Nove Misto (Sambirský rajón)

Nove Misto (ukrajinsky Нове Місто) je obec v Dobromylské městské územní hromadě v Sambirském rajónu ve Lvovské oblasti na Ukrajině. V této obci žije 2 904 obyvatel (2025). Nové Misto se nachází na řece Vyrva v podhůří Ukrajinských Karpat. Místní části Nove Misto (878 obyvatel) Bonevyči (Боневичі) (613 obyvatel) Horodysko (Городисько) (131 obyvatel) Hrabivnycja (Грабівниця) (330 obyvatel) Komarovyči (Комаровичі) (350 obyvatel) Posada-Novomiska (Посада-Новоміська) (602 obyvatel) Historie O tom, že území obce bylo osídleno již dávno, svědčí nález (1871) římských mincí ze 4. století (uložených v krakovském archeologickém muzeu). V knížecích dobách se vesnice nazývala Byblo. V letech 1241–1242, po mongolsko-tatarské invazi, byla vesnice zničena. Přeživší obyvatelstvo se usadilo 3 km od starého místa a nová osada se nazývala Byblo. Později se část lidí vrátila na staré místo a založila vesnici, která byla pojmenována Nowe Misto. První písemná zmínka o této obci pochází z roku 1361, podle jiných zdrojů již z roku 1301. V roce 1463 získalo tehdejší Nowe Misto magdeburské právo. Na konci 15. století byl majitelem Noveho Mista Hrytsko (Jan Hrytsko) z rodu Bybelských erbu Korčak. V té době bylo město poměrně rozvinuté. V roce 1498 bylo město zničeno Vlachy pod vedením moldavského vládce Štěpána III. Během tohoto tažení byl zničen i kostel, jedna z nejstarších budov. V roce 1648 bylo město zničeno povstalci Bohdana Chmelnicka - kostel byl vypleněn a všichni Židé byli zabiti. V roce 1772 obec připadla v rámci dělení Polska k habsburské monarchii, kde se stala součástí Haliče. Na konci 18. a v polovině 19. století bylo Nove Misto poměrně rozvinuté, o čemž svědčí i sbírka akcií, kterou shromáždilo – byla větší než ve městě Dobromyl. V roce 1872 byla poblíž města položena železnice, která spojovala Lvov a Přemyšl s Budapeští, tzv. První uhersko-haličská železnice. Na konci 19. století žilo ve městě 1 000 obyvatel, z nichž většina byli Poláci, zbytek Židé a Ukrajinci. Na začátku 20. století byla v Novém Mistu postavena radnice. Po konci první světové války Nove Misto připadlo druhé Polské republice. Během ukrajinsko-polské války v letech 1918-1919 probíhaly v okolí Nového Mista prudké boje, zejména 4. února 1919. V roce 1921 žilo v obci 794 lidí, z toho 259 Židů. Během druhé světové války bylo Nove Misto nejdřív obsazeno v roce 1939 Sovětským svazem a v roce 1941 nacistickým Německem. Nacisté zde vytvořili ghetto pro židovské obyvatelstvo. Na podzim roku 1942 byli místní Židé deportováni do okupovaného Polska do vyhlazovacího tábora Belzec, jednoho ze čtyř táborů vytvořených v rámci tzv. „Operace Rheinhard“, která měla za cíl zničit polské židovstvo. Dne 31. července 1944 bylo Nove Misto obsazeno sovětskými vojsky. Na konci války bylo Nove Misto včleněno do Ukrajinské sovětské socialistické republiky a s rozpadem Sovětského svazu se stalo v roce 1991 součástí samostatné Ukrajiny. Osobnosti V osadě Komarovyči se v roce 1949 narodil Myroslav Marynovyč, prorektor Ukrajinské katolické univerzity ve Lvově, sociální aktivista, spoluzakladatel Amnesty International na Ukrajině a zakládající člen Ukrajinské Helsinské skupiny. Odkazy Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Міженець na ukrajinské Wikipedii, Міженецький парк na ukrajinské Wikipedii a Miżyniec na polské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nove Misto na Wikimedia Commons