Вищий антикорупційний суд України

Вищий антикорупційний суд (ВАКС) — вищий спеціалізований суд в Україні, утворений відповідно до судової реформи 2016 року. Робота новоствореного суду розпочалася 5 вересня 2019 року. Етапи створення Концепція ВАКС є судом зі всеукраїнською юрисдикцією, що створюється з метою розгляду окремих категорій справ. Крім здійснення правосуддя, ВАКС аналізує судову статистику, вивчає та узагальнює її, а також здійснює інші повноваження відповідно до закону. Судді цього суду призначаються виключно на підставі результатів відкритого конкурсу. Спочатку вважалося, що ВАКС розглядатиме справи виключно за поданням Національного антикорупційного бюро України, проте у прийнятому Законі компетенція[⇨] суду була значно розширена. Це означало передачу до ВАКС тисяч кримінальних проваджень, які не стосуються топ-корупції, та «закоркування» його роботи на роки. Згодом було ухвалено закон, що вирішує цю проблему. Строки створення Міжнародний валютний фонд вимагав ухвалення законодавства для створення антикорупційного суду не пізніше червня 2017 року. Закон про судоустрій і статус суддів давав 12 місяців на утворення суду з дня набрання чинності спеціальним законом (до 14 червня 2019 р.) Прийнятий Закон про ВАКС передбачає, що суд розпочинає роботу за умови призначення щонайменше 35 його суддів, у тому числі 10 суддів Апеляційної палати. «Технічний» Закон про утворення суду прийнятий 21 червня 2018, набрав чинності 28 червня. Крім того, потрібне було внесення змін до Закону про судоустрій та Бюджетного кодексу. Законопроєкти До Верховної Ради України були подані два законопроєкти від народних депутатів, які були негативно оцінені Венеціанською Комісією. Рекомендації ВК повинні бути покладені в основу остаточного закону згідно з позицією міжнародних донорів України. Наступний проєкт Закону про Вищий антикорупційний суд зареєстрований у Верховній Раді України Президентом України Петром Порошенком 22 грудня 2017 року. Згідно з проєктом, ВАКС здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанцій у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до його юрисдикції, а також шляхом здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у таких кримінальних провадженнях. Законопроєкт негативно оцінили донори: МВФ, Світовий банк, Євросоюз, а також антикорупціонери. Основні предмети критики: послаблена роль Громадської ради міжнародних експертів, нереалістичні вимоги до кандидатів, надмірно розширена юрисдикція. Низка його положень не відповідали рекомендаціям Європейської комісії за демократію через право (Венеціанська комісія), викладених у висновку від 9 жовтня 2017 року № 896/2017 (CDL-AD(2017)020), а також вимогам Закону України «Про судоустрій і статус суддів». 1 березня 2018 парламент ухвалив у першому читанні проєкт Закону «Про Вищий антикорупційний суд України», внесений президентом України Петром Порошенком. 7 червня Закон був прийнятий конституційною більшістю народних депутатів. Під час його обговорення було досягнуто компромісу щодо права вето Ради міжнародних експертів при обранні суддів. 11 червня Президент України підписав прийнятий закон. 13 червня його було офіційно оприлюднено в газеті «Голос України», набрання чинності відбулося 14 червня 2018 року. Критика, підтримка на етапі створення Критичне сприйняття ідеї спеціалізованого антикорупційного суду засновувалося на такому: по-перше, відсутній окремий процесуальний закон для антикорупційного судочинства, тобто цей суд не є спеціалізованим у власному розумінні слова; по-друге, наявність всього двох інстанцій порушує право на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення, суперечить чинному КПК; по-третє, незначна кількість справ НАБУ не виправдовує створення під них окремої судової установи. Голова Верховного Суду України Ярослав Романюк назвав цей суд «зайвою ланкою»: З такою точкою зору погоджується і Голова ВККС Сергій Козьяков. Відомий адвокат Андрій Федур вважає цей суд «надзвичайним особливим судом, створення якого прямо заборонено ч. 6 ст. 125 Конституції України». Підтримали створення антикорупційного суду (чи системи «незалежних антикорупційних судів») громадські діячі, Венеційська комісія, МАКР, Transparency International EU, GRECO, ЄС та США. На думку експерта РПР Михайла Каменєва, громадські очікування від антикорупційного суду є завищеними: Статус Згідно з ухваленим Законом, ВАКС є постійно діючим вищим спеціалізованим судом у системі судоустрою України. Його завданням є здійснення правосуддя відповідно до визначених законом засад та процедур судочинства з метою захисту особи, суспільства та держави від корупційних і пов'язаних із ними злочинів та судового контролю за досудовим розслідуванням цих злочинів, дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. ВАКС здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанцій у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до його юрисдикції (підсудності) процесуальним законом, а також у цивільних справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави. Законом визначаються спеціальні вимоги до кандидатів на посаду судді ВАКС, зокрема: стаж роботи на посаді судді не менше п'яти років; науковий ступінь у сфері права та стаж наукової роботи у сфері права щонайменше сім років; досвід професійної діяльності адвоката щонайменше сім років; сукупний стаж (досвід) вищезазначеної діяльності щонайменше сім років. Також визначається, хто не може бути суддею ВАКС. Для визначення відповідності кандидатів у процесі конкурсу утворюється Громадська рада міжнародних експертів як допоміжний орган Вищої кваліфікаційної комісії суддів. Громадська рада складається з шести членів, які призначаються ВККС виключно на підставі пропозицій міжнародних організацій, з якими Україна співпрацює у сфері протидії корупції. За змістом Закону, чотири члени Громадської ради міжнародних експертів мають можливість заветувати будь-яку кандидатуру на посаду судді. У Вищому антикорупційному суді утворюється Апеляційна палата, що має окремого голову, приміщення, фінансування, секретаріат. Підсудність До Вищого антикорупційного суду спрямовуються справи за встановленою КПК України підсудністю, яка залежить від суті злочинів, у яких обвинувачується особа. Крім того, з 28 листопада 2019 р. суд повноважний визнавати необґрунтованими активи та стягувати їх у дохід держави в порядку цивільного судочинства. Формування першого складу Громадська рада міжнародних експертів є допоміжним органом Вищої кваліфікаційної комісії суддів при обранні суддів ВАКС. Громадська рада складається з шести членів, які призначаються ВККС виключно на підставі пропозицій міжнародних організацій, з якими Україна співпрацює у сфері протидії корупції. ВККС визначилася з іменами членів Громадської ради міжнародних експертів 6 листопада 2018 року. До неї увійшли: суддя Верховного суду Литви Аурелійус Гутаускас, суддя Суду королівської лави у провінції Саскачеван (Канада) Тед Зажечни, екс-голова першої секції ЄСПЛ Мір'яна Лазарова-Трайковська, суддя Апеляційного суду Великої Британії у відставці сер Ентоні Хупер, британський прокурор у відставці Лорна Харріс та колишній заступник державного прокурора з розслідування особливо важливих економічних злочинів із Данії Флемінг Денкер. Строк їх повноважень становить два роки. Всього успішно склали іспити 113 претендентів у судді. До кінця січня 2019 через декілька відборів пройшов 71 із них. 6 березня 2019 ВККС назвала імена 39 переможців конкурсу, у тому числі 12 — до апеляційної палати. 11 квітня 2019 Президент України Петро Порошенко підписав два укази про призначення перших 38 суддів ВАКСУ: 27 першої інстанції та 11 Апеляційної палати. Цього ж дня у Кловському палаці відбулася церемонія принесення присяги. Суддівський корпус Станом на вересень 2020 року в першій інстанції ВАКС працюють 27 суддів, з яких із початку роботи суду сформовано 6 постійних колегій по 3 судді кожна (з 01.01.2021 року — 5 постійних колегій) для розгляду справ за сутністю, та обрано 9 (з 01.01.2021 року — 12) слідчих суддів для здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб на стадії досудового розслідування. В апеляційній інстанції — 11 суддів та 4 колегії. Голови ВАКС Заступники голови ВАКС Крук Євген Васильович (7 травня 2019 року — 6 травня 2022 року). Михайленко Дмитро Григорович (25 березня 2026 року — до т.ч.). Голови Апеляційної палати Чорненька Даниїла Степанівна (24 травня 2019 року — 23 травня 2022 року) Семенников Олександр Юрійович (з 24 травня 2022 року). Апарат Апарат суду очолює його керівник, який має заступника. До складу апарату входять помічники суддів та працівники, що забезпечують діяльність суду. Структурні підрозділи: Окреме Управління з організаційного забезпечення Апеляційної палати ВАКС має свої відділи та помічників суддів. Керівник апарату — Крикливенко Богдан Володимирович, обраний на конкурсі 17 травня 2019 року. Діяльність Після формального початку роботи, що відбулося 5 вересня 2019 року, протягом першого тижня суд отримав 197 процесуальних документів. Одним із перших рішень став заочний арешт колишнього голови Вищого господарського суду Віктора Татькова. Перший вирок винесено 30 жовтня стосовно судді Апеляційного суду Дніпропетровської області, яка не подала декларацію про доходи: її засудили до штрафу. Перший вирок із реальним позбавленням волі вийшов 15 червня 2020 року щодо депутата Київської обласної ради за зловживання впливом. За перший рік роботи судді винесли 16 вироків: 15 обвинувальних і 1 виправдувальний; 6 вироків із реальним покаранням у вигляді позбавлення волі. 1 жовтня 2020 у внутрішньому дворі суду вибухнув невідомий предмет, що пошкодило фасад будівлі. Судді пов'язали це зі «справою Мартиненка». У 2022 році низка резонансних справ у ВАКС були закриті на підставі закінчення строків розслідування (див. Поправки Лозового). 4 травня 2023 ВАКС арештував мера Одеси Геннадія Труханова у справі щодо процедури купівлі приміщень заводу «Краян». Обвинуваченого взято під варту в залі суду з альтернативою внесення 13,420 млн грн застави. 31 жовтня 2025 ВАКС вперше виніс обвинувальний вирок щодо керівника центрального органу виконавчої влади, а саме щодо колишнього Голови Державної фіскальної служби Насірова Романа Михайловича. Водночас суд виправдав іншого обвинуваченого у цій же справі - Володимира Новікова, який обвинувачувався у пособництві екс-Голові ДФС. Див. також Корупція в Україні Вища рада правосуддя Примітки Посилання Офіційний сайт суду Вищий антикорупційний суд у соцмережі «Facebook» Канал Вищий антикорупційний суд України на YouTube Громадська рада міжнародних експертів Олексій Харитонов. Як за маніпуляціями про порушення суверенітету не помітили порушення прав людини: ще трохи про антикорупційний суд [Архівовано 30 січня 2018 у Wayback Machine.] / Гордон, 26 січня 2018 Заява Європейської служби зовнішніх дій про ухвалення Україною законодавства щодо створення Вищого антикорупційного суду від 10/08/2018 [Архівовано 6 лютого 2022 у Wayback Machine.](англ.) «Сито міжнародників»: як міжнародні експерти відсіюють недоброчесних суддів / Deutsche Welle, 23.01.2019 ВАС чи ВАКС? Як правильно утворити абревіатуру для нової установи / Закон і Бізнес, 16.03.2019 [Архівовано 5 травня 2020 у Wayback Machine.] Панацея чи плацебо? / Закон і Бізнес, 15.02—21.02.2020 [Архівовано 18 лютого 2020 у Wayback Machine.] Презентаційна брошура про суд [Архівовано 15 червня 2020 у Wayback Machine.] The Economist: Антикорупційний суд України стає «зубастим», але українці все ще невдоволені / УНІАН, 25.09.2020 [Архівовано 27 вересня 2020 у Wayback Machine.]