло 121 человек. Занимает площадь 20,892 км². Почтовый индекс — 75441. Телефонный код — 5531. Местный совет 75441, Херсонская область, Ивановский р-н, с. Новодмитровка Вторая, ул. Ленина, 18 Ссылки Фёдоровка на сайте Верховной рады Украины
Федорівка (селище, Генічеський район)

Федорівка — селище в Україні, в Іванівському районі Херсонської області. Населення становить 121 осіб. 24 лютого 2022 року село тимчасово окуповане російськими військами під час російсько-української війни. Населення Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення селища становила 150 осіб, з яких 72 чоловіки та 78 жінок. За переписом населення України 2001 року в селищі мешкала 121 особа. Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Примітки Посилання Погода в селі Федорівка
Fedoriwka (rejon kachowski)

Fedoriwka (ukr. Федорівка) – osiedle na Ukrainie, w obwodzie chersońskim, w rejonie kachowskim, w hromadzie Zełenyj Pid. W 2001 liczyło 886 mieszkańców, spośród których 821 wskazało jako ojczysty język ukraiński, 61 rosyjski, 2 bułgarski, a 2 białoruski. Przypisy
Фёдоровка (Каховский район)

Фёдоровка (укр. Федорівка) — посёлок в Зеленоподской сельской общине Каховского района Херсонской области Украины. Население по переписи 2001 года составляло 886 человек. Почтовый индекс — 74850. Телефонный код — 5536. Код КОАТУУ — 6523584001. Местный совет 74850, Херсонская область, Каховский р-н, пос. Фёдоровка, ул. Ленина, 17 Ссылки Фёдоровка на сайте Верховной рады Украины Примечания
Федорівка (Каховський район)

Федорівка — село в Україні, у Зеленопідській сільській громаді Каховського району Херсонської області. Населення становить 886 осіб. Історія Розалієнфельд (Федорівка 1-а; також № 39) — католицьке село за 35 км на південний схід від Каховки, до 1917 — Таврійської губернії, Дніпровського повіту, Каховська/Князь-Григорівська волость; у радянський період — Миколаївська область, Каховський/Горностаївський район. Католицькі приходи Костгейм, Марієнфельд. Сільрада (1926). Меш.: 192 (1911), 318 (1915), 541 (1926).(рос.) 7 (20) листопада 1917 року, відповідно до Третього Універсалу Української Центральної Ради, увійшло до складу Української Народної Республіки. 24 грудня 2014 року у селі невідомі завалили пам'ятник Леніну, а 18 лютого 2015 року — Розі Люксембург. 12 червня 2020 року, відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України № 726-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Херсонської області», увійшло до складу Зеленопідської сільської громади. 17 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи увійшло до складу новоутвореного Каховського району. У лютому 2022 року селище тимчасово окуповане російськими військами під час російсько-української війни. 1 квітня 2026 року, відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України № 294-р, селище віднесено до категорії сіл. Населення Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Постаті Анадимб Володимир Борисович (1986—2018) — старший солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни. Драньчінков Віталій Миколайович (1969—2016) — сержант Збройних сил України, учасник російсько-української війни. Примітки Посилання Погода в селі Федорівка
Фёдоровка (село, Генический район)

Фёдоровка (укр. Федорівка) — село в Новотроицкой поселковой общине Генического района Херсонской области Украины. Население по переписи 2001 года составляло 799 человек. Почтовый индекс — 75330. Телефонный код — 5548. Код КОАТУУ — 6524484501. Ссылки Фёдоровка на сайте Верховной рады Украины
Федорівка (село, Генічеський район)

Фе́дорівка — село в Україні, у Новотроїцькій селищній громаді Генічеського району Херсонської області. Населення становить 799 осіб. До 2020 орган місцевого самоврядування — Федорівська сільська рада, якій також були підпорядковані села Кривий Ріг та Метрополь. Географія Село розташоване за 17 км від центру громади та за 47 км від найближчої залізничної станції Новоолексіївка. Площа: 32,235 км². Назва Названо в честь засновника Федора, який першим оселився на даній території переїхавши із с. Громівки, більше хорошого із с. Громівка в Федорівку нічого не було принесено, а скоріше навпаки. Разом з тим традиція палити відьом, зрадників в селі лишається. Згідно старовинного повір"я найбільше полум"я буде якщо спалити зрадливу відьму, або відьму-зрадницю, але повір"я настільки старе, що його достовірність не перевірялась і тому воно стало напівлегендою. Історія Засноване в 1923 році. 13 вересня 1941 року село було окуповане німецькими військами. Звільнили населений пункт 30 жовтня 1943 року. На фронтах Другої світової війни проти німецько-фашистських загарбників воювали 72 місцеві жителі, 46 з них загинули. В селі функціонував колгосп «Перемога». Наразі від нього лишилася лише частина і її можна сміливо назвати «Біда» 12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 713-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Запорізької області», увійшло до складу Новотроїцької селищної громади. 17 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Новотроїцького району, село увійшло до складу Генічеського району. В селі функціонуює загальноосвітня школа. Має наступні вулиці Садова, Шкільна, Миру, Гагаріна, Спортивна, Молодіжна, Степова, Чкалова. 24 лютого 2022 року село тимчасово окуповане російськими військами під час російсько-української війни. Населення Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Люди В селі народився Нестеренко Валерій Олександрович (нар. 1950) — український художник і педагог. Примітки
Халимоновка

Халимоновка, до ВОВ Филимоновка (укр. Халимонівка), село, Ковяжский поселковый совет, Валковский район, Харьковская область, Украина. Код КОАТУУ — 6321255404. Население по переписи 2001 г. составляет 39 (18/21 м/ж) человек. Географическое положение Село Халимоновка находится в 2-х км от пгт Ковяги, примыкает к селу Трофимовка, в 2-х км проходит железная дорога, ближайшая станция Ковяги (~3 км) и Бараново (~4 км). Рядом с селом лесной массив (дуб). История 1665 — дата основания. В 1940 году, перед ВОВ, на хуторе Филимоновка были 53 двора, пруд и две ветряные мельницы. Экономика В селе была молочно-товарная ферма. Примечания Ссылки Сайт Верховной рады Украины
Халимонівка

Халимо́нівка — село в Україні, у Валківській міській громаді Богодухівського району Харківської області. Населення становить 39 осіб. До 2020 орган місцевого самоврядування — Ков'язька селищна рада. Географія Село Халимонівка знаходиться за 2 км від селища Ков'яги, примикає до села Трохимівка, за 2 км проходить залізниця, найближча станція Ков'яги (~ 3 км) і Баранове (~ 4 км). Поруч із селом лісовий масив (дуб). Історія Селище було засноване в другій половині 17 століття найбільш імовірно козаками. При Російській імперії було хутором. В 1918 стало частиною Унр а 1919 частиною УРСР. У 1941 було окуповано, але в 1943 звільнене. 12 червня 2020 року, розпорядженням Кабінету Міністрів України № 725-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Харківської області», увійшло до складу Валківської міської громади. 19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Валківського району, село увійшло до складу Богодухівського району. Примітки Посилання Погода в селі Халимонівка
Ханжонкове-Північне

Ханжонкове-Північне — житлове селище в Радянському районі міста Макіївки. Історія Селище почало забудовуватися 1948 року разом з будівництвом шахти «Ханжонківська-Північна». Підпорядковувалось Верхньокринській сільській раді Харцизького району. 14 вересня 1956 року рішенням Сталінського облвиконкому селище шахти Ханженкове-Північна Верхньокринської сільської ради Харцизького району було включено у межі міста Макіївки. Інфраструктура Основним діючим підприємством селища була шахта «Ханжонківська-Північна» (в минулому «21-біс», «імені 9-ї п'ятирічки») ДХК «Макіїввугілля». У селищі розташована загальноосвітня школа № 1 міста Макіївки. Шахта почала працювати в 1955-56 р. Потім на базі цієї шахти працювала філія заводу Топаз. Школа була в будинку профілакторію. В 1970 р. почали забудовувати квартал 8. Новий дитсадок був відкритий в 1972 р. В 1974 р. була збудована нова школа. У селищі діяв завод залізобетонних виробів. Є водолікарня, храм. Зараз (2010 р.) будується Собор Божої Матері Цілительки. З 2002 року працює комітет самоорганізації населення (КСОН). У лютому 2009 року в будівлі дитячого садку відкрита амбулаторія (філія поліклініки № 6). Уродженці Тутта Ларсен — російська журналістка Примітки
Ханженковское водохранилище

Ханже́нковское водохранилище (укр. Ханжонківське водосховище) — небольшое водохранилище речного типа на реке Крынка в Донецкой области на Украине. Физико-географическая характеристика Это самый большой искусственный водоём на Крынке. Водохранилище создано на участке реки между посёлками Нижняя Крынка и Зуевка. Площадь водохранилища — 4,8 км², площадь водосбора — 780 км², запас воды — 19,4 млн м³, длина водохранилища — 7,5 км, ширина — от 150 м до одного километра, высота уреза воды — 111 м. Галерея Ссылки Флора Крынки (рус.). www.nbuv.gov.ua. Ханженковское водохранилище на YouTube . www.youtube.com. Дата обращения: 30 ноября 2020.
Ханжонківське водосховище

Ханжо́нківське водосхо́вище — в минулому невелике водосховище річкового типу, яке було розташоване на річці Кринка в Донецькій області, Україна. Станом на липень 2025 року — припинило своє існування. Фізико-географічна характеристика В минулому, водосховище було найбільшою штучною водоймою на річціКринці та являлося ключовим джерелом питної води для міста Донецька. Водосховище було створене на ділянці річки між селищами Нижня Кринка та Зуївка. Площа водосховища складала — 4,8 км², площа водозбору — 780 км², запас води — 19,4 млн м³, довжина водосховища — 7,5 км, ширина — від 150 м до 1 км, висота урізу води — 111 м. Флора та фауна. Екологія Примітки Посилання Флора Кринки Медіа-матеріали Ханжонківське водосховище на YouTube
Khartonivtsi

Khartonivtsi (Ukrainian: Хартонівці) is a village in Zalishchyky urban hromada, Chortkiv Raion, Ternopil Oblast, Ukraine. History It was first mentioned in writings in 1493. After the liquidation of the Zalishchyky Raion on 19 July 2020, the village became part of the Chortkiv Raion. Religion Church of the Beheading of John the Baptist (19th century, brick). References Sources (in Ukrainian) Ковальков Ю., Олійник В., Хартонівці // Ternopil Encyclopedic Dictionary: in 4 v. / editorial board: H. Yavorskyi and other, Ternopil: "Zbruch", 2008, V. 3: П—Я, S. 543. — ISBN 978-966-528-279-2. "Chartanowce". Geographical Dictionary of the Kingdom of Poland (in Polish). 1. Warszawa: Kasa im. Józefa Mianowskiego. 1880. p. 548.
Chartanowce

Chartanowce – wieś na Ukrainie w rejonie czortkowskim należącym do obwodu tarnopolskiego. W II Rzeczypospolitej wieś w powiecie zaleszczyckim województwa tarnopolskiego. W lutym 1940 NKWD zesłało na Syberię 43 polskie rodziny (220 osób). Przypisy Linki zewnętrzne Chartanowce, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. I: Aa – Dereneczna, Warszawa 1880, s. 548 . Chartanowce na stronie Rady Najwyższej Ukrainy
Hartonivți, Zalișciîkî

Hartonivți (în ucraineană Хартонівці) este un sat în comuna Uhrînkivți din raionul Zalișciîkî, regiunea Ternopil, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, toată populația localității Hartonivți era vorbitoare de ucraineană (100%). Note
Хартоновцы

Хартоновцы (укр. Хартонівці) — село в Залещицкой городской общине Чортковского района Тернопольской области Украины. Село основано в 1493 году. До 2020 года входило в Залещицкий район. Код КОАТУУ — 6122088705. Географическое положение Село Хартоновцы находится на берегу реки Тупа, выше по течению примыкает село Гиньковцы, ниже по течению примыкает село Угриньковцы. Население Население по переписи 2001 года составляло 248 человек. Языковой состав Родной язык населения по данным переписи 2001 года: Объекты социальной сферы Школа I ст. Клуб. Фельдшерско-акушерский пункт. Примечания
Хартонівці

Харто́нівці, Харито́нівці — село в Україні, у Заліщицькій міській громаді Чортківського району Тернопільської області. Розташоване на річці Тупа, на півдні району. До 2020 підпорядковане Угриньківській сільській раді. На околиці села є Хартонівський ботанічний заказник місцевого значення. Походження назви В давнину долину р. Тупої покривали ліси. Сюди, тікаючи від полону та рятуючись від татарських набігів, прийшли брати Гринько і Харитон. Вони поселились поряд і заснували власні хутори. Хутір старшого Гринька став Гриньківцями або Угриньківцями, а молодшого Харитона — Хартонівцями. Історія Поблизу села виявлено археологічні пам'ятки культури кулястих амфор. Перша писемна згадка — 1493. Діяли «Просвіта» та інші товариства. 12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 724-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Тернопільської області» увійшло до складу Заліщицької міської громади. 19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Заліщицького району, увійшло до складу новоутвореного Чортківського району. Населення За даними перепису населення 2001 року, у Хартонівцях мешкали 248 осіб. Мова Рідна мова населення за даними перепису 2001 року: Пам'ятки Є церква Усікновення голови Івана Хрестителя (19 ст., мурована), капличка на честь незалежності України (1992). Встановлено пам'ятний хрест на честь скасування панщини (відновлено 1992), насипано символічну могилу Борцям за волю України (1996). Соціальна сфера Працюють ЗОШ 1 ступ., клуб, бібліотека, ФАП, торговельний заклад. Світлини Примітки Література Безгубенко О., Ковальков Ю., Коропецька У., Олійник В. Хартонівці // Тернопільщина. Історія міст і сіл : у 3 т. — Тернопіль : ТзОВ «Терно-граф», 2014. — T. 2 : Г — Л. — С. 213. — ISBN 978-966-457-228-3. Ковальков Ю., Олійник В. Хартонівці // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2008. — Т. 3 : П — Я. — С. 543. — ISBN 978-966-528-279-2. Chartanowce // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1880. — Т. I. — S. 548. (пол.)
Харцызский городской совет

Харцызский городской совет (укр. Харцизька міська рада) — одна из административно-территориальных единиц в составе Донецкой области. Входит в состав Донецкой агломерации. Состав На 2019 год: Харцызский городской совет — 100 482 чел. город Харцызск — 56 861 чел. город Зугрэс — 18 024 чел. пгт Николаевка — 118 чел. город Иловайск — 15 543 чел. пгт Зуевка — 3 107 чел. пгт Троицко-Харцызск — 929 чел. пгт Войково/Благодатное — 36 чел. пгт Покровка — 159 чел. пгт Шахтное — 780 чел. пгт Широкое — 731 чел. пгт Горное — 3 307 чел. Сельское население — 887 чел. Всего: 3 города, в том числе 2 города районного значения, 8 пгт, а также сельское население. Экономика Металлургическая (Харцызский трубный завод, Харцызский канатный завод — «Силур»), машиностроительная (Харцызский машиностроительный завод, Харцызский литейный завод — Армлит, Харцызский завод металлических изделий, Зуевский энергомеханический завод) и пищевая промышленность (Харцызский завод пищевых концентратов). Зуевская ТЭЦ, Зуевская ТЭС. Железнодорожный узел Иловайск. Примечания
Харцизька міська рада

Харци́зька міська́ ра́да — орган місцевого самоврядування з адміністративним центром в місті обласного значення Харцизьку, а також адміністративно-територіальна одиниця у складі Донецької області. Адміністративний устрій Населення На 1 лютого 2014 чисельність наявного населення на території підпорядкованій міськраді становила 103 104 особи, з них міського 102 194 осіб, сільського 910 осіб. Склад ради Рада складається з 44 депутатів та голови. Голова ради: Дубовий Валерій Володимирович Секретар ради: Колодій Ігор Леонідович Керівний склад попередніх скликань Примітка: таблиця складена за даними джерела Депутати За результатами місцевих виборів 2010 року депутатами ради стали: За суб'єктами висування За округами Населення За даними перепису 2001 року населення Харцизької міської ради становило 63672 особи, з них 16,08 % зазначили рідною мову українську, 82,97 %— російську, 0,16 %— циганську, 0,1 %— білоруську, 0,09 %— вірменську, 0,02 %— молдовську, 0,01 %— болгарську, грецьку та німецьку, а також єврейську, польську, румунську та гагаузьку мови. Посилання Сайт міської ради Мапа території міськради [Архівовано 11 серпня 2014 у Wayback Machine.] на OSM Картка ради на сайті Верховної Ради України Результати виборів депутатів ради у 2010 на сайті ЦВК Примітки і джерела
Khartsyzk pipe plant

PJSC Khartsyzk Pipe Plant is located in Khartsyzk city, Donetsk Oblast, Ukraine. The enterprise started pipe production in 1897. Construction lasted almost four years and after coming on stream, the plant became, known as Khartsyzk Boiler and Mechanical Plant. The plant became known as Pipe Plant in 1913, when the pipe shop for manufacturing steel pipes was constructed. Production Khartsyzk Tube Works was the largest producer in the Commonwealth of Independent States of longitudinal electric-welded pipes with diameter from 478 to 1422 mm for pipelines and heat networks. The company is a member of Division of steel and rolled products company Metinvest Holding. References External links KHARTSYZSK PIPE PLANT official website
Харцизький трубний завод

ВАТ «Харци́зький тру́бний заво́д» — промислове підприємство у Харцизьку, завод з виробництва електрозварних прямошовних труб великого діаметру, від 478 до 1420 мм для магістральних газо- та нафтопроводів. Потужності заводу дозволяють проводити більше 1,6 млн т труб в рік. ХТЗ входить до дивізіону сталі та прокату Групи Метінвест. Історія Заснований у 1898 році як Харцизький котельно-механічний завод із капіталом бельгійського анонімного акціонерного товариства. У 1913 році на заводі було побудований трубний цех, де виготовляли сталеві труби діаметром 14-24 дюйми, зварені методом ковальсько-газового зварювання на станах «Дікке». Тоді ж завод перейменовано на Харцизький трубний завод. Станом на 2010 рік на заводі працює 3300 працівників. Чистий прибуток підприємства — 171,263 млн гривень ВАТ «Харцизькій трубний завод» входить до Групи Метінвест, яка здійснює стратегічне управління гірничо-металургійним бізнесом Групи СКМ. Розпорядчою компанією Групи Метінвест є ТОВ «Метінвест Холдинг». 87,68 % акцій заводу контролюються компанією System Capital Management (SCM), 5 % акцій — ТОВ «Метінвест Холдинг». Харцизькій трубний завод освоїть виробництво одношовних товстостінних труб великого діаметра із сталі особливої міцності. На заводі вже все готово до монтажу устаткування за участю фірми-постачальника Haeusler AG Duggingen (Швейцарія), повідомляє UGMK. Пуск нової лінії намічений на кінець поточного року. Враховуючи досягнуті останніми роками на ХТЗ успіхи в реалізації програм по зниженню собівартості, завод зможе запропонувати замовникам нові труби за конкурентноздатною ринковою ціною. Вони на рівних конкуруватимуть з трубами німецьких, італійських і японських виробників. 15 березня 2017 року Група Метінвест оголосила про повну втрату контролю над Харцизьким трубним заводом, який опинилився на території під контролем терористичного формування ДНР. Завод був «націоналізований» терористичним формуванням ДНР, перебуває під контролем ЗАТ «Внешторгсервис» (Південна Осетія). Відомі працівники Дерментлі Федір Семенович (1937—2013) — український промисловець, економіст, кандидат економічних наук, повний кавалер ордена «За заслуги», кавалер ордена князя Ярослава Мудрого V ступеня, почесний громадянин міста Харцизька, керівник заводу з 1986 по 2013 рік. Примітки Див. також Підприємства гірничого машинобудування та обладнання України Результати торгів акціями Харцизького трубного заводу на «Українській біржі» [Архівовано 16 квітня 2010 у Wayback Machine.] Історія створення[недоступне посилання з липня 2019]