Tjernobyls kärnkraftverk

Tjernobyls kärnkraftverk är ett sedan år 2000 nedstängt kärnkraftverk beläget nära staden Prypjat i norra Ukraina, 18 kilometer norr om staden Tjernobyl och 110 kilometer norr om huvudstaden Kiev. Kärnkraftverket är mest känt för Tjernobylolyckan den 26 april 1986, då reaktor fyra exploderade och radioaktivt avfall spreds över Europa. Historik 1970 började den första reaktorn av typen RBMK-1000 vid Tjernobyl byggas. Reaktor 1 togs i kommersiell drift 1977, och var då den tredje reaktorn i Sovjetunionen av typen RBMK, och den första reaktorn i Ukrainska SSR. Reaktor 2, 3 och 4 vid Tjernobyl färdigställdes 1978, 1981 och 1983. Vid olyckan 1986 var ytterligare två reaktorer, reaktor 5 och 6 under uppbyggnad, och reaktor 5 var planerad att tas i drift hösten 1986. På grund av olyckan färdigställdes ingen av dessa två reaktorer. Nedläggning Efter Ukrainas självständighet 1991 gjordes ett flertal påtryckningar från västländer om att kärnkraftverket borde stängas av för gott. Så småningom nåddes en överenskommelse med G7-länderna om en avstängning av samtliga reaktorer i Tjernobyl i utbyte mot hjälp med finansiering av två ersättningsreaktorer i Rivne respektive Chmelnitskyj. En brand som drabbade reaktor 2 i oktober 1991 innebar att önskemålet om avstängning verkställdes utan särskilda åtgärder. På liknande sätt stängdes 1996 reaktor 1 av på grund av åldersskäl och betydande underhållsbehov. Den sista reaktorn i drift, reaktor 3, stoppades sommaren 1997 för underhåll varvid ett stort antal sprickor i viktiga rörsystem upptäcktes. I väst väcktes förhoppningar om att detta skulle innebära ett definitivt stopp för reaktorn, men efter ett omfattande reparationsarbete kunde reaktorn återstartas i maj 1998. Reaktorn drevs sedan vidare och stängdes av genom ett aktivt beslut den 15 december 2000, enligt en överenskommelse med G7-länderna. Ny inkapsling av reaktor 4 Reaktor 4 blev fullständigt ödelagd i det explosionsartade haveriet den 26 april 1986. Stora mängder radioaktiva bränslerester och annan bråte låg därigenom öppet för väder och vind med uppenbar risk för ytterligare spridning av radioaktivitet. Under svåra omständigheter konstruerades på kort tid en skyddande konstruktion, ofta kallad sarkofagen, som färdigställdes i november 1986. Sarkofagen innebar en förbättring, men hade många brister och var långt ifrån tät. Den 17 september 2007 meddelade man att en ny inneslutning, New Safe Confinement, skulle ersätta den sarkofag som hastigt uppförda strax efter katastrofen. Den nya byggnaden uppfördes vid sidan om reaktor 4, och flyttades i november 2016 från uppförandeplatsen genom att domkrafter sköt konstruktionen i sidled via en rälskonstruktion in över reaktor 4. Efter ytterligare anpassningar och kompletteringar kunde den nya inneslutningen, New Safe Confinement, invigas 2019. Projektet bekostas av European Bank for Reconstruction and Development och har kostat omkring 2 miljarder EUR. Kända incidenter 1982 Den 9 september 1982 skedde en allvarlig bränsleskada i reaktor 1. En bränslekanal i den centrala delen av härden blev utan kylning och förstördes varvid radioaktiva gaser läckte ut i atmosfären. Denna händelse tystades dock ned av sovjetiska myndigheter och blev inte känd för allmänheten förrän många år senare. Reaktorn var reparerad och åter i drift efter ungefär åtta månader. 1986 Klockan 01:23 den 26 april 1986 exploderade reaktor 4 i Tjernobyls kärnkraftverk. Olyckan skickade radioaktiva härdrester högt upp i luften, vilka spreds med regnet och vindarna över stora delar av Europa. Det är fortfarande den värsta kärnkraftsolyckan och den dyraste katastrofen i historien, med en beräknad kostnad på omkring 700 miljarder dollar. Orsaken till olyckan var en kombination av reaktortypens bristfälliga konstruktion och operatörsfel. Operatörerna hade stängt av flera säkerhetssystem, vilket var i strid med gällande regler. Efter olyckan kapslades reaktorn hjälpligt in i en konstruktion som uppfördes under stark tidspress, den så kallade sarkofagen. 1991 Vid en planerad avställning utbröt den 11 oktober 1991 en brand i reaktor 2:s del av turbinhallen. Branden orsakade stora skador på turbinbyggnaden vilket senare ledde till ett beslut om att stänga av reaktorn för gott. Ryska invasionen av Ukraina Under Rysk-ukrainska kriget utkämpades strider vid Tjernobyl och den 24 februari 2022 tog ryska styrkor kontroll över kärnkraftverket. I samband med det ökade strålningsnivåerna i området på grund av uppvirvlad, förorenad jord. Den 9 mars inträffade ett strömavbrott. Inga utsläpp rapporterades, men det fanns risk för problem med kylningen av använt kärnbränsle. Den 31 mars lämnade ryska styrkor över anläggningen till ukrainsk personal och drog sig tillbaka. Kort därefter hissades Ukrainas flagga. Den 14 februari 2025 uppgav president Volodymyr Zelenskyj att en rysk drönarattack skadat skyddshöljet över reaktor 4, men att strålningsnivåerna förblev normala. Senare undersökningar har visat att skadorna på inneslutningen blivit betydande och totalt beräknas kosta cirka 500 miljoner euro. Den 29 april 2026 meddelade energiminister Denys Shmyhal att USA bidrar med 100 miljoner dollar till reparationer. Reaktorns konstruktion Reaktorerna är av typen RBMK-1000, där varje bränsleelement omges av en trycktub i vilken vatten pumpas in genom bränsleelementet för att börja koka. Varje trycktub är omgiven av grafit, som fungerar som moderator i kedjereaktionen. Vid låga effekter leder denna konstruktion till att reaktorn lätt blev instabil, det vill säga en ökning av effekten leder till att ånghalten ökar, vilket i sin tur leder till ytterligare effektökning, och så vidare. Att en ökad ånghalt leder till ökad effekt, kallas positiv voidkoefficient, och måste hanteras genom samverkande och förberedda åtgärder från reglersystem och operatörer. Tekniska data Bilder Källor Externa länkar chnpp.gov.ua/en