NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ugniv

Ugniv (ukrajinsko Угнів, poljsko Uhnów) je majhno mesto v zahodni Ukrajini, ki leži okoli 80 kilometrov severozahodno od območnega središča Lvova, v Nadbužanski kotlini na bregovih reke Solokije. Približno dva kilometra severno poteka meja s Poljsko. Mesto je bilo prvič pisno omenjeno leta 1360, magdeburške mestne pravice pa je prejelo leta 1462. Takrat se je nahajalo v Belškem vojvodstvu kot del kraljevine Poljske. Od leta 1772 do 1918 je mesto pripadalo avstrijski Galiciji in bilo od leta 1854 do 1867 sedež okrajnega glavarstva, nakar je bilo dodeljeno okrožju Rava Ruska in bilo tudi sedež okrajnega sodišča. Po koncu prve svetovne vojne je mesto postalo del Poljske. Med drugo svetovno vojno je bilo mesto od septembra 1939 do junija 1941 pod sovjetsko in od leta 1941 do 1944 pod nemško okupacijo, oktobra 1944 pa je bilo vrnjeno Poljski. V okviru poljsko-sovjetske izmenjave ozemelj leta 1951 je Poljska odstopila mesto s svojo okolico Sovjetski zvezi, v kateri je postala del Ukrajinske SSR. Je najmanjši kraj s statusom mesta v Ukrajini. Opombe Sklici Zunanje povezave Predstavnosti o temi Ugniv v Wikimedijini zbirki
Чернигов

Чернѝгов или Чернѝхив (на украински: Чернігів; на руски: Чернигов; на полски: Czernihów) е град в Северна Украйна, административен център на Черниговска област. Разположен на р. Десна. Има население от 300 500 жители (2005) и площ от 79 км². За първи път е споменат през 907 г. История Чернигов е един от най-старите славянски центрове в Киевска Рус. Първото му писмено споменаване е от 907 г. в летописа Повѣсть врємѧнныхъ лѣтъ, но като селище съществува от предния век. Бил е седалище на Черниговското княжество (1024-1263). През 1239 градът е превзет, ограбен и опустошен от монголите. По-късно преминава към Брянското княжество. През 1356 г. Чернигов е превзет от Великото литовско княжество и по-късно става център на Черниговското воеводство в рамките на Жечпосполита. От 1648 е в състава на Казашкото хетманство (Левобрежна Украйна), намиращо се във васално положение на Руското царство. От 1801 г. е губернски център на едноименната губерния на Руската империя. През бурните години на Гражданската война властта неколкократно преминава от ръце в ръце. Първоначално, след Февруарската революция (1917), се формира Украинската Централна Рада (съвет), който провъзгласява Украинската народна република. За кратко, февруари – март 1918 градът е окупиран от болшевиките, след което се връща под властта на Украинската народна република. Следва периодът на Втория хетманат (май-декември 1918), а след него – Петлюровската Директория. За кратко в града влизат и войските на ген. Деникин. Окончателно Чернигов пада под съветска власт в края на 1919 година. През 1932-33 г. населението на града, както и в други части на Украйна, е подложено на гладомор. През ВСВ настъпващата 2-ра армия на вермахта превзема града на 9 септември 1941, съпроводено с масирани бомбардировки, като 70% от сградите и предприятията са сринати. Две години по-късно, в резултат на контранастъпление на Централния фронт на РККА с командир ген. Рокосовски, градът е освободен на 21 септември 1943, но е сринат до основи. Възстановен е до 1968 г. Руско нападение над Украйна По време на руското нападение над Украйна през 2022 година градът, заедно с Киев, Харков, Мариупол и Миколаив, става един от основните обекти на атака през първата фаза на войната. Битката за него започва още от първия ден на нападението, 24 февруари, като постепенно преминава в обсада, която приключва на 4 април с фактическата украинска победа и отстъплението на руските войски от района. Личности Иван Минков (25 януари 2002 – 26 февруари 2022 г.), бесарабски българин, загинал в боевете за защитата на града от руското нападение над Украйна Други На Чернигов е наречена улица в квартал „Люлин“ в София (Карта). Побратимени градове Чернигов е побратимен с: Гомел, Беларус; Меминген, Германия; Тарнобжег, Полша; Петах Тиква, Израел; Габрово, България; Храдец Кралове, Чехия; Огре, Латвия. Изгледи Източници Външни препратки Официален сайт
Tjernihiv

Tjernihiv (ukrainsk: Чернігів, tr. Tjernihiv) er en by i det nordlige Ukraine med 286.899 (2020) indbyggere. Byen ligger ved floden Desna i Tjernihiv oblast. Tjernihiv er blandt de ældste byer i Ukraine, og var vigtig allerede under Kievriget. I 800-tallet var byen hovedstad for de østslaviske siverijanere. Byen er nævnt for første gang i 907, og var fra 1000-tallet til 1200-tallet hovedstad i det selvstændige fyrstendømme Tjernigov. I 1239 blev Tjernihiv plyndret af Den Gyldne Horde. I perioden 1370-1503 var byen underlagt Storfyrstedømmet Litauen, derefter under Storfyrstedømmet Moskva. I 1611 blev byen afstået til Polen-Litauen, men var fra 1654 en del af Bohdan Khmelnytskyjs autonome ukrainske stat. Efter denne stats fald i 1775 kom byen under Rusland igen. Siden dannelsen af Sovjetunionen har byen været en del af Ukraine. Byens erhvervsliv er centreret omkring tekstilproduktion, læderindustri, fødevareindustri og værkstedsindustri. Sport FK Desna Tjernihiv fodbold klub; Juri Gagarin stadion Gallery Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Csernyihiv

Csernyihiv (ukrán betűkkel: Чернігів, oroszul: Csernyigov) város Ukrajna északi részén. A város egyben a Csernyihivi terület központja. Jelenlegi becsült népessége 295 500 fő. Népessége Története Csernyihiv legrégebbi feljegyzése egy 907-ben készült krónikában található, de a jelek arra utalnak, hogy itt már a Kazár Birodalom idején is település volt. A 10. század vége körül a városnak saját szabályai lehettek. A 19. század folyamán itt tárták fel a Fekete Sírt, Kelet-Európa legnagyobb királyi sírját. A Kijevi Rusz déli részének ez volt a második legfontosabb és leggazdagabb települése. A 11. század elejétől itt volt a székhelye Csernyihiv befolyásos főkormányzójának, akinek az utasításai legalább olyan fontosak voltak, mint a kijevi főkormányzóé. Ez volt a legnagyobb főkormányzóság a Kijevi Rusz területén. Nem csak jobbágyfalvak, hanem Murom és Rjazany is a fennhatósága alá tartozott. A város aranykorában elérte a 25 000 fős lakosságot, majd ez 1239-től elkezdett hanyatlani a mongolok támadása idején. A terület 1353-ban a Litván Nagyfejedelemség fennhatósága alá került. A várost Mengli Giráj krími kán 1482-ben és 1497-ben feldúlta. Ezt követően a város többször gazdát cserélt. Először Moszkva, majd a Lengyel–Litván Unió fennhatósága alá került. Ekkor magdeburgi jogokat kapott. Látnivalók Feltámadás templom, barokk (1772–75), egykor Rozumov herceg családi temploma és temetkezési helye Teológiai Szeminárium épülete, egykor Polubotka Pál ezredes kúriája, 18. század eleje Mihály arkangyal és Szent Teodor templom, pszeudo bizánci ún. bolgár stílus, 18. század vége V.Tarnovszki Ukrán Régiségek Múzeuma Csernihiv Területi Képzőművészeti Múzeum, egykori lánygimnázium Területi Történeti Múzeum A volt kormányzói rezidencia Mazepi herceg kúriája A csernihivi erőd 12 ágyúja Szent Katalin kozák templom, (1715) Hősök sétánya. Kocsubinszki, Primakova, Antonova, Podvojszki és mások szobraival Mikolajevi érseki barátok háza Csernihivi Kollégium (1700) Borisz és Gleb katedrális, alapítója Bölcs Jaroszláv unokája, a csernihivi Dávid herceg Fekete Sír (Csorna Mogila) a legnagyobb óorosz sírhalom, átmérője 40 m, magassága 11 m, kerülete 170 m Osztapenko udvarháza (1906). Grigorij Kuzmics Osztapenko ezredes a csendes-óceáni orosz flotta admirálisának adjutánsa volt az orosz–japán háborúban. Kocjubinszki Mihály író (1870-1956) emlékmúzeuma. Elecki (Jeleckij) kolostor, 11. század, fő éke az Csernihivi Elecki Szűz ikonja Óorosz temető, több mint 250 9-11. századi sírral Szentháromság-Éliás kolostor a Boldin-hegy oldalán. 11-13. században Éliás kolostorként épült, 1677–1780 között Szentháromság-kolostorként (Троїцький монастир) építették tovább Érdekesség A vasútállomás monumentális épületét magyar és német hadifoglyok építették. (1999-ben átépítve) Galéria Jegyzetek További információk A Csernyihivi Városi Tanács honlapja (ukránul) Látnivalók (ukránul) és (angolul)
Cernihiv

Cernihiv, uneori numit Cernigău (în ucraineană : Чернігів, în latina medievală: Czernihovia), este oraș regional aflat în regiunea Cernihiv, din Ucraina. Deși subordonat direct regiunii, orașul este și reședința raionului Cernihiv. În Evul Mediu, a fost capitala cnezatului Cernihiv. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației orașului Cernihiv era vorbitoare de ucraineană (74,01%), existând în minoritate și vorbitori de rusă (24,5%). Localizare Coordonate: 51°29'28" N, 31°17'55" E. Orașul este situat pe râul Desna, afluent pe stânga al Niprului. Galeria Vezi și Lista orașelor din Ucraina Note
Чернигов

Чернигов (укр. Чернігів, рус. Чернигов) град је у Украјини, у Черниговској области. Чернигов је древни старословенски град, поред Кијева и Новгорода, један од три најважнијих градова Кијевске Русије. Данас је град административни центар Черниговске области. Према процени из 2012. у граду је живело 296.723 становника. Историја Први пут се Чернигов помиње у руско-византијском уговору из 907. године, који је био резултат Руске најезде Олега Новгородског на Цариград. За време Кијевске Русије град је био други по привредно-политичком значају, иза Кијева. Хронологија 1. век нове ере: на брежуљцима реке Десне насели се словенско племе Северјани крај 7. столећа: почетак формирања града Чернигова. Градња првих утврђења 9. столеће: Чернигов је центар племена Сиверјана и крајем стољећа улази под Кијевску Русију 907. година: најранији познати запис Чернигова у хронологији Повест минулих лета 992. година: Чернигов постаје епископија, први епископ је Неофит 11. век: град одбија напад Кумана 1112: велика суша 1120-1123: изградња Борисоглебскога сабора 1185: у Чернигову је написан један од значајних епа руске историје Слово о Игоровом походу 12. век: изградња Илинске цркве и подизање библиотеке 1239: напад Монгола и рушење града 1357-1358: окупација града од стране литовске кнежевине 1499-1503: град је део московске кнежевине 1611: окупиран од Пољака и 1618. по мировном договору Чернигов потпада у Пољско-литовску државу 1654: Чернигов постаје део Руске Империје 1801: постаје седиште черниговске губерније 1808. популација око 4.500 1917-1919: револуција 1925: популација 37.500 1941-1943: нацистичка окупација 2010: популација 298.000 Становништво Према процени, у граду је 2012. живело 296.723 становника. Партнерски градови Прилеп Габрово Гомељ Тарнобжег Брјанск Меминген Храдец Кралове Митишчи Огре Галерија Референце Спољашње везе
Tjernihiv

Tjernihiv (ukrainska: Чернігів ), även känd som Tjernigov (ryska: Чернигов), är en stad i norra Ukraina, belägen vid floden Desna i vilken staden har hamn. Den är huvudort i Tjernihiv oblast och hade 296 723 invånare i början av 2012. Bland näringar märks textil-, läder-, livsmedels- och verkstadsindustri. Historik Tjernihiv är en av de äldsta städerna i Ukraina. Staden var betydande i Kievriket. På 800-talet var den huvudstad hos de östslaviska severjanerna. Staden nämns första gången år 907. Den var från 1000-talet till 1200-talet huvudstad i ett eget furstendöme, furstendömet Tjernihiv. År 1239 plundrades staden av mongolerna. Från 1370 tillhörde staden storfurstendömet Litauen fram till 1503 då den tillföll Moskvariket, som år 1611 avträdde Tjernihiv till Polsk-litauiska samväldet. Staden blev efter Chmelnitskij-upproret och fördraget i Perejaslav 1654 en del av Tsarryssland. Från 1802 var Tjernihiv huvudstad i guvernementet Tjernigov. Sedan 1932 är den huvudort i det sovjetiska och sedermera ukrainska oblastet med samma namn. Ekonomi Industrin i Tjernihiv består främst av kemisk industri, livsmedelsindustri, belysningsindustri, byggmaterialindustri och träindustri. Forskning, utbildning och kultur I Tjernihiv finns många utbildnings- och forskningsinstitutioner inom såväl teknik, ekonomi, naturvetenskap, som konst och etnologi, liksom forskningsinstitut inom olje- och gasutvinning, tillverkning av syntetfiber, samt jordbrukets mikrobiologi. I staden finns bland annat Tjernihivs historiska museum och ett författarmuseum över Mychajlo Kotsjubynskyj, liksom dramatisk teater och en symfoniorkester. Sport FK Desna Tjernihiv Bildgalleri Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tjernihiv.﻿
Черкаси

Черкаси (на украински: Черкаси) е град от около 277 944 жители (2018) в Централна Украйна. До 2020 г. градът е самостоятелна административна единица, от 2020 г. е административен център на Черкаски район. Разположен е на десния бряг на река Днепър, край горната част на язовир „Кременчуг“, около 160 км югоизточно от Киев, столицата на Украйна. Железопътната линия между Москва и Одеса минава през Черкаси. Население Изменение числеността на населението на Черкаси: 1897 – 29 600; 1910 – 39 600; 1926 – 39 500; 1939 – 51 600; 1959 – 85 000; 1970 – 158 000; 1977 – 229 000; 1984 – 267 000; 2005 – 293 300; 2018 – 277 944. Образование В днешно време в града се намират: 8 професионални технически училища, 1 от които е висше художествено 8 техникума и колежа: Черкаски държавен бизнес-колеж Черкаски политехнически техникум Черкаски медицински колеж Колеж поа банково дело Берегиня, колегиум Колеж по икономика и управление Черкаски кооперативен икономико-правен колеж Черкаски търговски техникум 7 института: Черкаски институт по банково дело на Националната банка на Украйна Черкаски филиал на Волинския институт по икономика и мениджмънт Областен институт по следдипломно образование за педагогически работници Институт за преподготовка на кадри Межстопански учебен център по управление на селското стопанство Черкаски институт по пожарна безопасност „Героите на Чернобил“ 6 университета: Източноевропейски университет по икономика и мениджмънт Черкаски държавен технологически университет Черкаски национален университет „Б. Хмелницки“ Университет по съвременни знания Черкаски филиал на Харковския национален университет „В. Н. Каразин“ Черкаски филиал на Националния аерокосмически университет (ХАИ) Европейски университет по финанси, информационни системи, мениджмънт и бизнес 2 академии: Черкаски филиал на Одеската национална юридическа академия Черкаско-днепърска академия на науките Медии В града се издават: вестник „Акцент“ вестник „Прес-Център“ вестник „Вечерни Черкаси“ вестник „Весела переменка“ вестник „Уют“ вестник „Губернские ведомости“ вестник „Деловая Черкащина“ вестник „Новини Тижня“ вестник „Екстра прес“ областен обществено-политически вестник „Мисто“ вестник „Молод Черкащини“ вестник „Нова Доба“ вестник „Ринок Черкаси“ обществено-политически вестник „Земля Черкаска“ вестник „Черкаский край“ вестник „Черкаска Вежа“ Побратимени градове Черкаси е побратимен град или партньор с: Санта Роза, САЩ Бидгошч, Полша Перм, Русия Сомбор, Сърбия Сумгаит, Азербайджан Шатораляуйхел, Унгария Хрудим, Чехия Тираспол, Приднестровие Цзилин, Китай (Гирин) Бележки и източници Външни препратки Официален сайт на Черкаския градски съвет Архив на оригинала от 2008-02-12 в Wayback Machine. Черкаси. Градски информационен портал Архив на оригинала от 2020-11-01 в Wayback Machine.
Čerkasy

Čerkasy (ukrajinsky Черкаси, rusky Черкассы / Čerkassy) jsou město na střední Ukrajině, zhruba 200 km od Kyjeva. Leží na pravém břehu středního toku Dněpru. Čerkasy jsou administrativním, kulturním a ekonomickým centrem Čerkaské oblasti. Ve městě žije přibližně 270 tisíc obyvatel, převážně Ukrajinců. Dějiny Městečko bylo založeno ve 13. století na území Kyjevské Rusi. Od 14. století se nacházelo v hranicích Litevského velkoknížectví, v roce 1569 se stalo také častí Polského království. V 17. století městečko přežilo hodně kozáckých povstání a válek a roku 1679 po přesídleni části obyvatel na levý břeh město zůstalo skoro zničené. V roce 1791 Čerkasy obdržely magdeburské právo. Po druhém dělení Polska v roce 1793 se město stalo součástí Kyjevské gubernie Ruského impéria. Počet obyvatel v roce 1883 byl 15,7 tisíc a v roce 1897 už 26,6 tisíc. Po revoluci roku 1917 a občanské válce se město stalo částí Ukrajinské sovětské socialistické republiky. Od roku 1954 je město centrem Čerkaské oblasti. Od tohoto okamžiku až po vyhlášení nezávislosti Ukrajiny v roce 1991 probíhal největší rozvoj města a byly postaveny nejdůležitější průmyslové podniky města, například chemický závod AZOT. Vznikla tři nová velká sídliště a počet obyvatel vzrostl na téměř 300 tisíc. Památky Kvůli druhé světové válce a zatopení větší části pobřeží Dněpru se stará část města nedochovala. Známými zdejšími památkami jsou například Vrchol Slávy s pomníkem „Rodina-Mat“, chrám svatého Michala a také jediný buddhistický chrám na Ukrajině. Doprava Ve městě se nachází železniční stanice, říční přístav, malé letiště a dvě autobusová nádraží. Součástí cesty přes řeku je nejdelší most na Ukrajině, který spolu s několika přehradami tvoří přejezd přes Dněpr dlouhý přibližně 12 km.[zdroj?] Rodáci Mojsej Urickij (1873–1918), politik Georgij Pjatakov (1890–1937), politik Artem Dovbyk (* 1997), fotbalista Ilja Kovtun (* 2003), sportovní gymnasta, stříbrný medailista na LOH 2024 Galerie Partnerská města Aktau, Kazachstán Bydhošť, Polsko Perm, Rusko Petach Tikva, Izrael Santa Rosa, USA Sumqayit, Ázerbájdžán Tiraspol, Moldavsko Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Čerkasy na Wikimedia Commons
Tcherkassy

Tcherkassy (en ukrainien : Черкаси, en russe : Черка́ссы) est une ville d'Ukraine et le chef-lieu de l'oblast de Tcherkassy, situé sur la rive Ouest du Dniepr, à mi-chemin entre Kiev et Dnipro. Sa population s'élevait à 269 836 habitants en 2022. Géographie Tcherkassy est située sur la rive droite du réservoir de Krementchouk sur le Dniepr, à 159 km — 189 km par la route — au sud-est de Kiev. Histoire Tcherkassy fut probablement fondée au XIIIe siècle et intégrée un siècle plus tard dans le grand-duché de Lituanie. C'était une forteresse, lieu de refuge pour les habitants des steppes, plus qu'une ville. La région devint une starostie, rapidement lieu de rassemblement des Cosaques qui formaient au milieu du XVIe siècle la majorité de sa population. Tcherkassy était en quelque sorte la capitale des Cosaques des villes. En aval du Dniepr commençait déjà le domaine des Cosaques Zaporogues. En 1569, la ville fut intégrée à la couronne polonaise, avec l'ensemble de l'Ukraine. Au cours de la Seconde Guerre mondiale, Tcherkassy fut bombardée dès le 22 juin 1941 et occupée par l'armée allemande le 22 août suivant. La région de Tcherkassy fut le théâtre d'une grande bataille d'encerclement de plusieurs unités allemandes le long du Dniepr, à la fin de l'année 1943. La poche de Korsoun regroupa quelque 50 000 hommes appartenant à plusieurs unités allemandes et étrangères, dont la division SS Wiking (volontaires nord-européens de la Waffen SS) et la Brigade d'assaut SS Wallonie du chef rexiste Léon Degrelle. Le 17 février 1944, une opération de percée réussit à faire sortir du « chaudron » (Kessel en allemand) quelques milliers d'hommes. La ville fut libérée par l'Armée rouge le 14 décembre 1943, mais était presque entièrement détruite. En 1954, la ville devint le chef-lieu du nouvel oblast de Tcherkassy. Dans les années 1960, la ville connut un essor rapide grâce à la nouvelle centrale hydroélectrique de Krementchouk et au réservoir de Krementchouk. Divers établissements industriels furent mis en service, notamment trois grandes usines chimiques : Azot (engrais azoté), Himvolokno (fibres synthétiques) et Himreaktyv (réactifs chimiques pour la défense). Population Démographie Recensements (*) ou estimations de la population : Nationalités Transports Tcherkassy possède un aéroport (code AITA : CKC) et une gare ferroviaire. Sport Football : Dnipro Tcherkassy. Basket-ball : BK Tcherkaski Mavpy. Personnalités liées Fedir Chvets, né dans la région, député du Parti ukrainien des socialistes révolutionnaires, enseignant et géologue. Artem Tchekh, écrivain né en 1985 à Tcherkassy. Irena Karpa, née le 8 décembre 1980 à Tcherkassy, écrivaine, journaliste, et chanteuse. Culture Le Zoo Roshen de Tcherkassy. Jumelage Notes et références Articles connexes Bataille de Tcherkassy Liens externes Site officiel Ressource relative à la musique : MusicBrainz (uk) « Informations officielles »(Archive.org • Wikiwix • Google • Que faire ?) Portail de l’Ukraine
Čerkasy

Čerkasi, Čerkasy (ukrajinski: Черкаси, ruski: Черкассы, njemački Tscherkassy, poljski: Czerkasy, hebrejski: צ'רקסי) je grad u središnjoj Ukrajini središte Čerkaške oblasti. Zemljopis Čerkasi se nalazi u središnjoj Ukrajini na rijeci Dnjepru, udaljen 156 km od Kijeva, 247 km željeznicom i 188 km cestom. Stanovništvo Po službenom popisu stanovništva iz 2001. godine grad je imao 295.400 stanovnika, prema procjeni stanovništva iz 2009. godine grad je imao 287.741 stanovnika. Etnički sastav Prema podacima u grad je 1926. godine živjelo najviše Ukrajinaca 61,9%, Židova 27,6% i Rusa 8,6%, prema podacima u grad je 1959. godine živjelo najviše Ukrajinaca 70%, Rusa 22% i Židova 6%. Poznate osobe Ilija Kovtun, gimnastičar Gradovi prijatelji Bydgoszcz, Poljska Santa Rosa, SAD Perm, Rusija Galerija Izvori Vanjske poveznice Službena stranica grada Arhivirana inačica izvorne stranice od 10. siječnja 2003. (Wayback Machine) Ostali projekti
Cserkaszi

Cserkaszi (ukránul: Черкаси, oroszul: Черкассы Cserkasszi) város Ukrajna középső részén. A Cserkaszi terület és a Cserkaszi járás közigazgatási központja. Kijevtől 200 km-re délre, a Kremencsuki-víztározó mellett fekszik. Közlekedés A Moszkvából Odesszába tartó vasút átmegy a városon. Itt szeli át a Dnyepert egy 12 km hosszú kombinált vasúti és közúti híd. Felsőoktatás Két egyeteme van: a Bohdan Hmelnickij Nemzeti Egyetem és a Cserkaszi Állami Műszaki Egyetem. Népessége 1897: 29 600 fő 1910: 39 600 fő 1926: 39 500 fő 1939: 51 600 fő 1959: 85 000 fő 1970: 158 000 fő 1977: 229 000 fő 1984: 267 000 fő 2005: 293 000 fő Testvérvárosai Bydgoszcz (Lengyelország) Santa Rosa (USA) Perm (Oroszország) További információk A Cserkaszi Városi Tanács honlapja
Tsjerkasy

Tsjerkasy (Oekraïens: Черкаси, [t͡ʃerˈkɑsɪ]) is een stad in het midden van Oekraïne. Het is de hoofdstad van de oblast Tsjerkasy en tevens het bestuurlijke centrum van het omliggende rajon Tsjerkasy, waar de stad zelf geen deel van uitmaakt, omdat het een apart stadsrajon vormt. Tsjerkasy heeft 264.013 inwoners (2025). De stad is gelegen aan het Stuwmeer van Krementsjoek, een onderdeel van de rivier de Dnjepr, zo'n 200 km ten zuiden van de Oekraïense hoofdstad Kiev. De spoorlijn van Moskou naar Odessa loopt door Tsjerkasy, waar hij de Dnjepr kruist door middel van een gecombineerde spoor- en autobrug met een lengte van twaalf kilometer. Tsjerkasy is een universiteitsstad met een nationale en een technische universiteit. Het is ook de hoofdplaats van een Orthodox bisdom. Geboren Artem Dovbyk (1997), voetballer Vitaliy Mykolenko (1999), voetballer Artem Bondarenko (2000), voetballer
Chercássi

Chercássi ou Tchercássi (em ucraniano: Черкаси, em polonês/polaco: Czerkasy, em russo: Черкассы, em alemão: Tscherkassy) é uma cidade de cerca de 274.762 (2020), no centro da Ucrânia. Capital do Oblast de Chercássi, bem como o centro administrativo para o envolvente raion (distrito) de Chercássi. A cidade em si é uma região administrativa separada (raions) em Chercássi. A cidade está situada nas margens do Krementjuk barragem no rio Dniepre cerca de 160 km a sudeste da capital ucraniana, Quieve. A linha ferroviária entre Moscou e Odessa passa pelo Chercássi passar esta rio Dniepre em um 12 km de comprimento combinado ferroviário e rodoviário ponte represa. História A cidade foi provavelmente fundada no século XIII. A partir do século XIV, parte da Lituânia, a partir de 1569 na Polônia (sob o nome de Czerkasy). Foi a cidade real do Reino da Polônia, que pertenceu administrativamente à Voivodia de Quieve. Capturado pela Império Russo na segunda partilha da Polônia em 1793. De 1922, uma parte da União Soviética, de 1941 a 1943, sob ocupação alemã. Parte da Ucrânia desde 1991. Demografia 1897 - 29.600 habitantes 1910 - 39.600 habitantes 1926 - 39.500 habitantes 1939 - 51.600 habitantes 1959 - 85.000 habitantes 1970 - 158.000 habitantes 1977 - 229.000 habitantes 1984 - 267.000 habitantes 2005 - 293.000 habitantes Censo de 1926: Ucranianos - 61,9% Judeu - 27,6% Russos - 8,6% Censo de 1959: Ucranianos - 70% Russos - 22% Judeu - 6% Censo de 2001: Ucranianos - 83,4% Russos - 13,1% Judeu - 0.5% Referências Ligações externas