NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Biosfærereservatet Sortehavet

Biosfærereservatet Sortehavet (ukrainsk: Чорноморський біосферний заповідник) er et biosfærereservat i Ukraine, der ligger ved kystzonen på den nordlige Sortehavskyst, der dækker regioner i Kherson- og Mykolaiv-oblasterne og inkluderer Tendra-bugten og Yahorlyk-bugten. Reservatet er en del af Ukraines Nationale Videnskabsakademi. Historie Reservatet blev oprindeligt etableret den 14. juli 1927 som en del af Trans-Maritime Preserve ved dekret nr. 172 fra Council of People's Commissars of Ukrainian SSR. I 1933 blev fredningen en selvstændig forskningsinstitution. I 1973 blev Donau-flodsletterne, Kinski-øerne i Jahorlytska-bugten og den lavvandede del af Tendra-bugten tilføjet til Sortehavsområdet. Næste år blev det nærliggende Biloberezjzjja Svjatoslava Nationalpark også annekteret. I 1981 blev Donau-flodsletterne et selvstændigt område. I 1983 blev der etableret Sortehavets biosfærereservat, der omfattede Sortehavets statsreservat og Yahorlyk State Ornithological Reserve (som dets bufferzone). I december 1984 blev reservatet optaget i World Network of Biosphere Reserves. Reservatet er også inkluderet på den internationale liste over Ramsar-områder. Området blev beskadiget i marts 2022 under den russiske invasion af Ukraine, da kampene om Kherson forårsagede flere brande i området. Kilder og henvisninger Sortehavets biosfærereservat (essay) Kort beskrivelse Oversigt Kort beskrivelse på stedet for Ukraines biosfærereservater Arkiveret 10. maj 2022 hos Wayback Machine Virksomhedsbeskrivelse Arkiveret 2. marts 2013 hos Wayback Machine Præsidentielt dekret om at udvide området for bevaret Oversigt på ukrainaincognita.com
Biosphärenreservat Schwarzes Meer

i3i6 Das Biosphärenreservat Schwarzes Meer (ukrainisch Чорноморський біосферний заповідник/Tschornomorskij biosfernyj sapowidnyk, russisch Черноморский биосферный заповедник/Tschernomorski biosfernyj sapowednik) befindet sich an der nördlichen Küste des Schwarzen Meeres, im Westen des Rajon Hola Prystan, ca. 45 km südwestlich von der ukrainischen Stadt Cherson. Es umfasst flache Küstengewässer, die Landschaft des Mündungsdeltas des Dnepr, Marschlandschaften, Feuchtgebiete, Dünengebiete und Steppe-Landschaften. Wegen der intensiven landwirtschaftlichen Nutzung der ukrainischen Steppenlandschaft (nicht zuletzt wegen der sehr fruchtbaren Böden), hat das Biosphärenreservat eine bedeutsame Funktion in Hinblick auf den Schutz der typischen, nicht-kultivierten Landschaft in der Region des nördlichen Schwarzen Meeres. Geschichte Das Biosphärenreservat wurde am 14. Juli 1927 als Einrichtung der damaligen Sowjetunion als nationaler Naturpark durch den Beschluss Nr. 174 „Über die Einrichtung von Meeres-Reservaten des Schwarzen Meeres und des Asowschen Meeres“ des Obersten Rates der UdSSR gegründet. Am 25. November 1983 wandelte die Nationale Akademie der Wissenschaften den Naturpark in ein Biosphärenreservat um, das am 13. Februar 1985 in das internationale Netzwerk von UNESCO Biosphärenreservaten aufgenommen wurde. Das Biosphärenreservat wurde während des Russischen Überfalls auf die Ukraine im März 2022 durch Brände beschädigt. Fauna Im Biosphärenreservat wurden bis heute 457 Wirbeltierarten beobachtet; darunter 80 Fischarten, 5 Amphibienarten, 9 Reptilienarten, 53 Säugetierarten und 306 Vogelarten. Die somit sehr reichhaltige Vielfalt der Vogelpopulation im Biosphärenreservat Schwarzes Meer genießt besonderen Schutz in drei im Biosphärenreservat liegenden Schutzzonen nach der Ramsar-Konvention. Einflussfaktor Mensch Im Biosphärenreservat selbst gibt es keine menschlichen Siedlungen, doch leben 12.000 Menschen permanent in direkter Nachbarschaft zu den Grenzen des Reservats. Fischfang ist die einzige wirtschaftliche Aktivität innerhalb des Reservats (in den Pufferzonen), doch wird in der direkten Umgebung Viehzucht, Waldbau, Salzgewinnung und bewässerungsintensiver Feldbau betrieben. Ein Naturkundemuseum im Reservat dient der Förderung des Umweltschutzgedankens bei Schulkindern und auch der breiten Öffentlichkeit. Über die Verwaltung des Biosphärenreservats wird auch eine Umweltorganisation für Kinder koordiniert. Siehe auch Nationalparks in der Ukraine Liste der Ramsar-Gebiete in der Ukraine Weblinks Black Sea Biosphere Reserve. In: wownature.in.ua. Abgerufen am 8. Juni 2023 (englisch). Einzelnachweise
Black Sea Biosphere Reserve

The Black Sea Biosphere Reserve (Ukrainian: Чорноморський біосферний заповідник) is a biosphere reserve of Ukraine that is located at littoral zone of the northern Black Sea coast covering regions of the Kherson and Mykolaiv Oblasts and including Gulf of Tendra and Yahorlyk Bay. The reserve is part of the National Academy of Sciences of Ukraine. History The preserve was initially established on July 14, 1927, as part of the Trans-Maritime Preserve by the decree No. 172 of the Council of People's Commissars of Ukrainian SSR. In 1933, the preserve became an independent research institution. In 1973 to the Black Sea Preserve were added the Danube floodplains, Kinski islands in Yahorlyk Bay, and the shallow portion of the Gulf of Tendra. Next year, the neighboring Yahorlyk reserve was annexed as well. In 1981, the Danube floodplains became an independent preserve. In 1983, there was established the Black Sea Biosphere Reserve that included the Black Sea State Preserve and the Yahorlyk State Ornithological Reserve (as its buffer zone). In December 1984, the reserve was accepted to the World Network of Biosphere Reserves. The territory of the preserve is included in the International list of Ramsar Convention. The preserve was damaged in March 2022 during the Russian invasion of Ukraine, when ongoing fighting caused several fires in the area. Fauna The fauna of the reserve includes about 3500 species. Among them are the most diverse insects, of which about 2200 species are known here, arachnids — 168 species, and mollusks — 65 species. Vertebrates are represented by 462 species, including a wide variety of birds — 304 species have been recorded. The reptile fauna comprises 9 species and is one of the most diverse among Ukrainian reserves. For all the years of observations in the marine waters of the reserve, 83 species of fish, or about 50% of the species composition of the Black Sea fish fauna, have been found. The terrestrial mammalian fauna includes 50 species, and the marine fauna — 3 species. See also List of nature reserves of Ukraine Environmental impact of the 2022 Russian invasion of Ukraine References External links Black Sea Biosphere Reserve (Essay) Brief description Overview Brief description at site of the biosphere reserves of Ukraine Archived May 10, 2022, at the Wayback Machine Company description Archived March 2, 2013, at the Wayback Machine Presidential decree to expand the territory of the preserve Overview at ukrainaincognita.com
Reserva de la Biosfera del Mar Negro

La Reserva de la Biosfera del Mar Negro (en ucraniano: Чорноморський біосферний заповідник) es una reserva de la biosfera de los litorales de Ucrania que cubre regiones de Jersón y el Óblast de Nicolaiev e incluye el Golfo de Tendra y la Bahía de Yahorlyk. La reserva es parte de la Academia Nacional de Ciencias de Ucrania.​ Historia La reserva se estableció inicialmente el 14 de julio de 1927 como parte de la Reserva Transmarítima por el decreto N.º 172 del Consejo de Comisarios del Pueblo de la República Socialista Soviética de Ucrania. En 1933, la reserva se convirtió en una institución de investigación independiente. En 1973, se agregaron a la Reserva del Mar Negro las llanuras aluviales del Danubio, las islas Kinski en la bahía de Yahorlyk y la parte poco profunda del golfo de Tendra. El próximo año, también se anexó la reserva vecina de Yahorlyk. En 1981, las llanuras aluviales del Danubio se convirtieron en una reserva independiente. En 1983, se estableció la Reserva de la Biosfera del Mar Negro que incluía la Reserva Estatal del Mar Negro y la Reserva Ornitológica Estatal de Yahorlyk (como su zona de amortiguamiento). En diciembre de 1984, la reserva fue aceptada en la Red Mundial de Reservas de Biosfera. El territorio de la reserva está incluido en la lista internacional de la Convención de Ramsar. La reserva resultó dañada en marzo de 2022 durante la invasión rusa de Ucrania, cuando los combates en curso provocaron varios incendios en la zona.​ Fauna La fauna de la reserva incluye alrededor de 3500 especies. Entre ellos se encuentran los insectos más diversos, de los cuales aquí se conocen alrededor de 2200 especies, arácnidos, 168 especies y moluscos, 65 especies. Los vertebrados están representados por 462 especies, incluida una amplia variedad de aves: se han registrado 304 especies. La fauna de reptiles comprende 9 especies y es una de las más diversas entre las reservas ucranianas. Durante todos los años de observaciones en las aguas marinas de la reserva, se han encontrado 83 especies de peces, o alrededor del 50% de la composición de especies de la fauna de peces del Mar Negro. La fauna de mamíferos terrestres incluye 50 especies y la fauna marina, 3 especies. Referencias
Réserve de biosphère de la mer Noire

La Réserve de biosphère de la mer Noire (en ukrainien : Чорноморський біосферний заповідник) est une zone protégée d'Ukraine méridionale, dépendant des oblasts de Kherson et de Mykolaïv. Géographie Cette réserve est située pour l'essentiel dans la partie ouest de l'oblast de Kherson, et du raïon de Skadovsk. Elle s'étend pour partie sur la péninsule de Kinbourn au nord, et sur la péninsule de Iahorlyk au sud, qui enserrent la baie de Iahorlyk. Elle s'étend également plus au sud, sur la baie de Tendra et la flèche de Tendra, face à la mer Noire au sud. Cette réserve dépend de l'Académie nationale des sciences d'Ukraine et son administration se trouve dans la ville de Hola Prystan, dans l'oblast de Kherson. Cette réserve a été créée en 1927 ; en 1976, elle atteignait 64 804 hectares. Cette réserve se compose de trois zones naturelles : forestière-steppique, côtière et insulaire. Références Liens externes Site officiel Ressource relative à la géographie : Réserves de biosphère Portail de l’Ukraine Portail du monde maritime Portail de la conservation de la nature
Biosfeerreservaat Zwarte Zee

Het Biosfeerreservaat Zwarte Zee (Oekraïens: Чорноморський біосферний заповідник; Russisch: Черноморский биосферный заповедник) is gelegen in de oblast Cherson en Oblast Mykolajiv van Oekraïne. Het gebied werd op 14 juli 1927 tot staatsreservaat benoemd per resolutie van de Raad van Volkscommissarissen van de Sovjet-Unie. Op 25 november 1983 werd besloten om het gebied om te zetten naar een biosfeerreservaat. In 1985 volgde de toevoeging van het gebied aan de lijst van biosfeerreservaten onder het Mens- en Biosfeerprogramma van UNESCO. Het doel is het ecosysteem van het Biosfeerreservaat Zwarte Zee te beschermen, het ontwikkelen van wetenschappelijke kennis voor het behoud van het gebied en het doen van ecologische onderzoeken. Flora en fauna Het Biosfeerreservaat Zwarte Zee bestaat uit vijf deelgebieden op het vasteland, enkele eilanden, de Jahorlytskabaai en de Tendrivskabaai. Beide baaien vallen onder de Conventie van Ramsar als watergebied van internationaal belang. Op het schiereiland Jahorlytsky Koet en Potiïvska zijn voorbeelden van de Pontisch-Kaspische Steppe te vinden. Hier kunnen typische steppevogels als grote trap (Otis tarda) en kleine trap (Tetrax tetrax) en zoogdieren als bobakmarmot (Marmota bobak) worden gevonden. Ook zijn er bijzondere planten te vinden als Tulipa suaveolens, Pulsatilla pratensis en moerasorchis (Anacamptis palustris). In de baaien zijn strandplevieren (Charadrius alexandrinus), steltkluten (Himantopus himantopus) en roze pelikanen (Pelecanus onocrotalus) te vinden en op de eilanden broeden schaarse of zeldzame vogelsoorten als reuzenzwartkopmeeuw (Ichthyaetus ichthyaetus), dunbekmeeuw (Chroicocephalus genei), dwergstern (Sternula albifrons), reuzenstern (Hydroprogne caspia), lachstern (Gelochelidon nilotica) en grote stern (Thalasseus sandvicensis). Het is bovendien de enige plek in de voormalige Sovjet-Unie waar zwartkopmeeuwen (Ichthyaetus melanocephalus) broeden. De Jahorlytska- en Tendrivskabaai liggen langs de trekroute van de met uitsterven bedreigde dunbekwulp (Numenius tenuirostris), die hier voorheen als passant in het najaar werd gezien. Er zijn geen recente waarnemingen bekend van de dunbekwulp in dit gebied, maar de twee baaien gelden nog wel als belangrijke beschermingszone voor de soort. Afbeeldingen
Črnomorski biosferni rezervat

Črnomorski biosferni rezervat (ukrajinsko Чорноморський біосферний заповідник, latinizirano: Čornomorskij biosfernij zapovidnik) je strogi naravni rezervat – »zapovednik«, ki obsega ozemlje ob severni obali Črnega morja v Hersonski in Mikolajivski oblasti na jugu Ukrajine, približno 45 km jugozahodno od mesta Herson. Rezervat je bil vzpostavljen leta 1927 za zaščito priobalnih suhih step in peščenih aren, plitvin in slanih močvirij, ki služijo kot pomembno gnezdišče in prezimovališče ptic. S približno 100.000 hektarji površin je eden največjih ukrajinskih naravnih rezervatov. Obsega kopna območja polotoka Jagorlik kut, več kot 20 nizkih peščenih otokov in Jagorliško ter Tendrivsko koso, ki zapirata istoimenska zaliva, poleg tega pa še morske plitvine znotraj njih. Rezervat deluje pod upravo Nacionalne akademije znanosti Ukrajine. Oba zaliva znotraj rezervata sta razglašena za Ramsarski mokrišči, celoten rezervat pa je tudi del omrežja rezervatov Unescovega programa Človek in biosfera. Ob začetku ruske invazije na Ukrajino je območje zasedla ruska vojska, od takrat je nedostopno. S satelitskih posnetkov je možno razbrati občutno okoljsko škodo invazije zaradi razlitij nafte in požarov. Že pred invazijo je bilo občasno v rabi za vojaško vadišče, zaradi česar so ukrajinsko vojsko kritizirale okoljevarstvene organizacije. Rastlinstvo in živalstvo Na območju rezervata je bilo zabeleženih približno 3500 vrst kopenskih živali in 700 vrst višjih rastlin, od tega več kot polovica zaščitenih po Bernski konvenciji. Po pomembnosti izstopajo endemične vrste. Tu živijo pomembne populacije vrst, kot so labod pevec in kričava čigra, endemično slepo kuže vrste Spalax arenarius in kobilica žagarica. Sklici Zunanje povezave Uradno spletno mesto
Глухов

Глухов (на украински: Глухів) е град в Сумска област на Украйна. Градът е разположен близо до границата с Русия. Има население от 35 800 души (2001). История При избухването на Балканската война в 1912 година човек от Глухов е доброволец в Македоно-одринското опълчение. Личности Родени в Глухов Александър Петров (1885/1886 – ?), македоно-одрински опълченец, Нестроева рота на 6 охридска дружина Дмитрий Бортнянски (1751 – 1825), руски композитор Иван Кулжински (1803 – 1884), просветен деец и писател Йосиф Шкловски (1916 – 1983), съветски астроном и астрофизик Бележки Галерия
Hlúkhiv

Hlúkhiv (en ucraïnès Глухів, en rus Глухов) és una ciutat de la província de Sumi, Ucraïna. El 2021 tenia 32.247 habitants. Es troba prop de la frontera amb Rússia i a 104 km al nord-oest de Sumi. Història La Crònica Primària assenyala Hlúkhiv com una ciutat de Sevèria el 1152. Esdevé seu d'una de les branques de la família principesca de Txerníhiv arran de la invasió mongola de Rússia. A partir de 1320, la regió formava part de la Confederació de Polònia i Lituània (voivodat de Txerníhiv de la Corona de Polònia) fins a la Unió de Lublin. Li fou atorgat el dret de Magdeburg el 1644 per Ladislau IV de Polònia. La ciutat conegué el seu període de més esplendor gràcies a Pere I de Rússia, que transferí la capitalitat de l'hetmanat cosac de Baturin a Hlúkhiv el 1708. La ciutat gaudí d'aquest estatus de capital fins al 1722, i novament entre 1727 i 1734. Sota els últims hetmans d'Ucraïna, la ciutat és renovada en estil barroc. Poc després aquestes joies arquitectòniques quedaren destruïdes per diversos incendis, i queden conservades poques edificacions d'aquesta època. Des de la fundació, el 1738, de la primera escola de cant de l'Imperi Rus, la ciutat compta amb un ric patrimoni musical, a tall d'exemple, Maksim Berezovski i Dmitri Bortnianski estudiaren a Hlúkhiv. La ciutat els erigí un monument a la plaça que duu el cognom de Bortnianski. Invasió russa de 2022 Va haver-hi combats entre l'exèrcit ucraïnès i l'exèrcit rus a la ciutat i als seus encontorns des del 24 de febrer del 2022 arran de la invasió russa d'Ucraïna. Referències
Hluchiv

Hluchiv (ukrajinsky Глухів; rusky Глухов – Gluchov) je město v Sumské oblasti na Ukrajině. Leží na řece Esmaň v blízkosti hranice s Ruskou federací zhruba 100 kilometrů na severovýchod od Konotopu a 140 kilometrů na severozápad od Sum. Dějiny Hluchiv je poprvé zmíněn v roce 1152 v Ipaťjevském letopise. V letech 1320 až 1503 byl součástí Litevského velkoknížectví, pak byl součástí Moskevského velkoknížectví. V roce 1618 se stal v rámci Republiky obou národů součástí Koruny polského království a v roce 1644 dostal od Vladislava IV. Vasy magdeburská městská práva. V roce 1654 se na základě Perejaslavské rady stal součástí Ruska. V roce 1664 v rámci Rusko-polské války Hluchiv neúspěšně obléhalo polské vojsko Jana Kazimíra II. V roce 1708 sem Petr Veliký přenesl z Baturynu sídlo kozáckého hejtmanátu, což výrazně přispělo k rozvoji města. Sídlem hejtmana byl zámek, který se dochoval v ruinách. Ve městě žila početná židovská komunita, postavila si dvě synagogy, které byly poničeny již při prvním bolševickém pogromu roku 1918, Židé pak vyhlazeni během druhé světové války. Doprava Přes Hluchiv prochází Evropská silnice E101 Moskva – Kyjev a začínají zde Evropská silnice E38 vedoucí do kazašského Šymkentu a Evropská silnice E101 vedoucí do Trosny v Orelské oblasti v Rusku. Památky Historické centrum města s domy a rezidencemi z 19. století se poměrně dobře dochovalo a tvoří pěší zónu města. Chrám sv. Mikuláše (1693), nejstarší svatyně, významný příklad ukrajinského baroka, knížecí krypta Chrám sv. Anastázie Chrám Proměnění Páně (Spaso-preobraženský), založen roku 1767 Klasicistní budova univerzity Barokní budova nemocnice sv. Eufrosiny Muzea: Městské muzeum místních tradic (bohaté sbírky shromažďované od roku 1902, 12 tisíc předmětů), Muzeu dopravy v agrotechnické škole Kultura a školství Kromě základních a středních škol, k nimž patří dvě historické budovy někdejšího chlapeckého a dívčího gymnázia, se ve městě nachází pedagogická univerzita. Dlouzhou tradici má Hudební akademie. Osobnosti Maxim Sozontovič Berezovskij (1745–1777), ukrajinský hudební skladatel Dmytro Bortňanskyj (1751-1825), ukrajinský hudební skladatel Andrej Kirilovič Razumovskij (1752-1836), ruský diplomat v Rakousku, mecenáš a sběratel umění; jeho první manželkou byla Alžběta z Thun-Hohensteinu Josif Samuilovič Šklovskij (1916-1985), astronom a astrofyzik Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Hlukhiv na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hluchiv na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Hlukhiv

Hlukhiv (ukrainsk: Глу́хів, ukrainsk udtale: [ˈɦɫu.x⁽ʲ⁾iu̯]) eller Glukhov (russisk: Глухов) er en lille historisk by ved floden Esman. Det er en By af regional betydning i Sjostka rajon i Sumy oblast i Ukraine, lige syd for den Ruslandnske grænse. Hlukhiv Kommune omfatter ud over byen Hlukhiv også landsbyen Sliporod. Byen har 31.789 (2022) indbyggere. Historie Den er kendt for at have været hovedstad i Kosak Hetmanatet (en) efter afsættelsen af Ivan Mazepa i 1708-1764. Den tidligere sovjetiske Chervone-Pustohorod-luftbase ligger i nærheden af Hlukhiv. Den russiske invasion 2022 Under Ruslands invasion af Ukraine 2022 var der sammenstød i Hlukhiv mellem Ukraines og det invaderende Ruslands militær i byen og de omkringliggende områder efter den 24. februar 2022. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Hluchiv

Hluchiv (in ucraino Глухів?) è una città ucraina (31 789 abitanti) nel distretto di Šostka, nell'oblast' di Sumy. Ospita l'amministrazione della comunità territoriale di Hluchiv, una delle comunità territoriali dell'Ucraina. Fino al 18 luglio 2020 Hluchiv costituiva una città di rilevanza regionale e non apparteneva ad alcun distretto, anche se era il centro amministrativo del distretto di Hluchiv. Come parte della riforma amministrativa dell'Ucraina la città fu integrata nel distretto di Šostka. Nel 2001, la popolazione della città era di 35.800 abitanti. Si trova vicino alla base aerea di Červone-Pustohorod. Note Voci correlate Liceo maschile di Hluchiv Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Hluchiv Collegamenti esterni Sito ufficiale, su hlukhiv-rada.gov.ua.
Hloechiv

Hloechiv (Oekraïens: Глухів, Hlukhiv [ˈɦluxiu̯]; Russisch: Глухов, [ˈgluxəf]) is een stad in Oekraïne. De stad is het administratief centrum van de gelijknamige rajon, waar het echter zelf geen deel van uitmaakt, en behoort tot de oblast Soemy, in het noordoosten van het land. De stad heeft ca. 36.000 inwoners (stand 2005). Hloechiv is een van de oudste steden van Oekraïne: het bestaan ervan gaat minstens terug tot 992. De oudste schriftelijke vermelding van de naam Hloechiv vinden in de Ipatjevkroniek, onder het jaar 1152. In 1644 kreeg de stad - toentertijd in het Pools-Litouwse Gemenebest - stadsrechten naar het model van Maagdenburg. Later, in de achttiende eeuw, lag Hloechiv in de kozakkenstaat op de linkeroever van de Dnjepr, deel van het Russische keizerrijk. Onder de hetmannen Ivan Skoropadsky (1708-1722) en Danylo Apostol (1727-1734) was Hloechiv de hoofdstad van deze staat. Onderzoeksinstituut In de stad bevindt zich het Instituut voor Bastvezelgewassen (Instytoet loebjanych koeltoer) van de Nationale Academie van Wetenschappen van Oekraïne. Dit instituut is een van de grootste onderzoeksinstituten ter wereld die zich bezighouden met de studie naar hennep. Geboren Dmitri Bortnjansky (18 oktober 1751), Russisch componist Sergij Sednev (19 december 1983), biatleet Foto's Externe link Onofficiële website van Hloechiv