NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Середнянська селищна рада

Сере́днянська се́лищна ра́да — адміністративно-територіальна одиниця та орган місцевого самоврядування в Ужгородському районі Закарпатської області. Адміністративний центр — селище міського типу Середнє. Загальні відомості Населення ради: 4 014 осіб (станом на 2001 рік) Населені пункти Селищній раді підпорядковані населені пункти: смт Середнє с. Вовкове Склад ради Рада складається з 30 депутатів та голови. Голова ради: Крицкій Емеріх Титусович Секретар ради: Чорнак Вікторія Вікторівна Керівний склад попередніх скликань Примітка: таблиця складена за даними сайту Верховної Ради України Депутати За результатами місцевих виборів 2010 року депутатами ради стали: За суб'єктами висування За округами Примітки та джерела Середнянська селищна рада // Облікова картка на офіційному вебсайті Верховної Ради України.
Сиротинська селищна рада

Сиро́тинська се́лищна ра́да — адміністративно-територіальна одиниця та орган місцевого самоврядування у складі м Сєвєродонецьк Луганської області. Адміністративний центр — селище міського типу Сиротине. Загальні відомості Територія ради: 0,559 км² Населення ради: 2537 осіб (станом на 2001 рік) Територією ради протікає річка Сіверський Донець Населені пункти Селищній раді підпорядковані населені пункти: смт Сиротине смт Воронове смт Метьолкіне Склад ради Рада складається з 22 депутатів та голови. Голова ради: Попов Василь Григорович Депутати За результатами місцевих виборів 2010 року депутатами ради стали: За суб'єктами висування За округами Примітки Джерела Сиротинська селищна рада // Облікова картка на офіційному вебсайті Верховної Ради України.
Сквер імені Василя Стуса (Київ)

Сквер імені Василя Стуса — сквер, розташований на розі проспектів Берестейського та Палладіна. Названий на честь одного з найактивніших представників українського культурного руху шістдесятників, Героя України Василя Стуса. Характеристика скверу Сквер займає площу 10 600 м²; облаштована доріжка — 913 м²; зелені насадження — 10 125 м², дерева — 104 м², кущі — 42,5 м²; квітники — 179 м². Історична довідка Василь Стус разом з дружиною та сином у 1965–1972 роках жив на вул. Львівській, 62, у Ленінградському районі (зараз — Святошинський). Згодом під час будівництва транспортної розв'язки над Окружною дорогою його будинок був знесений. 2006 року активісти Української народної партії та громадської організації «Зелений світ» на чолі з Віктором Ткаченком ініціювали створення скверу на пр. Перемоги (нині — Берестейський проспект), 119–121 неподалік від Стусового будинку і місця зруйнованого у 1950-ті Миколаївського храму. Проте ділянку продали під забудову й у березні 2009 року почали спилювати «Стусові сосни», що спричинило громадські протести. У травні відкрили пам'ятний знак Стусу. Зрештою, після мирової угоди між міськрадою та забудовником, а також родиною Стуса і громадськістю запропонували через дорогу нову ділянку, яку ще влада не продала. 26 лютого 2010 року Київська міська рада ухвалила рішення про присвоєння скверу імені Василя Стуса. 25 квітня 2015 року активісти висадили 100 дерев, але 7 травня саджанці викрали зловмисники. 26 травня 2015 року напередодні Дня Києва відбулось відкриття скверу. На урочистостях мер Києва Віталій Кличко зазначив: «Сьогодні ми відкриваємо сквер імені Василя Стуса, Героя України, видатного поета. Василь Стус мріяв, що наша країна буде незалежною, успішною та робив усе для наближення цієї мети. І ми маємо вшановувати пам'ять таких видатних українців-патріотів… Ми робимо Київ містом парків і скверів, а не МАФів. Щоб у цьому місті було комфортно і кожному киянину, і кожному гостю столиці». У відкритті взяли участь дружина Василя Стуса Валентина Попелюх і його сестра Марія, переселенка з Донецької області. Галерея Примітки
Славутицька міська рада

Славу́тицька міська́ ра́да — адміністративно-територіальна одиниця та орган місцевого самоврядування у складі Київської області. Адміністративний центр — місто обласного значення Славутич. Загальні відомості Славутицька міська рада утворена в 1986 році. Територія ради: 20,82 км² Населення ради: 25 133 особи (станом на 1 вересня 2015 року) Територією ради протікає річка Дніпро Населені пункти Міській раді підпорядковані населені пункти: м. Славутич селище Лісний Склад ради Рада складається з 26 депутатів та голови. Голова ради: Фомічев Юрій Кирилович Секретар ради: Гантімурова Наталія Анатоліївна Керівний склад попередніх скликань Примітка: таблиця складена за даними сайту Верховної Ради України та ЦВК Депутати VII скликання За результатами місцевих виборів 2015 року депутатами ради стали: За суб'єктами висування За округами Депутати VI скликання За результатами місцевих виборів 2010 року депутатами ради стали: За суб'єктами висування За округами Примітки Джерела Сайт міської ради Славутича Славутицька міська рада // Облікова картка на офіційному вебсайті Верховної Ради України.
Сланцевые скалы

Сланцевые скалы — геологический памятник природы местного значения в Саксаганском районе города Кривой Рог Днепропетровской области. История Объявлен объектом природно-заповедного фонда решением исполнительного комитета Днепропетровского областного совета № 391 от 22 июня 1972 года. Характеристика Скалы на правом берегу реки Саксагань между шахтами «Артём-1» и «Северная», наиболее живописный участок расположен между Покровским и Деконкой (посёлок шахты «Северная» и Екатериновка). Источники Энциклопедия Криворожья : [укр.] : у 2 т. / Сост. В. Ф. Бухтияров. — Кривой Рог : Явва, 2005. — Т. 2. Л—Я. — 816 с. : ил., портр. — 2500 экз. — ISBN 966-96328-2-X (т. 2. Л—Я). Ссылки Общие сведения о природно-заповедном фонде Криворожья.
Сланцеві скелі

Сланцеві скелі — один з об'єктів природно-заповідного фонду Дніпропетровської області, геологічна пам'ятка природи місцевого значення. Розташування Скелі розташовані у Саксаганському районі Кривого Рогу Дніпропетровської області, простягаються вздовж правого берега річки Саксагань між шахтами «Артем-1» та «Північна», а наймальовничіший куточок цих скель розміщений між так названим поселенням Покровське та Деконька, які в народі ще називають поселеннями шахти «Північна» та Катеринівки. Історія Статус пам'ятки природи надано рішенням виконавчого комітету Дніпропетровської області № 391 від 22 червня 1972 року. Джерела Енциклопедія Криворіжжя. — У 2-х т./Упоряд. В. П. Бухтіяров. — Кр. Ріг: «ЯВВА», 2005 Посилання Загальні відомості про природно-заповідний фонд (ПЗФ) Криворіжжя
Слотський (заказник)

Сло́тський — гідрологічний заказник місцевого значення. Розташований поблизу села Стара Гутка Семенівського району Чернігівської області. Загальні відомості Гідрологічний заказник місцевого значення «Слотський» створений рішенням Чернігівського облвиконкому від 27 грудня 1984 року № 454. Заказник загальною площею 300 га і охоронною зоною 890 га розташований у Семенівському районі Чернігівської області на землях Старогутківської сільської ради. Завдання збереження в природному стані болотного масиву в заплаві р. Слот, що має важливе водоохоронне значення. охорона умов відтворення, відновлення чисельності рідкісних рослин та тварин; Посилання Департамент екології та природних ресурсів Чернігівської обласної державної адміністрації
Sobór św. Olgi w Kijowie

Sobór Świętej Równej Apostołom Księżnej Olgi – prawosławny sobór parafialny w Kijowie, w dekanacie darnyckim II eparchii kijowskiej Ukraińskiego Kościoła Prawosławnego Patriarchatu Moskiewskiego. Położenie Sobór znajduje się na lewym brzegu Dniepru, w rejonie darnyckim, przy ulicy Architektora Werbyckiego 3G. Historia Parafia św. Olgi została erygowana w 1994 r. Budowę soboru rozpoczęto jesienią 2004 r. W sierpniu 2005 r. wyświęcono dolną cerkiew. Architektura Świątynia została zaprojektowana przez architekta A. Aniszczenkę, w stylu staroruskim. Jest to budowla murowana, dwupoziomowa (dolna cerkiew nosi wezwanie Świętych Konstantyna i Heleny), o wysokości 60 m, zwieńczona pięcioma kopułami (główną położoną centralnie i czterema mniejszymi bocznymi). Otoczenie W sąsiedztwie soboru znajduje się wolnostojąca dzwonnica, a także dom parafialny, mieszczący m.in. szkołę niedzielną oraz cerkiew pomocnicza pw. św. Wsiewołoda Pskowskiego. Przypisy
Ольгинский собор (Киев)

Собор Святой Ольги — приходской православный храм в Дарницком районе Киева. Относится к Киевской епархии Украинской православной церкви. Возведён в 2004—2010 годах. Духовенство Священники — протоиерей Всеволод Рыбчинский, протоиерей Федор Русан, протоиерей Александр Ткачук, протоиерей Виктор Тукало, протоиерей Георгий Бышевой, протоиерей Ростислав Снигирев, иерей Виталий Коцаба. История Приход Святой Ольги был зарегистрирован в 1994 году. Первая служба проведена в актовом зале ЖЭК-1406. В 1997 году было начато строительство церкви св. благоверного князя Всеволода-Гавриила. 19 апреля 1998 года, на Пасху, первая служба прошла в подвале строящегося храма. 10 декабря 1998 года Митрополит Владимир освятил храм. В 2000 году была построена воскресная школа. Также был построен хозяйственный корпус, в котором размещается трапезная, спортзал, актовый зал, просфирная и комнаты для приема паломников. Осенью 2004 года произошла закладка собора. 24 июля 2005 года была освящена закладная капсула. В декабре 2010 года в соборе начались службы. Святыни Икона Св. Всеволода с частичкой мощей, иконы преп. Иова и Амфилохия Почаевских с частичками мощей. Галерея Источники Монастыри и храмы Киева. Справочник-путеводитель. — Изд. 4-е, доп. // сост. свящ. А. Кандий. — К., 2004. — С. 31. Ссылки Сайт храма
Свято-Ольгинський собор (Київ)

Свято-Ольгинський собор — православний собор УПЦ МП в Києві на Харківському масиві. Збудований у 2004-2010 роках. Священики — протоієрей Всеволод Рибчинський, протоієрей Федір Русан, протоієрей Олександр Ткачук, протоієрей Володимир Тукало, протоієрей Георгій Бишевой, протоієрей Ростислав Снігірьов, ієрей Віталій Коцаба. Історія Парафію Святої Ольги було зареєстровано 1994 року. Перша служба здійснена у актовому залі ЖЕК-1406. 1997 року було розпочато будівництво церкви князя Всеволода-Гавриїла. 19 квітня 1998 року перша служба пройшла у підвалі будованого храму. 10 грудня 1998 року митрополит УПЦ МП Володимир освятив храм. 2000 року було побудовано недільну школу, зведено господарський корпус, в якому розміщується їдальня, спортзал, актовий зал, просфорня та кімнати для прийому паломників. Восени 2004 року відбулося закладення собору. 24 липня 2005 року було освячено закладну капсулу. У грудні 2010 року у соборі почалися служби. Сучасність При храмі діє недільна школа, де по суботах та неділях для дітей та по вівторках, суботах та неділях для дорослих проходять заняття. Діє бібліотека. Щосуботи та щонеділі проводяться «Афонські читання» та «Ольгинський чай» з переглядом документальних фільмів про святині Греції, святині християнської культури, проводяться бесіди зі священиками. При храмі діє дитяча організація православних скаутів. Під час канікул діти виїжджають у походи, табори. Скаути проводять заняття з виживання в екстремальних умовах, орієнтування на місцевості, вивчають медицину, ази рятівних робіт, флористику, журналістику, проводяться заняття з екології , вчаться самостійності, відповідальності, товариськості. При храмі працює молодіжний клуб, де збирається молодь віком 18 – 30 років. Тут можна поговорити зі священиком та отримати відповіді на всі свої запитання. Працює паломницька служба. Випускається «Ольгинський листок». Святині Ікона Св. Всеволода з часточкою мощей, ікони прпп. Іова та Амфілохія Почаївських із часточками мощей. Галерея Джерела Монастыри и храмы Киева. Справочник-путеводитель. — Изд. 4-е, доп. // сост. свящ. А. Кандий. — К., 2004. — С. 31. (рос.) Посилання www.sv-olginska.kiev.ua — офіційний сайт «Свято-Ольгинський собор».
Солотвинська селищна рада (Тячівський район)

Соло́твинська се́лищна ра́да — адміністративно-територіальна одиниця та орган місцевого самоврядування в Тячівському районі Закарпатської області. Адміністративний центр — селище міського типу Солотвино. Загальні відомості Територія ради: 11,1 км² Населення ради: 8 977 осіб (станом на 1 січня 2011 року) Населені пункти Селищній раді підпорядковані населені пункти: смт Солотвино Склад ради Рада складається з 30 депутатів та голови. Голова ради: Йовдій Василь Михайлович Секретар ради: Дан Маріанна Василівна Керівний склад попередніх скликань Примітка: таблиця складена за даними сайту Верховної Ради України Депутати За результатами місцевих виборів 2010 року депутатами ради стали: За суб'єктами висування За округами Примітки та джерела Солотвинська селищна рада // Облікова картка на офіційному вебсайті Верховної Ради України.
Сонячний масив (Тернопіль)

Сонячний масив (неофіційна назва — «Бам») — житловий масив у північно-східній частині Тернополя. Історія Житловий масив побудований у 1980-х роках. Народна назва «Бам» — люди назвали масив так, бо його будували такими ж форсованими темпами, як і Байкало-Амурську магістраль (скорочено (БАМ). Забудований масив переважно залізобетонними панельними багатоповерхівками. 19 листопада 2025 в одну з багатоповерхівок масиву влучила російська ракета внаслідок чого загинули 26 осіб, зокрема три дитини. Травмовані 93 людини, зокрема 18 дітей. В той же день окупанти цинічно прокоментували атаку по багатоповерхівках Тернополя, що завдали удар по «військовим об'єктам» Вулиці, проспекти, бульвари Освітні заклади Дошкільні заклади Дитячий садок № 7, Стуса, 6 Дитячий садок № 9, 15 Квітня, 33 Дитячий садок № 14, Київська, 1А Дитячий садок № 21, Вишневецького, 6 Дитячий садок № 22, Лепкого, 1 Дитячий садок № 23, Лепкого, 13 Дитячий садок № 30, Петлюри, 5 Дитячий садок № 31, Злуки, 15А Школи Тернопільська загальноосвітня школа № 11, Тарнавського, 6 Тернопільська загальноосвітня школа № 19, Братів Бойчуків, 2 Тернопільська загальноосвітня школа № 20, Братів Бойчуків, 4 Тернопільська загальноосвітня школа № 21, Злуки, 51 Тернопільська загальноосвітня школа № 22, Петлюри, 8 Тернопільська загальноосвітня школа № 26, Куліша, 9 Тернопільська загальноосвітня школа № 27, Куліша, 7 Тернопільська загальноосвітня школа № 28, Вишневецького, 8 Тернопільська спеціалізована школа № 29, Вишневецького, 10 Тернопільський технічний ліцей, Купчинського, 5А Тернопільська музична школа № 2 імені Михайла Вербицького, Пушкіна, 4 Тернопільська дитяча художня школа імені Михайла Бойчука, Бойчуків, 3А Навчально-реабілітаційний центр, Бойчуків, 6 Виші Технічний коледж Тернопільського національного технічного університету імені Івана Пулюя Храми Церква святого апостола і євангеліста Івана Богослова (УГКЦ) Примітки Посилання Мережа закладів // Управління освіти і науки Тернопільської міської ради.
Софіївсько-Борщагівська сільська рада

Софі́ївсько-Борщагі́вська сільська́ ра́да — адміністративно-територіальна одиниця та орган місцевого самоврядування в Києво-Святошинському районі Київської області. Адміністративний центр — село Софіївська Борщагівка. Загальні відомості Територія ради: 28,7 км² Населення ради: 6 571 особа (станом на 2001 рік) Територією ради протікає річка Нивка Населені пункти Сільській раді підпорядковані населені пункти: с. Софіївська Борщагівка Склад ради Рада складається з 32 депутатів та голови. Голова ради: Кудрик Олесь Тимофійович Секретар ради: Фоміна Елеонора Борисівна Керівний склад попередніх скликань Примітка: таблиця складена за даними сайту Верховної Ради України Депутати За результатами місцевих виборів 2010 року депутатами ради стали: За суб'єктами висування За округами Примітки Джерела Софіївсько-Борщагівська сільська рада // Облікова картка на офіційному вебсайті Верховної Ради України.
Спартаківська сільська рада

Спартаківська сільська рада — колишній орган місцевого самоврядування у Ясинуватському районі Донецької області з адміністративним центром у c. Спартак. Загальні дані До 1989 року селище Каштанове називалось Жданове. Населені пункти Сільській раді підпорядковані населені пункти: Склад ради Рада складається з 22 депутатів та голови. Керівний склад сільської ради Примітка: таблиця складена за даними джерела Примітки Посилання Картка ради на сайті Верховної Ради України
Спаські валуни

Спа́ські валуни́ — геологічна пам'ятка природи місцевого значення в Україні. Розташована в межах Кролевецького району Сумської області, в садибі філії Кролевецької районної станції юних натуралістів, що в селі Спаське. Опис Площа 0,1 га. Статус надано 2008 року. Перебуває у віданні Спаської сільської ради. Експозиція каменів — валунів, свідків Дніпровського зледеніння в історії Землі. Разом з історичним має особливе природоохоронне, наукове, рекреаційне, освітньо-виховне і пізнавальне значення. Джерела Природно-заповідний фонд Сумської області: Атлас-довідник / [уклад.: Р.В. Бойченко, В.В. Вертель, О.Ю. Карлюкова та ін.]. – 2-е вид., випр. та допов. – К.: ТОВ «Українська Картографічна Група», 2019. – 96 с. Спаські валуни
Співоче поле (Тернопіль)

Співоче поле — перше в Україні Співоче поле для концертних вистав у парку Національного відродження у Тернополі. Історія Відкрите у червні 1986 р. під час Першого Республіканського свята народної творчості, яке проходило в Тернополі. Тоді тут виступили найкращі музичні та хорові колективи України, зокрема, хор імені Григорія Верьовки, Черкаський і Полтавський народні хори. Ведучою свята була відома українська дикторка Тамара Стратієнко. Сцена розрахована на 1200 артистів. П'ять тисяч глядачів розміщуються в амфітеатрі, стільки ж — на видових майданчиках. Щорічно тут проводяться фестивалі, концерти, поблизу на алеях — виставки квітів, свято меду, народних ремесел. Щорічно 28 серпня на День міста тут нагороджують найкращих тернополян. Посилання Співоче поле — вебкамера Вірші та пісні про Співоче поле Тернополя [Архівовано 16 квітня 2015 у Wayback Machine.] // Топільче. 25-річчя першого в Україні Співочого поля в Тернополі (фото) [Архівовано 27 травня 2015 у Wayback Machine.] // 0352. — 2011. — 21 серпня. Тернопіль відзначає 25-ліття першого в Україні Співочого поля // Тернопільська обласна рада. — 2011. — 21 серпня. У Тернополі святкують ювілей першого Співочого поля в Україні [Архівовано 26 травня 2015 у Wayback Machine.] // Рідна країна. — 2011. — 21 серпня. Бобрівець, М. Як на Співочого поля іменини... / Мар'яна Бобрівець // Вільне життя плюс. — 2011. — № 66 (24 серп.).
Stadion Start w Kijowie

Stadion Start – wielofunkcyjny stadion w Kijowie, stolicy Ukrainy. Został otwarty w 1939 roku. Historia Stadion, wówczas pod nazwą „Zenit”, został wybudowany w latach 30. XX wieku i otwarty w 1939 roku dla pracowników pobliskiej piekarni. W trakcie II wojny światowej, podczas niemieckiej okupacji, na stadionie rozgrywano mecze piłkarskie, na które zezwolenie wydali okupanci. Jednym z nich było spotkanie rozegrane 9 sierpnia 1942 roku pomiędzy lokalną drużyną Start i zespołem Flakelf złożonym z żołnierzy Luftwaffe (zakończone wynikiem 5:3), które obrosło w legendę i jest znane jako tzw. „mecz śmierci” (tydzień po meczu piłkarze Startu zostali aresztowani, czterech z nich poniosło później śmierć z rąk Niemców, represje te uważane są za odwet za zwycięstwo w meczu). Po wojnie stadion zmienił nazwę na „Awangard”. W 1981 roku został z kolei przemianowany na „Start”, na cześć zwycięskiej drużyny z legendarnego meczu śmierci. W tym samym roku obok stadionu odsłonięto również pomnik poświęcony piłkarzom Startu. W 2001 roku stadion uznano za obiekt o znaczeniu kulturowym. W roku 2010 arenę sprzedano jednak firmie deweloperskiej, która zamierzała zlikwidować obiekt i rozpocząć na jego terenie inwestycję. W ochronę stadionu zaangażowali się okoliczni mieszkańcy, tworząc inicjatywy obywatelskie, zachowanie obiektu obiecywał również mer Kijowa Witalij Kłyczko. Po zmiennych decyzjach sądowych ostatecznie w 2017 roku zatwierdzono decyzję o anulowaniu umowy o sprzedaży obiektu. W 2018 roku miasto ponownie stało się jego właścicielem. Planowana jest także modernizacja stadionu. Przypisy
Старт (стадіон, Київ)

«Старт» — футбольний стадіон у Шевченківському районі Києва розташований на вулиці Шолуденка, 26-28/4. Стадіон був побудований наприкінці 1930-х років як стадіон оборонного заводу № 304 (також — завод імені Петровського), і, оскільки завод відносився до оптико-механічної галузі, стадіон отримав назву «Зеніт». Після війни стадіон називався «Авангард», а в 1981 році його перейменували в «Старт» — на честь футбольної команди «Старт», яка 9 серпня 1942 року зіграла на цьому стадіоні проти німецької команди «Flakelf» в так званому «матчі смерті». Боротьба проти забудови «Старт» — громадська ініціатива створена в лютому 2014 року для відстоювання від знищення і забудови історично-культурної пам'ятки, стадіону-парку "Старт". Повернення його у власність громади. Формування на його основі доступного для всіх екологічного, культурно-спортивного та соціального публічного простору. Позбавленого комерціалізації громадського хабу, де всі мають можливість самореалізації, відпочинку та розвитку. Діяльність Ініціатива проводить громадські слухання, заходи з прибирання та впорядкування простору. Наповнення його культурним, спортивним та соціально-відповідальним контентом. Добилася прийняття столичними властями історичного рішення про відмову в забудові фірмою «Голден Хаус» території стадіону-парку багатоповерховим торговельно-розважальним комплексом. Активісти Засновники: Олег Шеленко та Анна Сарапіон, основою ініціативи стали активістки та активісти таких ініціатив як: «Варта в лікарні», «Збережи старий Київ», «Студентська асамблея», «Асамблея діячів культури», що мешкали в Шевченківському районі в околицях стадіону-парку "Старт". Ряд активістів, зокрема в рамках «Збережи старий Київ» задовго до створення ініціативи «Старт» займалися відстоюванням стадіону-парку. Примітки Посилання У сина Азарова остаточно забрали легендарний київський стадіон Футбольне поле " спортивного комплексу"стадіон Старт" — Електронний реєстр спортивних споруд України Громадська ініціатива «Старт» Легендарный киевский стадион неожиданно отдали под застройку Киевляне пытаются защитить стадион Старт от очередного ТРЦ Суд разрешил застроить киевский стадион «Старт» Киев: блинчики против застройщиков Скандальный судья разрешил сыну Азарова застроить исторический стадион «Старт» в Киеве
Стебницька міська рада

Стебницька міська рада — колишній орган місцевого самоврядування у складі Дрогобицької міської ради Львівської області з адміністративним центром у місті районного значення Стебнику. З 2021 року не діє і приєднана до Дрогобицької міської ради. Склад ради Рада складалася з 36 депутатів та голови. Керівний склад попередніх скликань Примітка: таблиця складена за даними джерела Депутати За результатами місцевих виборів 2010 року депутатами ради стали: За суб'єктами висування За округами Примітки Джерела Картка ради на сайті Верховної Ради України[недоступне посилання з липня 2019] https://drohobych-rada.gov.ua/ [Архівовано 16 квітня 2021 у Wayback Machine.]
Стіжоцький сосняк

Стіжо́цький сосняк — ботанічна пам'ятка природи місцевого значення в Україні. Розташована на території Шумського району Тернопільської області, біля села Стіжок, Волинське лісництво, кв. 54, вид. 1, лісове урочище «Антонівці-Свинодебри». Площа — 23 га, статус отриманий у 1990 році. Примітки Джерела Перелік територій та об'єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного та місцевого значення Природно-заповідний фонд Тернопільської області. Архів оригіналу за 30 жовтня 2014. Посилання Реєстр природно-заповідного фонду Шумського району // Управління екології та природних ресурсів Тернопільської ОДА.
Сутисківська селищна рада

Су́тисківська се́лищна ра́да — адміністративно-територіальна одиниця та орган місцевого самоврядування в Тиврівському районі Вінницької області. Адміністративний центр — селище міського типу Сутиски. Загальні відомості Сутисківська селищна рада утворена в 1921 році. Територія ради: 5,82 км² Населення ради: 6 207 осіб (станом на 1 січня 2011 року) Територією ради протікає річка Південний Буг Населені пункти Селищній раді підпорядковані населені пункти: смт Сутиски Склад ради Рада складається з 30 депутатів та голови. Голова ради: Дідух Леонід Болеславович Секретар ради: Кушнір Людмила Андріївна Керівний склад попередніх скликань Примітка: таблиця складена за даними сайту Верховної Ради України Депутати За результатами місцевих виборів 2010 року депутатами ради стали: За суб'єктами висування За округами Примітки та джерела Сутисківська селищна рада // Облікова картка на офіційному вебсайті Верховної Ради України.