NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Obolon-Krater

i1 Der Obolon-Krater ist ein verschütteter Einschlagkrater in der Ukraine. Sein Durchmesser beträgt 20 km. Er liegt etwa 200 km südöstlich von Kiew bei dem namengebenden Dorf Obolon im Rajon Semeniwka der Oblast Poltawa. Das Alter des Kraters wird auf 169 ± 7 Millionen Jahre geschätzt. Einzelnachweise Siehe auch Liste der Einschlagkrater der Erde
Obolon' crater

Obolon' crater (Ukrainian: Оболонь) is a 20 km (12 mi) diameter buried meteorite impact crater situated near the village of Obolon, about 200 km (120 mi) southeast of Kyiv in Poltava Oblast, Ukraine. The site has been drilled, which revealed the presence of shocked minerals and impact melt rock; the high chlorine content of the latter suggesting that the area was covered by shallow sea at the time of impact. One estimate puts the age at 169 ± 7 million years (Middle Jurassic). Hypothetical multiple impact event It has been suggested by Geophysicist David Rowley of the University of Chicago, working with John Spray of the University of New Brunswick and Simon Kelley of the Open University, that Obolon' may have been part of a hypothetical multiple impact event which also formed the Manicouagan impact structure in northern Quebec, Rochechouart impact structure in France, Saint Martin crater in Manitoba, and Red Wing crater in North Dakota. All of the craters had previously been known and studied, but their paleoalignment had never before been demonstrated. Rowley has said that the likelihood that these craters could be aligned like this due to chance is nearly zero. However, more recent work has found that the craters formed many millions of years apart, with the Saint Martin crater dating to 227.8 ± 1.1 Ma, while the Rochechouart structure formed 206.92 ± 0.20/0.32 Ma. References
Cratère d'Obolon

L'astroblème d'Obolon est un cratère d'impact souterrain situé à environ 200 km au sud-est de Kiev en Ukraine. Son diamètre est de 18 km et son âge a été estimé à 169 millions d'années. Le site a fait l'objet de plusieurs forages, dans le cadre d'une prospection pétrolière en 1966-1967, qui ont permis de révéler la présence d'impactites ainsi que celle de chlore en haute teneur, ce qui suggère que la zone aurait pu être recouverte d'une mer peu profonde au moment de l'impact. Voir aussi Impact Bolide Catena Réservoir Manicouagan Cratère de Chicxulub Liens externes Earth Impact Database, « Obolon' » Références Portail de l’astronomie Portail de l’Ukraine Portail de la géologie
Obolony-kráter

Az Obolony-kráter egy meteoritbecsapódási kráter 200 kilométernyire délkeletre az ukrán fővárostól, Kijevtől, a Poltavai területen található Obolony falu közelében. A kutatók a helyszínen több fúrást is végeztek, melyekből kiderült, hogy a területen jelen vannak nagy nyomás következtében összepréselődött kőzetek és olvadt becsapódási sziklák. A helyszínt borító magas klórtartalmú üledék jelenlétéből arra következtetnek a kutatók, hogy a becsapódáskor itt egy sekély tenger húzódott. Egyes becslések alapján a kráter keletkezésének ideje 169 millió éve lehetett. Többszörös becsapódásos esemény elmélet David Rowley geofizikus a Chicagói Egyetem munkatársa, illetve John Spray a New Bruinswick-i Egyetem munkatársa, valamint Simon Kelly az Open Universityről úgy vélik, hogy e kráter egy többszörös meteoritbecsapódás során keletkezett, melynek során létrejött a Manicouagan-kráter Észak-Québecben, a Rochechouart-kráter Franciaországban, a Saint Martin-kráter Manitobában, illetve a Red Wing-kráter Észak-Dakotában. Mindegyik krátert alaposan megvizsgálták már az évtizedek során, de mind ezidáig nem sikerült bizonyítani földtörténeti koregyezésüket. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben az Obolon' crater című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Források
Krater Obołoń

Krater Obołoń – krater uderzeniowy w obwodzie połtawskim na Ukrainie. Powstał najprawdopodobniej w środkowej jurze. Krater nie jest odsłonięty na powierzchni. Na jego obszarze wykonywane były wiercenia, które ujawniły obecność minerałów zmetamorfizowanych szokowo pod wpływem uderzenia, oraz stopionych skał. Duża zawartość chloru w tych skałach sugeruje, że w czasie uderzenia obszar ten pokrywało płytkie morze. Hipoteza wielu uderzeń Inne oszacowania wskazują, że krater Obołoń powstał w podobnym czasie, co kilka innych dużych kraterów uderzeniowych na Ziemi: Manicouagan o średnicy 100 km i Saint Martin o średnicy 40 km, oba w Kanadzie, Rochechouart we Francji o średnicy 23 km i krater Red Wing o średnicy 9 km w Stanach Zjednoczonych. Pary kraterów: Obołoń i Rochechouart oraz Saint Martin i Red Wing leżą na kołach wielkich o tej samej deklinacji. Oba kratery w Kanadzie i krater we Francji leżały w tym czasie na jednej szerokości geograficznej, 22°8' N, zatem mogły powstać w wyniku serii uderzeń. Powstała hipoteza, że wszystkie te kratery utworzył upadek łańcuszkowy, uderzenie w Ziemię fragmentów rozbitego ciała niebieskiego (komety lub planetoidy), w ciągu kilku godzin. Przypisy Linki zewnętrzne Obolon'. [w:] Earth Impact Database [on-line]. Planetary and Space Science Centre. [dostęp 2012-06-06]. (ang.).
Craterul Obolon'

Craterul Obolon' este un crater de impact meteoritic situat la aproximativ 200 km sud-est de Kiev, în Ucraina (Regiunea Poltava), el nu este expus la suprafață și are un diametru de aproximativ 20 km. Date generale În urma forării a fost relevată prezența mineralelor șocate și a rocilor topite, acestea au fost consecința impactului; a mai fost relevat conținutul mare de clor, acest lucru sugerând că zona a fost acoperită de o mare puțin adâncă, la momentul impactului. Vârsta sa este estimată la 169 ± 7 milioane ani (Jurasicul mijlociu). Ipoteza impactului multiplu S-a sugerat de către David Rowley geofizician de la Universitatea Chicago, care lucrează cu John Spray de la Universitatea din New Brunswick și Kelley Simon de la Open University, că Obolon' a fost poate parte a unui eveniment ipotetic de impact multiplu care a format, de asemenea, craterul Manicouagan în nordul Quebec, craterul Rochechouart în Franța, craterul Saint Martin în Manitoba și craterul Red Wing în Dakota de Nord. Toate craterele au fost anterior cunoscute și studiate, dar paleoaliniamentul lor nu a fost niciodată demonstrat. Rowley a spus că șansa, ca aceste cratere să fie aliniate așa din cauza șansei, este aproape zero. Vezi și Lista craterelor de impact de pe Pământ Lista craterelor de impact din Europa Referințe Legături externe en www.passc.net Arhivat în 24 iunie 2012, la Wayback Machine.
Оболонская впадина

Оболонская впадина — ударный кратер, сформированный в результате падения метеорита 169 ± 7 млн лет назад (середина юрского периода). Находится на территории Украины в районе села Оболонь Полтавской области. Изначально кратер имел диаметр, как предполагают, около 20 км. Последующие геологические процессы деформировали кратер. Примечания Ссылки Diana Steele, Crater chain points to impact of fragmented comet Chicago Chronicle, March 19, 1998.
Оболонський кратер

Оболонський кратер — метеоритний кратер діаметром 17 км в районі села Оболонь (Семенівський район Полтавської області). Під час бурових робіт на місці кратера виявлено гірські породи, що були розплавлені енергією удару, а також утворені внаслідок удару мінерали. Високий вміст хлору в розплавлених гірських породах вказує на те, що під час удару в цій місцевості існувало неглибоке море. За оцінками, вік кратера становить близько 169 ± 7 мільйонів років (середній юрський період). Історія вивчення Структуру було ідентифіковано за гравітаційною аномалією, яку виявила Шерешевська (рос. С.Я. Шерешевская). Подібність до Бовтиської аномалії стала підставою для припущення про імпактне походження структури. У межах аномалії було закладено дві глибокі свердловини, вивчення кернів яких підтвердило припущення про метеоритний генезис. За стратиграфічними ознаками кратер лежить у байоському ярусі. Гіпотеза про серію метеоритних ударів Оболонський кратер може бути одним з метеоритних ударних кратерів, які утворились внаслідок падіння групи метеоритів, під час якого також утворились кратер Манікуаган у північному Квебеку, кратер Рошшуар (Rochechouart) у Франції, кратер Сент-Мартін у Манітобі та кратер Ред Вінг (Red Wing) у Північній Дакоті. На думку одного з дослідників, імовірність того, що розташовані таким чином один відносно одного кратери могли утворитись внаслідок непов'язаних між собою окремих подій, практично дорівнює нулю. Див. також Метеоритні кратери України Джерела Посилання А. А. Вальтер (18–23 вересня 2011). Геологическая одновозрастность и возможная синхронность образования Оболонской (Украина) и Пучеж-Катунской (Россия) астроблем. BOOK OF SELECTED PAPERS and ABSTRACTS: Comets Asteroids Meteors Meteorites Craters (PDF). VINNYTSIA. с. 28—29. Архів оригіналу (PDF) за 4 березня 2016. Процитовано 11 січня 2013.(рос.)
Oleksyntsi, Ternopil Oblast

Oleksyntsi (Ukrainian: Олексинці) is a village in Bilche-Zolote rural hromada, Chortkiv Raion, Ternopil Oblast, Ukraine. Near the village there are Verteba, Oleksynetska, and Mushkarova Yama caves. History The first written mention dates from 1448. After the liquidation of the Borshchiv Raion on 19 July 2020, the village became part of the Chortkiv Raion. Religion Two churches of St. Nicholas (1890, OCU; 2004, UGCC). Gallery References Sources (in Ukrainian) Клапоущак Н., Уніят, В., Олексинці // Ternopil Encyclopedic Dictionary: in 4 v. / editorial board: H. Yavorskyi and other, Ternopil: "Zbruch", 2005, V. 2: К—О, S. 662. — ISBN 966-528-199-2. "Oleksińce". Geographical Dictionary of the Kingdom of Poland (in Polish). 7. Warszawa: Kasa im. Józefa Mianowskiego. 1886. p. 459.
Oleksińce

Oleksińce (ukr. Олексинці, Ołeksynci) – wieś na Ukrainie, obwodzie tarnopolskim, w rejonie czortkowskim, w hromadzie Bilcze-Złote, nad rzeką Seret. Wieś królewska, położona była w pierwszej połowie XVII wieku w województwie podolskim. Wieś była własnością Melbanowskich, a następnie w XIX wieku zakupiona została przez rodzinę Gromnickich. W 1904 właścicielami majątku Oleksińce byli Stanisław i Maria z Madurowiczów Gromniccy. W 1923 majątek odziedziczył syn Marii i Stanisława - Antoni Gromnicki, absolwent Akademii Rolniczej w Dublanach, legionista. Dwór Staropolski dwór wybudowany przez Melbachowskich istniał do 1914 r. W 1925 Antoni Gromnicki odbudował dwór w wersji skromniejszej, nawiązując jednak do elementów zniszczonego dworu. Nowy dwór został zagrabiony w 1939, po wkroczeniu Sowietów. Przypisy Linki zewnętrzne Oleksińce, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. VII: Netrebka – Perepiat, Warszawa 1886, s. 459 . Oleksińce na stronie Rady Najwyższej Ukrainy
Oleksînți, Borșciv

Oleksînți (în ucraineană Олексинці) este o comună în raionul Borșciv, regiunea Ternopil, Ucraina, formată numai din satul de reședință. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației comunei Oleksînți era vorbitoare de ucraineană (99,44%), existând în minoritate și vorbitori de alte limbi. Note
Алексинцы (Тернопольская область)

Але́ксинцы (укр. Оле́ксинці) — село в Бильче-Золотецкой сельской общине Чортковского района Тернопольской области Украины. До 2020 года входило в Борщёвский район. Код КОАТУУ — 6120880301. Географическое положение Село Алексинцы находится на левом берегу реки Серет, выше по течению на расстоянии в 1 км расположено село Шершеневка, ниже по течению на расстоянии в 2,5 км расположено село Мушкаров. Население Население по переписи 2001 года составляло 1073 человека. Языковой состав Родной язык населения по данным переписи 2001 года: Объекты социальной сферы Школа I—II ст. Фельдшерско-акушерский пункт. Примечания
Олексинці (Чортківський район)

Оле́ксинці — село в Україні, Тернопільська область, Чортківський район, Більче-Золотецька сільська громада. Розташоване на річці Серет, на півдні району. Було центром колишньої сільради Населення — 1073 особи (2001). Біля села є печера «Мушкарова яма» (довжина 6200 м). Географія Село розташоване на відстані 383 км від Києва, 100 км — від обласного центру міста Тернополя та 18 км від міста Борщів. Історія Перша писемна згадка — 19 серпня 1448. Назва, ймовірно, походить від імені Олекса. Діяли «Просвіта», «Луг», «Сільський господар» та інші товариства, кооператива. До 19 липня 2020 р. належало до Борщівського району. З 12 вересня 2016 р. належить до Більче-Золотецької сільської громади. Населення Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 1169 осіб, з яких 493 чоловіки та 676 жінок. За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 1097 осіб. Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Релігія церква святителя Миколая Чудотворця (1890, мурована, ПЦУ), церква Перенесення мощей святого Миколая (УГКЦ). Пам'ятники Споруджено пам'ятник воїнам-односельцям, полеглим у німецько-радянській війні (1974); встановлено пам'ятні хрести на честь скасування панщини та полеглим односельцям під час 1-ї світ. війни (відновлено 1992), насипана символічна могила УСС (1991). Соціальна сфера Працюють ЗОШ 1-2 ступенів, бібліотека, ФАП. Відомі люди Народилися Ірина Ґайовська — громадська діячка в Канаді. Николин Василь — керівник Віньковецького надрайонного проводу ОУН. Богдан Соколовський — дипломат, політичний діяч. Марія Короташ — акторка фільмів для дорослих, інфлюенсер, life-style блогер, лідер думок. Зиґмунт Савчинський — галицький громадський діяч, педагог, публіцист; Галерея Див. також Поділля Подоляни Подільський говір Примітки Джерела Вирозуб А., Івахів Г., Мизак, Н. Олексинці // Тернопільщина. Історія міст і сіл : у 3 т. — Тернопіль : ТзОВ «Терно-граф», 2014. — T. 1 : А — Й. — С. 547—548. — ISBN 978-966-457-228-3. Клапоущак Н., Уніят В. Олексинці // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2005. — Т. 2 : К — О. — С. 662. — ISBN 966-528-199-2. Олексинці відсвяткували іменини [Текст] / Л. Островська // Сільський господар плюс Тернопільщина. — 2019. — № 30 (31 лип.). — С. 10 : фот. Oleksińce // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1886. — Т. VII. — S. 459. (пол.)
Мавринський майдан

Мавринський майда́н — археологічна пам'ятка місцевого значення, майдан № 6348. Розташований на околиці с.Межиріч біля м.Павлограда Дніпропетровської області. Географічні координати - 48° 33′ 35.19″ N, 35° 48′ 19.2″ E. Опис та особливости конструкції Тип – багатовусий (краб). Центральна чаша має три прорізі: південну, західну і північно-східну. Біля західної і північно-східної прорізів є пара четверних вусів, біля південного отвору пара подвійних вусів, які частково розорані. На кінці між кожною парою вусів колись були кільцеві вали: південне кільце – розорано, західне – заїжджене дорогою, північно-східне найбільше – перекопали чорні археологи. Між північно-східними вусами є курган-візир.Ще поряд з ним є місце для відпочинку а поблизу є річка Розміри деяких елементів майдану: діаметр центральної чаші (овал) – 54-60 м; глибина центральної чаші – близько 10 м; довжина вусів – 65 м; максимальний розмах вусів – 200 м; площа – 5,5 га; висота над рівнем моря – 71,1 м. Історія дослідження Наукова версія У 1987 році майдан досліджувала археолог Чурилова Л.М. і датувала його II тисячоліттям до н.е. Рішенням Дніпропетровського облвиконкому №424 від 19.11.1990 р. цю споруду занесено в каталог археологічних пам'яток місцевого значення за номером 6348 як майдан. Майдан було утворено в результаті розкопування стародавнього кургану в XVII - XVIII ст., з метою виварювання селітри з його грунту. Бічні відгалуження - це бурти з розкопаної породи кургану. Міфологія За деякими припущеннями це - прадавній храм-обсерваторія збудований 8600 років тому. Археологи такі споруди вважають козацькими селітроварнями і не бажають їх вивчати з астрономічної точки зору. Майдани інколи мають по декілька курганів-супутників. Є також версія, що це залишки жертовника або обсерваторії прадавньої Аратти і взагалі найстаріша споруда на Землі, що збереглася. Кочові народи вважали майдани святими і обов'язково ховали поряд своїх вождів. Ніколи на самому майдані не було знайдено жодного прадавнього поховання (тому археологи й не можуть їх датувати) – ховали обов'язково поруч, бо ховати на майдані – то святотацтво. Кочовики називали майдани Зоряними храмами. Галерея Згадки у ЗМІ Мавринський майдан: феномен села Межиріч Мавринський майдан на Дніпропетровщині: зона відпочинку, місце для обрядів та зона, над якою не літають птахи Джерела
Ovruč

Ovruč (ukrajinsky i rusky Овруч, polsky Owrucz) je město v Korosteňském rajónu v Žytomyrské oblasti na Ukrajině. Leží na říčce Norynu (přítok Uže, přítoku Pripjatě) v historické oblasti Polesí. V Ovruči žije přibližně 15 tisíc obyvatel. První zmínka o městě je z roku 977 pod jménem Vručyj (Вручий), kdy se mělo jednat o pevnost Drevljanů. Během druhé světové války padl u Ovruče slovenský důstojník Ján Nálepka, který posmrtně získal řadu ocenění a byl o něm i natočen film, Zajtra bude neskoro. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Owrutsch na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ovruč na Wikimedia Commons Oficiální stránky (ukrajinsky)
Ovrutj

Ovrutj (ukrainsk: Овруч, polsk: Owrucz, jiddisch: אוורוטש, russisk: О́вруч) er en by i Korosten rajon, i Zjytomyr oblast (provins) i det nordlige Ukraine. Før 2020 var den administrativt centrum i den tidligere Ovrutj rajon (distrikt). Den er hjemsted for Ovrutj flybase. Byen har 15.250 (2022) indbyggere. Geografi Ovrutj ligger i det nordvestlige Ukraine, 50 km syd for Hvideruslands grænse, og er en del af den geografiske region Polesien. Den ligger 48 km fra Korosten, 133 km fra Zjytomyr og 92 km fra Mazyr i Hviderusland; og den ligger 100 km fra spøgelsesbyen Pripyat, nær Tjernobyl-atomkraftværket. Historie Ovrutj var oprindeligt en vigtig by i Kyivan Rus, der første gang blev nævnt som Vruchiy i 977. Senere efter plyndringen af Korosten blev den hovedstad i Drevlian. I det 14. århundrede blev den en del af Storhertugdømmet Litauen. I 1483 ødelagde Krimtatarererne bosættelsen. Ifølge traktaten om Lublinunionen (1569) udgjorde Volhynien med Owrucz en provins i det Den polsk-litauiske realunion. I 1641 gav den polske konge Vladislav 4. Vasa Ovrutj byrettigheder. Det var en kongelig by i Polen. Efter Polens anden deling i 1793 blev den annekteret af Det Russiske Kejserrige. Det eneste tegn på byens oldtid er Sankt Basilius-kirken, som Rurik 2. af Kyiv bestilte hos sin hofarkitekt Pjotr Miloneg i slutningen af 1190'erne. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Owrutsch

Owrutsch (ukrainisch und russisch Овруч, polnisch Owrucz) ist eine Stadt in der ukrainischen Oblast Schytomyr mit etwa 15.700 Einwohnern (Hochrechnung 1. Januar 2024). Die Stadt liegt am Ufer des Noryn (Норинь), einem 88 km langen Nebenfluss der Usch im historischen Gebiet Polesien. Owrutsch war bis Juli 2020 das administrative Zentrum des mit 3225 km² größten Rajons Owrutsch der Oblast Schytomyr. Geschichte Erstmals 977 als Wrutschyj (Вручий) erwähnt, war Owrutsch eine Siedlung der Kiewer Rus. Nach der Plünderung von Korosten wurde es Verwaltungssitz des Stammes der Drewljanen. An der Stelle des aus dieser Zeit stammenden Schlosses steht heute die Verklärungskirche. Ältestes Gotteshaus der Stadt ist jedoch die Basiliuskirche aus dem 12. Jahrhundert, welche 1907–1909 von Alexei Schtschussew restauriert wurde. Owrutsch wurde Teil des Fürstentums Galizien-Wolhynien, vom 14. Jahrhundert an des Großfürstentums Litauen. 1483 zerstörten es die Krimtataren. Die Union von Lublin (1569) machte Polesien zur Provinz der polnisch-litauischen Adelsrepublik. 1641 erklärte Władysław IV. Wasa Owrucz zur königlichen Stadt. Bei der Zweiten Teilung Polens (1793) wurde es vom Russischen Kaiserreich annektiert. 1943 gelang es dem jüdischen Jungen Motele Schlein, in Owrutsch über 200 Nazi-Offiziere durch einen Sprengstoffanschlag zu töten. Seit dem Zerfall der russisch dominierten Ukrainischen Sozialistischen Sowjetrepublik (1922–1991) gehört es zur unabhängigen Ukraine. Ein langlebiges Andenken hinterließ die Herrschaft der Kommunisten in Form der radioaktiven Kontamination des Gebiets durch die Nuklearkatastrophe im benachbarten Tschernobyl (1986), wenn Owrutsch selbst auch nur wenig betroffen war. Verwaltungsgliederung Am 13. April 2017 wurde die Stadt zum Zentrum der neugegründeten Stadtgemeinde Owrutsch (ukrainisch Овруцька міська громада/Owruzka miska hromada), zu dieser zählten auch noch die 68 in der untenstehenden Tabelle aufgelistetenen Dörfer, bis dahin bildete sie die gleichnamige Stadtratsgemeinde Owrutsch (Овруцька міська рада/Owruzka miska rada) im Zentrum des Rajons Owrutsch. Am 20. Dezember 2019 kamen noch die Dörfer Jassenez, Koraky, Lewkowytschi, Lewkowyzkyj Mlynok, Nyschnja Rudnja, Ostrowy, Sabolot, Serednja Rudnja, Sloboda und Werchnja Rudnja zum Gemeindegebiet, am 12. Juni 2020 dann noch die Dörfer Bereschest, Bilokaminka, Birkiwske, Dumynske, Ihnatpil, Mlyny, Pawljukiwka, Pryluky, Rudnja, Rudnja, Semeny und Wystupowytschi zum Gemeindegebiet. Am 17. Juli 2020 kam es im Zuge einer großen Rajonsreform zum Anschluss des Rajonsgebietes an den Rajon Korosten. Folgende Orte sind neben dem Hauptort Owrutsch Teil der Gemeinde: Gemeindepartnerschaften Seit 2010 besteht eine Partnerschaft mit der Gemeinde Oberndorf in Niedersachsen. Söhne und Töchter des Ortes Martyn Puschkar (1598–1658), Kosakenführer Iwan Wyhowskyj (1608–1664), Hetman der Kosaken Stefano Ittar (1724–1790), in Catania tätiger polnischer Architekt Waleri Nikitenko (* 1940), russischer Schauspieler und Synchronsprecher Weblinks Informationen zum Ort (ukrainisch) Einzelnachweise
Óvruch

Óvruch (ucraniano: О́вруч) es una ciudad de Ucrania perteneciente al raión de Korosten en la óblast de Zhytómyr. En 2018, la ciudad tenía una población de 15 795 habitantes.​ Es sede de un municipio que abarca noventa pueblos que le añaden otros veinte mil habitantes.​ Se conoce la existencia de la localidad en documentos desde el año 977, cuando se menciona con el topónimo de "Vruchiy" como un importante asentamiento de la Rus de Kiev. Los drevlianos habían fijado aquí su capital cuando Kórosten fue atacada por Kiev. Tras incorporarse al Gran Ducado de Lituania en el siglo XIII, el asentamiento medieval fue destruido en 1483 por los tártaros de Crimea. La República de las Dos Naciones recuperó el asentamiento como una localidad de realengo y en 1641 el rey Vladislao IV de Polonia le otorgó el estatus de ciudad. En la partición de 1793 pasó a formar parte del Imperio ruso. En 1930, la Unión Soviética eligió esta ciudad como uno de los extremos del ferrocarril Cherníhiv-Ovruch, del cual quedó desconectada tras el accidente de Chernóbil de 1986. Hasta 2020 era la capital de su propio raión.​​ Se ubica unos 40 km al norte de la capital distrital Kórosten, sobre la carretera P28 que lleva a Mazyr. Al este de la ciudad sale la carretera P02, que lleva a Kiev pasando por Ivankiv. Referencias