NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Rosilna

Rosilna (ukrainisch Росільна; russisch Росильна, polnisch Rosólna bzw. ab den 1890er Jahren Rosulna) ist ein Dorf in der ukrainischen Oblast Iwano-Frankiwsk mit etwa 3169 Einwohnern (2024). Rosilna war bis 2017 die einzige Ortschaft der gleichnamigen, 33 km² großen Landratsgemeinde (Росільнянська сільська рада/Rosilnjanska silska rada) im Nordwesten des Rajon Bohorodtschany, am 21. Juli 2017 wurde das Dorf ein Teil der neugegründeten Landgemeinde Dswynjatsch (Дзвиняцька сільська громада/Dswynjazka silska hromada). Am 12. Juni 2020 wurde das Dorf ein Teil des Rajons Iwano-Frankiwsk; bis dahin lag es im Rajon Bohorodtschany. Die Ortschaft liegt im Osten der historischen Landschaft Galizien an der Territorialstraße T–09–02 im Tal der Sadschawka (Саджавка), einem 28 km langen, linken Nebenfluss der Bystryzja Solotwynska 15 km westlich vom Rajonzentrum Bohorodtschany und 34 km südwestlich vom Oblastzentrum Iwano-Frankiwsk. Die ersten schriftlichen Erwähnungen des Dorfes finden sich in Quellen von 1785 bis 1788 (als Rossulna), er gehörte dann bis 1918 zum österreichischen Galizien. Im Februar 1915 kam es im Ortsgebiet zu Kämpfen zwischen Truppen der russischen Armee und österreichisch-ungarischen Truppen. Nach dem Ende des Ersten Weltkrieges kam der Ort zu Polen, war hier ab 1921 in die Woiwodschaft Stanislau, Powiat Nadwórna, Gmina Rosulna eingegliedert und wurde im Zweiten Weltkrieg erst von der Sowjetunion und ab 1941 bis 1944 von Deutschland besetzt und dem Distrikt Galizien angeschlossen. Nach der Rückeroberung durch sowjetische Truppen 1944 kam er 1945 wiederum zur Sowjetunion und wurde in die Ukrainische SSR eingegliedert, seit 1991 ist der Ort Teil der heutigen Ukraine. Weblinks Eintrag zum Ort in der Enzyklopädie der Geschichte der Städte und Dörfer der Ukrainischen SSR (ukrainisch) Rosólna. In: Filip Sulimierski, Władysław Walewski (Hrsg.): Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich. Band 9: Poźajście–Ruksze. Walewskiego, Warschau 1888, S. 766 (polnisch, edu.pl). Einzelnachweise
Rosulna

Rosulna (ukr. Росільна) – wieś w rejonie iwanofrankiwskim (do 2020 roku w rejonie bohorodczańskim) obwodu iwanofrankiwskiego. Miejscowość liczy 3212 mieszkańców. Południową część wsi stanowi dawniej odrębna wieś Bania. W 1854 roku Rosulna liczyła 1002 a Bania 715 mieszkańców. W II Rzeczypospolitej miejscowość była siedzibą gminy wiejskiej Rosulna w powiecie nadwórniańskim województwa stanisławowskiego. Przypisy Linki zewnętrzne Rosólna z Banią, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. IX: Pożajście – Ruksze, Warszawa 1888, s. 766 ., s. 766-767.
Rosilna, Bohorodceanî

Rosilna (în ucraineană Росільна) este o comună în raionul Bohorodceanî, regiunea Ivano-Frankivsk, Ucraina, formată numai din satul de reședință. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației comunei Rosilna era vorbitoare de ucraineană (99,63%), existând în minoritate și vorbitori de alte limbi. Note
Росильна

Роси́льна (укр. Росільна) — село в Дзвинячской сельской общине Ивано-Франковского района Ивано-Франковской области Украины. Население по переписи 2001 года составляло 3212 человек. Ссылки Росильна на сайте Верховной рады Украины
Rosokhach, Ternopil Oblast

Rosokhach (Ukrainian: Росо́хач) is a village situated in Chortkiv Raion (district) of Ternopil Oblast (province) in western Ukraine. It belongs to Chortkiv urban hromada, one of the hromadas of Ukraine. The village has 1947 inhabitants and local government is administered by Rosokhach village council. Geography The village is located at an altitude of 207 meters above sea level on the banks of the Seret River, and covers an area of 3,263 km2. That is located at a distance of 15 kilometres (9.3 mi) from the district center of Chortkiv and 91 kilometres (57 mi) from the regional center Ternopil. History The first written mention of the village Rosokhach dates back to 1785. Near the village are the remains of a Trypillian culture settlement. Fragments of ceramics and copper fragments were found, which are stored in the Lviv Historical Museum. Cult constructions and religion In the village there are two religious communities and there are two churches: St. Nicholas Church OCU (1904) St. Nicholas Church UGCC (1995). Roman Catholic Church is in the village, which was built in 1936. Today is not valid. People from Rosokhach Petro Vynnychuk (born 1954), Ukrainian public and political figure, a member of the Rosokhach group Volodymyr Vitiv (1979—2023), Ukrainian soldier, a participant in the Russian-Ukrainian war Petro Vitiv (born 1956), member of the Rosokhakha national-patriotic underground organization Vasyl Hovika (1904—1993), Ukrainian lirnyk Denys Hromovyi (1987—2014), Ukrainian soldier, senior grenade launcher operator of the 3rd battalion of the 51st separate mechanized brigade (Volodymyr-Volynskyi), died in the ATO Andrii Kravets (1943—1996), member of the Rosokhach group Vasyl Lototskyi, member of the Rosokhakha national-patriotic underground organization Volodymyr Marmus (born 1949), Ukrainian public and political figure, writer, member of the Rosokhach group Mykola Marmus (born 1947), Ukrainian public and political figure, member of the Rosokhach group Stepan Sapeliak (1951—2012), Ukrainian writer, publicist, literary critic, public and political activist, long-term political prisoner of the pro-communist system, winner of the Taras Shevchenko State Prize of Ukraine (1993), member of the NUHRU and PEN International, honorary citizen of Ternopil Volodymyr Senkiv (born 1954) is a Ukrainian public and political figure, a member of the Rosokhach group See also Rosokhach Group References External links Чортківська районна рада | історична довідка | Росохач (in Ukrainian) Castles and Churches of Ukraine, Rosokhach (in Ukrainian) weather.in.ua, Rosokhach (Ternopil region)
Rosochacz (rejon czortkowski)

Rosochacz – wieś na Ukrainie, w rejonie czortkowskim obwodu tarnopolskiego, w hromadzie Czortków, położona nad rzeką Seret. Linki zewnętrzne Rosochacz (3), pow. czortkowski, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. IX: Pożajście – Ruksze, Warszawa 1888, s. 761 . Rosochacz na stronie Rady Najwyższej Ukrainy
Rosohaci, Ciortkiv

Rosohaci (în ucraineană Росохач) este o comună în raionul Ciortkiv, regiunea Ternopil, Ucraina, formată numai din satul de reședință. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației comunei Rosohaci era vorbitoare de ucraineană (99,85%), existând în minoritate și vorbitori de alte limbi. Note
Росохач (Тернопольская область)

Росохач (укр. Росохач) — село в Чортковской городской общине Чортковского района Тернопольской области Украины. Почтовый индекс — 48560. Телефонный код — 3552. Население Население по переписи 2001 года составляло 1947 человек. Языковой состав Родной язык населения по данным переписи 2001 года: Примечания Ссылки Росохач на сайте Верховной рады Украины
Rossoscha (Chmelnyzkyj)

Rossoscha (ukrainisch Розсоша; russisch Россоша Rossoscha, polnisch Rososze) ist ein Dorf im Westen der ukrainischen Oblast Chmelnyzkyj mit etwa 1400 Einwohnern. Das Dorf liegt Ufer des Flusses Wowk (Вовк), 12 Kilometer südwestlich der Rajonshauptstadt und Oblasthauptstadt Chmelnyzkyj. Verwaltungsgliederung Am 13. August 2015 wurde das Dorf zum Zentrum der neugegründeten Landgemeinde Rossoscha (Розсошанська сільська громада/Rossoschanska silska hromada). Zu dieser zählen auch die 5 Dörfer Andrijkiwzi, Karpiwzi, Nyschtschi Wowkiwzi, Ruschytschanka und Wyschtschi Wowkiwzi, bis dahin bildete es zusammen mit den Dörfern Nyschtschi Wowkiwzi und Wyschtschi Wowkiwzi die gleichnamige Landratsgemeinde Rossoscha (Розсошанська сільська рада/Rossoschanska silska rada) im Süden des Rajons Chmelnyzkyj. Am 19. Oktober 2018 kam noch das Dorf Schumiwzi zum Gemeindegebiet, am 12. Juni 2020 kamen noch 19 weitere in der untenstehenden Tabelle aufgelistete Dörfer zum Gemeindegebiet. Folgende Orte sind neben dem Hauptort Rossoscha Teil der Gemeinde: Weblinks Rososze. In: Filip Sulimierski, Władysław Walewski (Hrsg.): Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich. Band 9: Poźajście–Ruksze. Walewskiego, Warschau 1888, S. 768 (polnisch, edu.pl). Einzelnachweise
Rozsosza

Rozsosza (ukr. Розсоша) – wieś na Ukrainie, w obwodzie chmielnickim, w rejonie chmielnickim, nad rzeką Wowk, siedziba hromady. W 2001 roku liczyła 1438 mieszkańców. Znajdują się tu stacja kolejowa Skibnewo oraz przystanek kolejowy Rozsosza, położone na linii Chmielnicki – Kamieniec Podolski – Kelmieńce. Historia W XIX i w początkach XX w. Rososze położone było w Rosji, w guberni podolskiej, w powiecie płoskirowskim, w gminie Malinicze. Po I wojnie światowej pod administracją polską, w Zarządzie Cywilnym Ziem Wołynia i Frontu Podolskiego, w okręgu podolskim, w powiecie płoskirowskim. W wyniku postanowień traktatu ryskiego znalazły się w granicach Związku Sowieckiego. Od 1991 w niepodległej Ukrainie. Przypisy Linki zewnętrzne Rososze (3), gm. Malinicze, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. IX: Pożajście – Ruksze, Warszawa 1888, s. 768 .
Rozsoșa, Hmelnîțkîi

Rozsoșa (în ucraineană Розсоша) este localitatea de reședință a comunei Rozsoșa din raionul Hmelnîțkîi, regiunea Hmelnîțkîi, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Rozsoșa era vorbitoare de ucraineană (97,98%), existând în minoritate și vorbitori de rusă (1,67%). Note
Россоша (Хмельницкая область)

Россоша (укр. Розсоша) — село в Хмельницком районе Хмельницкой области Украины. Административный центр Россошанской сельской общины. Население по переписи 2001 года составляло 1438 человек. Почтовый индекс — 31362. Телефонный код — 3822. Занимает площадь 1,61 км². Код КОАТУУ — 6825087201. Известные уроженцы Поведа, Галина Антоновна (1934—1997) — Герой Социалистического Труда. Ссылки Россоша на сайте Верховной рады Украины (укр.) Административно-территориальное устройство Хмельницкой области (укр.)
Розсоша

Розсо́ша — село в Україні, адміністративний центр Розсошанської сільської територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області. Походження назви Назва села Розсоша походить від місцевого географічного терміна розсоха (розсоша) «роздвоєння, розвилка, злиття».[джерело?] Географія Через село пролягає залізнична лінія Гречани — Ларга, на якій знаходиться зупинний пункт Розсоша. Історія Під час організованого радянською владою Голодомору 1932—1933 років помер щонайменше 301 житель села. 12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 727-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Хмельницької області», село увійшло до складу Розсошанської сільської територіальної громади. 19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Ярмолинецького району, село увійшло до складу новоутвореного Хмельницького району. Населення Населення становить 1438 осіб на 2001 рік.[джерело?] Економіка Міні-завод грузинської компанії «Кобулетурі» з виробництва молочної продукції Особистості Поведа Галина Антонівна — Герой Соціалістичної праці, депутат Верховної Ради УРСР 7-10 скликань Заморока Володимир Юхимович — уфолог Галерея Примітки Посилання Погода в селі Розсоша [Архівовано 2 лютого 2020 у Wayback Machine.]
Roztoky, Ternopil Oblast

Roztoky (Ukrainian: Розтоки) is a village in Ukraine, Ternopil Oblast, Kremenets Raion, Lopushne rural hromada. After the liquidation of the Kremenets Raion (1940–2020) on 19 July 2020, the village became part of the Kremenets Raion. References Bibliography (in Ukrainian) Ханас В., Розтоки // Ternopil Encyclopedic Dictionary: in 4 v. / editorial board: H. Yavorskyi and other, Ternopil: "Zbruch", 2008, V. 3: П—Я, S. 189. — ISBN 978-966-528-279-2. "Rostoki (pow.krzemieniecki)". Geographical Dictionary of the Kingdom of Poland (in Polish). 9. Warszawa: Kasa im. Józefa Mianowskiego. 1888. p. 803.
Rostoki

Rostoki (ukr. Розтоки) – wieś na Ukrainie w rejonie krzemienieckim należącym do obwodu tarnopolskiego. W okresie międzywojennym funkcjonowała tu szkoła powszechna. W lipcu 1943 roku (rzeź wołyńska) nacjonaliści ukraińscy zamordowali tutaj dwóch Polaków. Przypisy Linki zewnętrzne Rostoki (pow.krzemieniecki), [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. IX: Pożajście – Ruksze, Warszawa 1888, s. 803 . Rostoki na stronie Rady Najwyższej Ukrainy.
Roztokî, Kremeneț

Roztokî (în ucraineană Розтоки) este o comună în raionul Kremeneț, regiunea Ternopil, Ucraina, formată numai din satul de reședință. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației comunei Roztokî era vorbitoare de ucraineană (99,47%), existând în minoritate și vorbitori de alte limbi. Note
Ростоки (Тернопольская область)

Ростоки (укр. Розтоки) — село в Лопушненской сельской общине Кременецкого района Тернопольской области Украины. Основано в 1545 году. Код КОАТУУ — 6123486501. Географическое положение Село Ростоки находится в 2-х км от правого берега реки Иква, на расстоянии в 1,5 км от села Лопушное. Население Население по переписи 2001 года составляло 1139 человек. По состоянию на 1 января 2025 года в селе насчитывалось 271 домохозяйство, в которых зарегистрирован 871 житель. Языковой состав Родной язык населения по данным переписи 2001 года: Объекты социальной сферы Школа I—II ст. Детский сад. Дом культуры. Фельдшерско-акушерский пункт. Достопримечательности Братская могила советских воинов. Примечания
Rotonde à l'amitié entre les peuples de Poltava

La rotonde à l'amitié entre les peuples de Poltava est un monument classé d'Ukraine. C'est l’un des symboles de la ville. Construit en 1909 pour le bi-centenaire de la bataille de Poltava. Situé sur la place de la cathédrale, il surplombe la rivière Vorskla. Il a été édifié sur une muraille de l'enceinte de la ville en bordure du campement Scythes. Il a été reconstruit en 1954 par Lev Weingort pour le tri-centenaire de la réunification de l'Ukraine avec la Russie. Voir aussi Liens externes Références Portail de l’Ukraine Portail de la protection du patrimoine Portail de l’histoire militaire
Ротонда дружбы народов (Полтава)

Рото́нда дру́жбы наро́дов (укр. Ротонда дружби народів) или Бе́лая бесе́дка (укр. Біла альтанка) — колоннада в Полтаве, один из символов города. История Оригинальная ротонда была построена в 1909 году в честь 200-летия Полтавской битвы на бывшем земляном валу Подольского бастиона Полтавской крепости. Во время Северной войны здесь же, рядом с бастионом, находилась сторожевая башня, где солдаты гарнизона и жители крепости отражали атаки шведов. В годы немецко-фашистской оккупации Белая беседка была уничтожена — на этом месте немцами был устроен артиллерийский наблюдательный пункт. В 1954 году в честь 300-летия воссоединения Украины с Россией на этом месте была построена похожая по формам Ротонда дружбы народов по проекту архитектора Льва Семеновича Вайнгорта. Текст на ротонде цитировал Гимн Украинской ССР: В 1990-е годы текст был заменён на цитату из Ивана Котляревского: Де згода в сімействі, де мир і тишина, щасливі там люди, блаженна сторона… Расположение Ротонда расположена в Шевченковском районе Полтавы, на Ивановой горе. Смотровая площадка, где находится ротонда, — одно из наиболее популярных мест для туристов и гостей города. С площадки открывается вид на Подол, на реку Ворскла и Крестовоздвиженский монастырь. Рядом находится мемориальный камень с высеченными на нём словами из Ипатиевской летописи — документа, в котором в 1174 году впервые встречается упоминание о Полтаве. Также поблизости находится Соборная площадь, Успенский собор и воссозданная по рисункам Тараса Шевченко усадьба Котляревского. Общий вид Ротонда представляет собой полукруглую колоннаду с восемью колоннами дорического ордера на стилобате, которые несут развитый антаблемент, завершённый аттиком. В 2008 году, ко дню города, ротонда была оснащена светодиодными линейными лампами с чередованием оттенков. Общее количество возможных оттенков — около 256 тысяч. Когда в городе включается ночное освещение, каждый час под ротондой начинается свето-звуковое представление, длящееся 15 минут. Система разрабатывалась во французском городе Лионе. Примечания Ссылки Белая беседка (Ротонда дружбы народов) (укр.)
Біла альтанка

Біла альтанка (за СРСР офіційно Ротонда дружби народів) — оригінальна пам'ятка у формі альтанки з колонадою в місті Полтаві, споруджена вперше в 1909 році на честь 200-ліття Полтавської битви; один із символів міста. Розташована на Соборному майдані, завершує полтавське плато Іванової гори. Звідси відкривається об'ємний краєвид на долину річки Ворскли та частину міста: полтавський Поділ, ворсклянську Леваду. Опис і легенда Полтавська Біла альтанка являє собою напівкруглу в плані колонаду з 8 колон доричного ордера на стилобаті, які несуть розвинутий антаблемент, завершений атіком. Загальна висота пам'ятки — 9 метрів. Споруда дещо нагадує підкову, зігнуту своїми краями до Успенського Собору, що розміщена на колонах. Такий «підковоподібний» зовнішній вигляд альтанки обумовлений, згідно з легендою, тим, що саме на Соборному майдані міста на другий день після Полтавської битви відбулась зустріч ремісників-полтавців з російським царем Петром І, і, начебто, місцевий коваль тут майстерно підкував царського коня, що втратив підкову під час Полтавського бою. Історія Біла альтанка була збудована у 1909 році з нагоди 200-річчя Полтавської битви на залишках земляних валів колишнього Подільського бастіону Полтавської фортеці. У роки Німецько-радянської війни гітлерівці розібрали Альтанку, влаштувавши на її місці зенітно-артилерійський пункт. По війні, у 1954 році ідею відновлення пам'ятки втілив своїм проєктом головний архітектор повоєнної Полтави Лев Вайнгорт. Офіційно пам'ятник вважався не відтвореним, а створеним подібним до того, що існував у довоєнний час, а відкрили його на честь «300-річчя возз'єднання України з Росією» (Переяславська рада). Відповідно альтанка отримала нову «радянську назву» — Ротонда Дружби (народів). На сьогодні серед більшости полтавців споруда згадується під своєю колишньою історичною назвою «Біла Альтанка». Це один з найвідоміших полтавських символів, розташований неподалік від новітньої візитівки міста — пам'ятника галушкам. У містян існує стала традиція робити зупинку біля обох пам'яток на весілля, на свята або й просто під час прогулянок. Вона на 2-му місці в списку «Семи чудес Полтави», рейтингу туристичних об'єктів, сформованого онлайн-голосуванням, за листами та анкетуванням відвідувачів музеїв Полтави. Галерея Примітки Джерела та посилання Дружби народів ротонда // За ред. А. В. Кудрицького. Полтавщина : Енцикл. довід.. — К. : УЕ, 1992. — С. 1024. — ISBN 5-88500-033-6. — с. 256—257 Біла альтанка [Архівовано 6 жовтня 2010 у Wayback Machine.] на www.tourism.poltava.ua («Полтава туристична») [Архівовано 6 жовтня 2010 у Wayback Machine.] Офіційний сайт Полтавської міської ради — Вже відомі переможці конкурсу «Сім чудес Полтави» [Архівовано 9 серпня 2016 у Wayback Machine.] 7 чудес України — 7 чудес Полтави Інтернет-видання «Полтавщина» — Назвали 7 чудес Полтави 2012 року
Rokhmaniv

Rokhmaniv (Ukrainian: Рохманів, Polish: Rachmanów) is a village in Kremenets Raion (district) of Ternopil Oblast (province) in western Ukraine near Kremenets in historical province of Volhynia. It belongs to Shumsk urban hromada, one of the hromadas of Ukraine. History The village is mentioned since 1513 as Pihasy that belonged to Litvin boyar Mykhailo Bohush as most of the today's territory of Shumsk Raion. The descendant of Mykhailo Bohush, Waclaw Bohowityn, married Zofia Michajlowna Czartoryska (Czartoryski) who after the death of her husband became the owner of the settlement. After her death, the settlement was transferred to her brothers Jerzy and Michal Czartoryski. On 10 December 1605 Jerzy Chartoryski gave up his estate to the Prince Michał Wiśniowiecki and his wife Regina Wisniowiecka (née Mohilanka). In 1675-76 the town was completely destroyed by Tatars. Later Rokhmaniv belonged to Mikołaj Bazyli Potocki and other members of Potocki family. Until 18 July 2020, Rokhmaniv belonged to Shumsk Raion. The raion was abolished in July 2020 as part of the administrative reform of Ukraine, which reduced the number of raions of Ternopil Oblast to three. The area of Shumsk Raion was merged into Kremenets Raion. References External links "Rachmanow". Geographical Dictionary of the Kingdom of Poland (in Polish). 9. Warszawa: Kasa im. Józefa Mianowskiego. 1888. p. 351.
Rachmanów

Rachmanów (ukr. Рохманів, początkowo Pegazy) – wieś (dawniej miasteczko) na Ukrainie w rejonie krzemienieckim obwodzie tarnopolskim. Wieś liczy 769 mieszkańców. Historia Mikołaj Bazyli Potocki, starosta kaniowski, zapisał dobra klucz «Rochmanowski» w województwie wołyńskim położony synowcowi swemu ks. Kajetanowi Potockiemu, kanonikowi katedralnemu krakowskiemu. W II Rzeczypospolitej należała do wiejskiej gminy Szumsk w powiecie krzemienieckim w woj. wołyńskim i liczyła w 1921 roku 709 mieszkańców. Latem 1943 roku (rzeź wołyńska) nacjonaliści ukraińscy zamordowali w pobliżu Rachmanowa 32 Polaków, którzy przyjechali z Szumska (gdzie przebywali jako uchodźcy) na żniwa. Po wojnie miasteczko weszło w struktury administracyjne Związku Radzieckiego. Przypisy Linki zewnętrzne Rachmanów, w dokum. ''Rochmanów'', dawniej wś ''Pihasy'', mko, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. IX: Pożajście – Ruksze, Warszawa 1888, s. 351 .
Rohmaniv, Șumsk

Rohmaniv (în ucraineană Рохманів) este localitatea de reședință a comunei Rohmaniv din raionul Șumsk, regiunea Ternopil, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Rohmaniv era vorbitoare de ucraineană (99,61%), existând în minoritate și vorbitori de alte limbi. Note
Рохманов (село)

Рохманов (укр. Рохманів) — село в Шумской городской общине Кременецкого района Тернопольской области Украины. До 2020 года входило в Шумский район. Почтовый индекс — 47105. Телефонный код — 3558. Население Население по переписи 2001 года составляло 769 человек. Языковой состав Родной язык населения по данным переписи 2001 года: Примечания Ссылки Рохманов на сайте Верховной рады Украины
Rubaniwka

Rubaniwka (ukrainisch Рубанівка; russisch Рубановка Rubanowka) ist ein Dorf im Nordosten der ukrainischen Oblast Cherson mit etwa 4100 Einwohnern (2010). Rubaniwka wurde 1798 gegründet und liegt an der Territorialstraße T–22–09 31 km südöstlich vom ehemaligen Rajonzentrum Welyka Lepetycha und etwa 170 km nordöstlich der Oblasthauptstadt Cherson. Nach dem russischen Überfall auf die Ukraine am 24. Februar 2022 wurde der Ort im März 2022 von russischen Truppen besetzt und steht seitdem nicht mehr unter ukrainischer Kontrolle. Verwaltungsgliederung Am 12. Juni 2020 wurde das Dorf zum Zentrum der neugegründeten Landgemeinde Rubaniwka (ukrainisch Рубанівська сільська громада/Rubaniwska silska hromada), zu dieser zählen auch noch die 4 in der untenstehenden Tabelle aufgelistetenen Dörfer, bis dahin bildete es zusammen mit dem Dorf Wessele die gleichnamige Landratsgemeinde Rubaniwka (Рубанівська сільська рада/Rubaniwska silska rada) im Süden des Rajons Welyka Lepetycha. Seit dem 17. Juli 2020 ist sie ein Teil des Rajons Kachowka. Folgende Orte sind neben dem Hauptort Rubaniwka Teil der Gemeinde: Einzelnachweise