Chyriv

Chyriv (ukrajinsky Хирів, rusky Хыров, Chyrov, polsky Chyrów, česky Chýrov) je město v Sambirském rajónu, ve Lvovské oblasti na Ukrajině. K roku 2019 v něm žilo přes tři tisíce dvě stě obyvatel. Chyriv leží na řece Stryvihor (ukrajinsky Стривігор, polsky Strwiąż). Chyrivská městská územní hromada (ukrajinsky Хирівська міська територіальна громада) je územní hromada s administrativním centrem v Chyrivu. Má rozlohu 218,0 km2 a v roce 2025 v ní žilo 15 231 obyvatel. V této hromadě je město Chyriv a tyto vesnice: Bereziv (Березів), Bunkovyči (Буньковичі), Čapli (Чаплі), Hlyboka (Глибока), Horodovyči (Городовичі), Humanec (Гуманець), Ivaniv (Іванів), Katyna (Катина), Libuchova (Лібухова), Lopušnycja (Лопушниця), Murovane (Муроване), Pavlivka (Павлівка), Poljana (Поляна), Rajnova (Райнова), Skelivka (Скелівка), Slyvnycja (Сливниця), Slochyni (Слохині), Starjava (Старява), Šumyna (Шумина), Tarnavka (Тарнавка), Terlo (Терло), Velyka Sušycja (Велика Сушиця), Zariččja (Заріччя), Zasadky (Засадки). Poloha Chyriv leží nedaleko západního okraje Lvovské oblasti a tím i celé Ukrajiny, jen zhruba patnáct kilometrů východně od polsko-ukrajinské hranice. Nejbližším městem v okolí je jen nepatrně lidnatější Dobromyl ležící zhruba osm kilometrů severozápadně, centrem oblasti bývala polská Přemyšl. Dějiny První písemná zmínka je z roku 1374, kdy s privilegiem knížete Vladislava II. Opolského sídlo vlastnili rytíři Herburtové z Fulštejna, rod přišlý z Moravy. V roce 1528 byla Chyrivu udělena městská práva. Dřevěný římskokatolický kostel dal postavit v roce 1531 Andrzej Tarło, později byl proměněn na kalvínský. Po jeho požáru za třetí severní války byl roku 1710 postaven nový zděný kostel. V roce 1580 zde dva jezuité založili jezuitskou kolej, která patřila k největším v polské monarchii, významné bylo její chlapecké gymnázium, matematické a přírodovědné muzeum i knihovna. Až do dělení Polska v roce 1772 byl součástí polského království, pak náležela do habsburské Haliče a byla zrušena. K obnovení došlo až roku 1886 . Dne 13. května 1872 byl zahájen provoz na železniční trati z Přemyšlu. Město mělo početnou židovskou komunitu, která si kromě vlastního hřbitova dala roku 1740 postavit synagogu. Podle sčítání lidu mělo město k roku 1913 3400 obyvatel, z nichž okolo 1000 bylo Poláků i Ukrajinců a 2000 Židů. V letech 1918-1919 se Chyriv stal jedním z bojišť polsko-ukrajinské války. Krvavá bitva o Chyriv mezi Západoukrajinskou lidovou republikou a Polskem trvala od 5. do 16. prosince 1919. Zvítězili Poláci v čele s rakousko-uherským generálem německého původu Antinem Kravsem, a proto v meziválečném období patřil Chyriv do druhé Polské republiky, než jej v rámci invaze do Polska zabral v roce 1939 Sovětský svaz, po něm roku 1941 nacistické Německo. Jezuitská kolej a knihovna byly během nacistické okupace v roce 1941 rovněž zrušeny, knihovna se naštětí dochovala a byla katalogizována; na katalogizaci se tehdy podílel polský spisovatel Bruno Schulz. Budovy jezuitské koleje sloužily oběma armádám jako kasárna i lazaret. Při osvobozování města zde padlo mnoho vojáků Rudé armády, kterým byl na masovém hrobě postaven památník s bronzovou sochou vojáka. Na konci války byl Chyrič včleněn do Ukrajinské sovětské socialistické republiky a s rozpadem Sovětského svazu se stal v roce 1991 součástí samostatné Ukrajiny. Po roce 2014 byla jezuitská kolej s kostelem zakoupena do soukromého majetku a opravena. Památky Pravoslavný kostel přesvaté Bohorodičky z roku 1846, architekt Alojz Bondraško Římskokatolický kostel sv. Josefa s jezuitskou kolejí, založili roku 1580 jezuité Marian Ignacy Dzierżykraj-Morawski a Henryk Jackowski. Další kostely: sv. Vavřince, zvonice kostela sv. Martina ve Skelivce, kostel sv. Jana ve vsi Bereziv Dvě usedlosti z 19. století, dochované v místních částech Skelivka a Chapli Osobnosti a kultura Spisovatel Jaroslav Hašek byl údajně na zdejší jezuitské koleji ubytován a inspirovala ho, že nechal přes Chyrów cestovat svého hrdinu Josefa Švejka. Přes Chyriv je proto vedena cyklotrasa Stezkou po stopách dobrého vojáka Švejka. Jaroslav Pasternak (2. 1. 1892 Chyriv, † 22. 11. 1969 Toronto) – archeolog ukrajinské národnosti, vystudoval a působil v Praze, vrátil se domů, ale v roce 1944 emigroval ze SSSR do Německa, kde po válce přednášel slovanskou archeologii v Göttingenu. Rudolf Wünsch – hudební pedagog, krátce zde působil. Roman Abraham – polský generál, absolvent zdejšího jezuitského gymnázia Jan Brzechwa – polský spisovatel dětských knih, absolvent zdejšíhom jezuitského gymnázia Adam Kozłowiecki – kněz SJ, arcibiskup a kardinál, absolvent zdejšího jezuitského gymnázia Odkazy Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Chyriw na německé Wikipedii, Khyriv na anglické Wikipedii a Хирівська міська територіальна громада na ukrajinské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Chyriv na Wikimedia Commons