FED Harkivi Gépgyár

A FED Harkivi Gépgyár (ukránul: Харківський машинобудівний завод «ФЕД», magyar átírásban: Harkivszkij masinobugyivnij zavod FED) az ukrajnai Harkivban működő, állami tulajdonú gépgyár. 1927-ben hozták létre. Kezdetben fényképezőgépeket gyártott. A második világháború idején kezdték el repülőgépalkatrészek gyártását. A vállalat 1990-ben beszüntette a fényképezőgépek előállítását, azóta csak repülőgépekhez és vasúti járművekhez gyártanak üzemanyagszivattyúkat, valamint hidraulikus és pneumatikus rendszereket. 1993-ban a harkivi gépgyár alapjain létrehozták a FED vállalatot (Korporacija FED), amely a harkivi üzem mellett más kisebb gépipari üzemeket és egy harkivi tervezőirodát is összefog. 2010-től a teljes FED-csoport az Ukroboronprom állami holding kötelékébe tartozik. A cég Harkivban a Szumszka utcában, a Harkivi Repülőgépgyár szomszédságában található. Története Alapítása és a fényképezőgép-gyártás kezdetei A vállalat 1927-ben jött létre Harkivban, amely akkor az Ukrán SZSZK fővárosa volt. A gyár a Feliksz Dzerzsinszkijről elnevezett munkakommunából nőtt ki, amelyet a szovjet belügyi szervek (GPU, később NKVD) felügyeltek. A kommunák célja a fiatalkorú elítéltek és árva gyermekek nevelése, oktatása és szakmai képzése volt, amelyek egyben a korai szovjet iparosítás társadalompolitikai kísérletének is tekinthetők. A kezdeti időszakban a műhelyek egyszerűbb mechanikai termékeket állítottak elő, majd a harmincas évek elejétől a gyár a precíziós optikai-mechanikai gyártás irányába lépett tovább. 1934-ben megindult a FED típusjelzésű távmérős fényképezőgépek sorozatgyártása, amelyek konstrukciója a német Leica modelljein alapult. A FED fényképezőgépek rövid időn belül a Szovjetunió legismertebb és legnagyobb számban gyártott kamerái közé tartoztak. A harmincas évek végére a vállalat jelentős ipari üzemmé vált, amely nagy sorozatban állított elő precíziós mechanikai eszközöket. A második világháború időszaka A német támadás után, 1941 őszén az üzemet áttelepítették a a mai Oroszország területén, a Novoszibirszki területen fekvő Berdszkbe, ahol a termelést a katonai igényekre állították át. A háborús időszakban az üzem repülőgépekhez készült precíziós mechanikai alkatrészeket, repülőgépes fegyverrendszerek részegységeit, célzó- és irányzékrendszerek mechanikai komponensei, valamint hidraulikus és üzemanyag-ellátó rendszerek egyes elemeit gyártotta. A korábbi fényképezőgép-gyártás során megszerzett finommechanikai tapasztalat különösen alkalmassá tette a gyárat olyan berendezések előállítására, amelyek nagy pontosságot, megbízhatóságot és szigorú tűréshatárokat igényeltek. A szovjet repülőgépipar részeként A háború után a gyár visszatért Harkivba, és megkezdődött az újjáépítése. A fényképezőgépgyártás a háború utáni években újraindult, és a FED márka a szovjet fotóipar egyik meghatározó szereplője maradt. Ugyanakkor a vállalat profilja fokozatosan átalakult. Az 1950-es évektől a gyár egyre inkább a repülőgépipari berendezések fejlesztésére és gyártására koncentrált. A hangsúly a hidraulikus rendszerekre, üzemanyag-ellátó egységekre, szabályozó- és vezérlőrendszerekre, valamint különféle fedélzeti berendezésekre került. A vállalat a szovjet repülőgépipari komplexum fontos beszállítójává vált, termékeit katonai és polgári repülőgépek széles körében alkalmazták. Ebben az időszakban a gyár jelentős kutatás-fejlesztési kapacitással rendelkezett (saját tervezőirodája volt), és magas szintű precíziós gépgyártási technológiákat alkalmazott. A termelés volumene és a foglalkoztatottak száma is jelentős volt, a vállalat a régió egyik meghatározó ipari üzemének számított. A foglalkoztatottak száma az 1970-es évek végén volt a csúcson, akkor elérte a tízezer főt. Integráció az ukrán védelmi iparba Ukrajna 1991-es függetlenné válása után a FED Harkivi Gépgyár állami tulajdonban maradt, azonban a korábbi szovjet ipari struktúra felbomlása alapvetően átalakította a működési környezetét. A Szovjetunió megszűnésével a hagyományos beszállítói és kooperációs láncok szétestek, a megrendelésállomány jelentősen csökkent, és a vállalatnak új piaci feltételekhez kellett alkalmazkodnia. A gyár fő profilja továbbra is a repülőgépipari berendezések – különösen hidraulikus rendszerek, üzemanyag-ellátó egységek, szabályozó- és vezérlőrendszerek – fejlesztése és gyártása maradt. Ezeket a termékeket katonai és polgári repülőgépekben egyaránt kfelhasználták, elsősorban az ukrán repülőgépipar igényeihez igazodva. A vállalat részt vett a meglévő repülőgéptípusok korszerűsítésében, javításában és alkatrész-utánpótlásában is. A 2010-es években a gyár az állami védelmi ipari struktúrába integrálódott, és a Ukroboronprom konszern részévé vált. Ez az integráció a vállalat számára stabilabb intézményi keretet és koordináltabb hadiipari együttműködést biztosított, különösen a repülőgépipari és légierőhöz kapcsolódó programok terén. A 2014 után kialakult biztonságpolitikai helyzet (a kelet-ukrajnai háború) következtében a repülőgépipari és katonai rendszerek karbantartása, modernizációja és alkatrészgyártása felértékelődött. A vállalat tevékenysége elsősorban a meglévő repülőgépflotta üzemben tartásához szükséges rendszerek gyártására és javítására, valamint egyes korszerűsítési projektekben való részvételre összpontosult. Napjainkban a FED fő tevékenysége továbbra is a precíziós gépgyártás, a repülőgép-fedélzeti hidraulikus és üzemanyag-rendszerek, valamint különféle szabályozó- és vezérlőegységek előállítása, az egykor jelentős és történelmi jelentőségű fényképezőgép-gyártás már nem képezi a vállalat fő tevékenységi körét. Jegyzetek Források A FED története a vállalat honlapján (ukránul) Корпоративный сайт ГП «ХМЗ «ФЭД» Archiválva 2021. május 4-i dátummal a Wayback Machine-ben "Харьковские заводы: прошлое и настоящее | Информационно-аналитический портал". 1rodina.ru (orosz nyelven). Hozzáférés: 2026. február 27..