Гринява

Гри́нява — село Верховинського району Івано-Франківської області. Входить до складу Білоберізької сільської громади. Географія Гринява розкинулась у Карпатах вздовж річок Білого Черемошу і Пробійни, за 47 км від районного центру Верховина та 82 км від залізничної станції Вижниця. Історія Засноване село в 1702 році. Згадується у Йосифинській метриці 1785—1788 років. У 1922 році село відоме під назвою Ясенів Горішній (пол. Ясенів-Ґурний). Уродженець села Іван Бойчук після загибелі Олекси Довбуша очолив у 1745 році рух карпатських опришків. Загін Бойчука брав участь у гайдамацькому русі на Правобережній Україні. У 1916 році через село проходив полк російської армії, у якому служив В. І. Чапаєв. Гринявці були учасниками повстання проти Польщі у квітні 1920 року. На 01.01.1939 в селі проживало 2670 мешканців, з них 2600 українців, 45 поляків, 25 євреїв. Село було адміністративним центром ґміни Косівського повіту Станиславівського воєводства. Під час Другої світової війни і довгі роки після війни жителі села чинили опір окупантам. За даними облуправління МГБ у 1949 р. в Жаб'ївському районі підпілля ОУН найактивнішим було в селах Гринява, Бистрець і Зелене. 4 жовтня 1954 року як герой загинув 37-річний житель села повстанець Яків Гречук («Сміхолист»). 7 червня 1946 року указом Президії Верховної Ради УРСР хутір Штубей Гринявської сільської ради Жаб'євського району перейменовано на хутір Високий. 12 серпня 1952 р. Жаб'євський райвиконком ліквідував Пробійнівську сільраду з приєднанням її до Гринявської сільради. 24 серпня 1991 року село в складі незалежної України. 2 жовтня 2015 року шляхом об'єднання Білоберізької, Устеріківської та Хороцівської сільських рад село увійшло до Білоберізької сільської громади. 12 червня 2020 року, відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України № 714-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Івано-Франківської області», увійшло до складу Білоберізької сільської громади. 19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Верховинського району, село увійшло до складу новоутвореного Верховинського району. Населення Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 1031 особа, з яких 491 чоловік та 540 жінок. За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 896 осіб. Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Географічні особливості та життєдіяльність Основою побуту селян є лісівництво і тваринництво, а також збирання дикорослих ягід і грибів. Внаслідок наявності складних природно-кліматичних умов Карпатських гір в селі досі збереглися традиційні зразки дерев'яної архітектури: житлові будинки та господарські споруди. Церква Свято-Успенський храм належить до ПЦУ. У грудні 2019 року храм було підпорядковано ПЦУ, настоятель протоієрей Ігор Фенчук. Відбувалися сутички між РПЦ та активістами Правого Сектора. Відомі люди Народилися Іван Бойчук — один із ватажків руху карпатських опришків 1740—1750-х рр; Лідія-Константина Бурачинська-Рудик — український публіцист, журналіст, громадський діяч; Ростислав Стефанович Курендаш — кандидат технічних наук, професор, засновник та завідувач кафедри "Прилади точної механіки" (Кафедра «Прилади точної механіки» (ПТМ) створена в 1965 році. Першим її завідувачем був професор Курендаш Р. С. (1965—1976 рр.)), багаторічний декан Механіко-машинобудівного факультету Львівського політехнічного інституту. Автор багатьох наукових праць та патентів. Померли Дубик Роман-«Боєвір» — український військовик, командир сотні у Буковинському курені УПА. Див. також Гриняви Примітки Посилання Гринява [Архівовано 8 липня 2017 у Wayback Machine.] Гринява [Архівовано 10 червня 2015 у Wayback Machine.] Погода в Гриняві [Архівовано 11 липня 2018 у Wayback Machine.] Гринява на травневі свята. [Архівовано 25 вересня 2016 у Wayback Machine.]