Zaporizzsjai atomerőmű

A zaporizzsjai atomerőmű (ukránul: Запорізька атомна електростанція [Zaporizka atomna elektrosztancija]) Ukrajna Zaporizzsjai területén fekvő Enerhodar város mellett, a Dnyeperen létesített Kahovkai-víztározó partján található atomerőmű. Az atomerőmű mellett található az 1972-ben megnyitott zaporizzsjai hőerőmű. Hat darab, egyenként 1000 MW beépített teljesítményű reaktorblokkjával Európa legnagyobb teljesítményű atomerőműve, melyet az állami Enerhoatom vállalat üzemeltet. A 2020-as évek elején az erőmű évi 40–42 milliárd kWh-t termel, ami Ukrajnában az átlagos éves villamosenergia-termelés egyötödét és az ukrán atomerőművek által termelt villamos energia közel 47%-át adja. A 2022-es ukrajnai orosz invázió során március 4-én orosz ellenőrzés alá került. Története Az erőmű építéséről 1977-ben hozott határozatot a szovjet kormány. 1980-ban fogadták el a műszaki terveket, amelyek akkor még négy blokk építését irányozták elő. Az első blokk építése 1981-ben kezdődött el, majd 1982-ben beszerelték az atomreaktort, amelyet 1984 novemberében helyeztek üzembe, majd 1987-ig a további hármat is elindították. Az ötödik blokk 1989-ben kezdte meg működését. A hatodik blokk építése a Szovjetunió felbomlása miatt kialakult zavaros gazdasági és pénzügyi helyzet miatt csak lassabban haladt, üzembe helyezésére végül 1995-ben került sor. A munkálatokat hátráltatta az Ukrán Legfelsőbb Tanács 1990-ben atomerőmű-építésre kiadott moratóriuma is, amikor a hatodik zaporizzsjai blokk már 90%-os készültségi állapotban volt. 2014-es műszaki hibák 2014. november 28-án 19:24-kor az erőmű 3-as blokkja meghibásodás miatt automatikusan lekapcsolódott az energiahálózatról. Azonnal megkezdték a javítást, karbantartást, aminek befejezését december 5-ére tervezték. Az esetet Arszenyij Jacenyuk ukrán miniszterelnök december 3-án jelentette be. Volodimir Demcsisin energiaügyi miniszter szerint a hiba nem az erőmű reaktoránál történt, hanem a generátornál, hozzátéve, hogy nukleáris szivárgás veszélye nem fenyeget. Az áramkiesés miatt több tucat települést nem tudnak ellátni villamos energiával. A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség és a magyar Országos Atomenergia Hivatal december 3-ig nem kapott semmilyen hivatalos tájékoztatást az ügyben. A NucNet nemzetközi nukleáris hírügynökség arról számolt be, hogy az ukrán Állami Nukleáris Szabályozási Felügyelőség (State Nuclear Regulatory Inspectorate of Ukraine) az eseményt a Nemzetközi Nukleáris Eseményskála nullás fokozatába sorolta, ami nem jelent veszélyt sem a dolgozókra, sem a lakosságra. Az erőművet üzemeltető Enerhoatom tájékoztatása szerint a 3-as blokk saját villamos fogyasztását ellátó rendszerben történt rövidzárlat miatt a védelmi automatikák lekapcsolták a fő transzformátort és generátort az országos hálózatról, ezért kellett a reaktort is leállítani. Az erőmű december 5-én a honlapján jelentette be, hogy a 3-as blokkban befejezték a karbantartást, és rendben visszakapcsolták a hálózatra. December 28-án újabb esemény történt: helyi idő szerint 5 óra 59 perckor a védelmi rendszer leállította az erőmű 6-os blokkját. Az egységet aznap 22:35-kor visszakapcsolták a hálózatra. 2022-es orosz-ukrán háború 2022. március 4-én, hajnalban, az orosz hadsereg megtámadta az atomerőművet, melynek következtében kigyulladt az erőmű oktatási épületének több szintje. A támadás során a reaktor területén nem történt sérülés, a sugárszint nem emelkedett. Később eloltották a tüzet, majd az oroszok átvették az irányítást felette. A 2022. március 4-e délutáni jelentés szerint: az 1. reaktorblokk a támadás idején karbantartás miatt állt. A 2. blokk üzemelt és az erőmű saját szükségleteit fedezte. A 3. blokkot hűtötték, leállítása folyamatban volt. A 4. blokk 825 MW-os teljesítménnyel üzemelt. Az 5. és 6. blokk a nukleáris létesítmények hűtését biztosította. Az ezt követő években a hat atomreaktora nem termelt áramot, üzemeltetésük leállásra került, és Ukrajna biztosította külső forrásból az áramot ahhoz, hogy megakadályozzák a leolvadást. Műszaki adatok A reaktor blokkjaiban a szentpétervári Izsorszkij-gyárban készült VVER–1000 típusú nyomottvizes reaktorok üzemelnek. A szekunder körben, a hőcserélőben képződő gőz K–1000-60/1500–2 típusú gőzturbinákat hajt, melyeket a harkivi Turboatom gyártott. A gőzturbinák a szentpétervári Elektroszila vállalat TVV–1000–4 típusú generátorait forgatják. A szekunder kör hűtését a Kahivkai víztározó vizével végzik, de a rendszer része két hűtőtorony is. Az erőmű éves elektromosenergia-termelése átlagosan 40 milliárd kWh, amely az ukrajnai atomerőművi áramtermelés kb. felét, a teljes áramtermelésnek pedig az ötödét teszi ki. Az erőmű három 750 kV-os és egy 330 kV-os távvezetéken keresztül kapcsolódik Ukrajna egységes villamosenergia-rendszeréhez. A zaporizzsjai volt az első olyan ukrajnai atomerőmű, amelynél megvalósították a kiégett nukleáris fűtőelemek átmeneti száraz tárolását. Az erőmű területén felépített tároló 380 konténer elhelyezésére alkalmas, ez 50 évre elegendő tárolási kapacitást biztosít. A kiégett fűtőelemeket ventilációs betonkonténerekben helyezik el. A hermetikusan lezárt betonkonténerekben kialakított szellőzőjáratok biztosítják a keletkező hő elvezetését és így a fűtőelemek biztonságos tárolását. Reaktorblokkok Jegyzetek További információk A zaporizzsjai atomerőmű honlapja Archiválva 2021. március 8-i dátummal a Wayback Machine-ben A zaporizzsjai atomerőmű az Enerhoatom honlapján