NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Zveahel

Zveahel (în ucraineană Звягель; până în 2022 Novohrad-Volînskîi) este oraș regional în regiunea Jîtomîr, Ucraina. Deși subordonat direct regiunii, orașul este și reședința raionului Zveahel. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației orașului Zveahel era vorbitoare de ucraineană (89,37%), existând în minoritate și vorbitori de rusă (10,01%). Vezi și Lista orașelor din Ucraina Note
Звјагел

Звјагел (укр. Звягель; раније Новоград-Волински, укр. Новоград-Волинський, рус. Новоград-Волынский) je град у Житомирској области, Украјина. Према процени из 2012. у граду је живело 56.066 становника. Становништво Према процени, у граду је 2012. живело 56.066 становника. Градови побратими Ломжа Резекне Суомусалми Долина Сурами Рагачов Курск Референце Спољашње везе
Zvjahel

Zvjahel (ukrainska: Звягель ) är en stad i Zjytomyr oblast i nordvästra Ukraina med omkring 55 000 invånare. Staden, som nämns för första gången i ett dokument från år 1256, hette Novohrad-Volynskyj mellan 1795 och 2022. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från tyskspråkiga Wikipedia, Nowohrad-Wolynskyj, 23 oktober 2013. Noter Externa länkar Zvjahels officiella webbplats Wikimedia Commons har media som rör Zvjahel.
Vaškivci

Vaškivci (ukrajinsky Вашківці, rusky Завалля – Vaškovcy, rumunsky Vășcăuți) jsou město v Černovické oblasti na Ukrajině. K roku 2007 v něm žilo bezmála šest tisíc obyvatel. Poloha Vaškivci leží na pravém břehu Čeremoš, pravého přítoku Prutu v povodí Dunaje. Jsou vzdáleny přibližně dvaatřicet kilometrů severovýchodně od Vyžnycji, správního střediska rajónu, a přibližně třiatřicet kilometrů západně od Černovic, správního střediska oblasti. Dějiny První zmínka o obci je z třicátých let patnáctého století. Do roku 1774 patřila do Moldavského knížectví. Pak patřila do roku 1918 do Rakouska-Uherska, přičemž od roku 1849 byla součástí Bukovinského vévodství. V roce 1848 se vaškivští rolníci zúčastnili povstání vedeného Lukjanem Kobylycjou, což přispělo k tomu, že baron Petrino (majitel vesnice) zrušil ve vesnici nevolnictví. Vaškivci bylo jednou z prvních vesnic v Černovické oblasti, kde nevolnictví bylo zrušeno. Rozvoji obce napomohlo napojení na železnici tratí Zavallja – Vyžnycja v roce 1898. Po první světové válce se obec stala součástí Rumunského království, ve kterém ležela na hranici s druhou Polskou republikou a patřila do okresu Storojineț. V průběhu druhé světové války obsadil Vaškivci v červnu 1940 Sovětský svaz v rámci okupace Besarábie a Severní Bukoviny. V letech 1941 až 1944 je opět drželo Rumunsko, ale po druhé světové válce připadly do Ukrajinské sovětské socialistické republiky. Městem jsou Vaškivci od roku 1940. Rodáci Joseph von Cavallar (1739-1812), rakouský polní podmaršálek Alexander von Petrino (1824-1899), rakousko-uherský politik Ivan Mychajlovyč Hnatyšyn (1907–1967), kanadský právník Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Waschkiwzi na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vaškivci na Wikimedia Commons
Vasjkivtsi

Vasjkivtsi (ukrainsk: Вашківці, ukrainsk udtale: [ˈwɑʃkiu̯tsʲi]}; rumænsk: Vășcăuți; tysk: Waschkautz; russisk: Вашковцы) er en by i Vyzjytsja rajon i Tjernivtsi oblast (provinsen) i Ukraine. Den ligger i den historiske region Bukovina. Den er hjemsted for administrationen af Vashkivtsi urban hromada, en af Ukraines hromadaer.. Byen har indbyggere. Vasjkivtsi fik byrettigheder i 1940. Den ligger på højre bred af floden Tjeremosj omkring 33 km vest for Tjernivtsi og 32 km nordøst for rajonscentret Vyzjnytsja. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Waschkiwzi

Waschkiwzi (ukrainisch ; deutsch Waschkoutz, russisch Вашковцы Waschkowzy; rumänisch oder Vășcăuți-pe-Ceremuș, polnisch Waszkowce) ist eine Stadt in der ukrainischen Oblast Tscherniwzi. Sie liegt am rechten Ufer des Tscheremosch, etwa 33 km westlich von Czernowitz und 32 km nordöstlich der Rajonshauptstadt Wyschnyzja. Geschichte Die Stadt wurde zum ersten Mal in den 1430er Jahren, damals noch unter dem Namen Wasko, schriftlich erwähnt. Sie gehörte bis 1774 zum Fürstentum Moldau, danach war sie bis 1918 ein Teil Österreich-Ungarns, dort ab 1849 im Kronland Bukowina. Der damalige Marktflecken wurde unter österreichischer Herrschaft zum Sitz einer Bezirkshauptmannschaft und eines Bezirksgerichts. Seit 1940 hat der Ort den Stadtstatus. Wichtig für die wirtschaftliche Entwicklung war die Eröffnung der Lokalbahn Nepolokoutz–Wiznitz der Bukowinaer Lokalbahnen im Juni 1898, die im Ort einen Bahnhof hatte. Nach dem Ende des Ersten Weltkriegs kam der Ort zu Rumänien (im Kreis Storojineț) und wurde Grenzstadt zu Polen. Im Zuge der Annexion der Nordbukowina am 28. Juni 1940 wurde sie ein Teil der Sowjetunion (zwischen 1941 und 1944 wiederum zu Rumänien) und ist seit 1991 ein Teil der unabhängigen Ukraine. Im Ort gab es eine kleine jüdische Gemeinde, die im Zweiten Weltkrieg getötet oder vertrieben wurde, der Großteil der Bevölkerung war aber ukrainischer Abstammung. Verwaltungsgliederung Am 14. September 2016 wurde die Stadt zum Zentrum der neu gegründeten Stadtgemeinde Waschkiwzi (Вашківецька міська громада/Waschkiwezka miska hromada). Zu dieser zählen auch die 5 in der untenstehenden Tabelle aufgelistetenen Dörfer; bis dahin bildete sie zusammen mit dem südöstlich gelegenen Dorf Woloka (Волока) die Stadtratsgemeinde Waschkiwzi (Вашківецька міська рада/Waschkiwezka miska rada) im Rajon Wyschnyzja. Am 12. Juni 2020 kam noch das Dorf Sloboda-Banyliw zur Stadtgemeinde hinzu. Folgende Orte sind neben dem Hauptort Waschkiwzi Teil der Gemeinde: Söhne und Töchter der Ortschaft Joseph von Cavallar (1739–1812), altösterreichischer Feldmarschall-Leutnant Arnold Wiznitzer (1896–1975), austroamerikanischer Historiker des Judentums in Lateinamerika Weblinks Webseite des Gemeinderates (ukrainisch) Einzelnachweise
Vashkivtsi

Vashkivtsi (Ukrainian: Вашківці, IPA: [ˈwɑʃkiu̯ts⁽ʲ⁾i] ; Romanian: Vășcăuți; German: Waschkautz or Waskoutz; Yiddish: וואַסקעוויץ, romanized: Vashkovitz; Russian: Вашковцы, romanized: Vaškovcy) is a city in Vyzhnytsia Raion of Chernivtsi Oblast (province) of Ukraine. It is located in the historical region of Bukovina. It hosts the administration of Vashkivtsi urban hromada, one of the hromadas of Ukraine. Population: 5,215 (2022 estimate). One village is administered by the town, Voloka (Ukrainian: Волока, Romanian: Voloca). History The name of the town comes from the personal name Vas'ko. The first written mention of Vashkivtsi dates back to the 15th century, in the 1430s. Settlement established in 1903 as Waskoutz am Czeremosz within the Austro-Hungarian Duchy of Bukovina. City since 1940. In January 1989, the population was 5811 people. In January 2013, the population was 5406 people. Transport There is a railway station in Vashkivtsi. Notable people Alexander von Petrino, Romanian landowner, former Minister of Agriculture of Austria. John Hnatyshyn, Canadian lawyer, Senator and father of Ray Hnatyshyn, the twenty-fourth Governor General of Canada. Tina Karol, Ukrainian singer and songwriter, who represented her country in the Eurovision Song Contest 2006, placing seventh; her father is from Vashkivtsi. References External links www.vashkivtsi.com/en/
Váshkivtsi

Váshkivtsi (en ucraniano: Вашківці) es una ciudad ucraniana perteneciente al óblast de Chernivtsí. Situada en el oeste del país, es parte del raión de Vízhnitsia y centro del municipio (hromada) homónimo.​ Toponimia En todos los idiomas de importancia local, la ciudad se conoce con el nombre de Váshkovtsi (en ruso: Вашковцы) o Vascauti (en rumano: Vășcăuți-pe-Ceremuș; en alemán: Waschkautz; en polaco: Waszkowce). Geografía Váshkivtsi se encuentra en la margen derecha del río Cheremosh, a unos 33 km al oeste de Chernivtsí y a 32 km de Vízhnitsia. Historia La ciudad fue mencionada por primera vez por escrito en la década de 1430, luego con el nombre de Wasko.​ El sitio perteneció al principado de Moldavia hasta 1774, después de lo cual pasó a formar parte del Imperio austriaco. Desde 1849, Váshkivtsi pertenecía al ducado de Bucovina. Bajo el dominio austriaco, la antigua ciudad comercial se convirtió en la sede de un kreis y un tribunal de distrito. Para el desarrollo económico fue importante la inauguración en junio de 1898 del ferrocarril local Nepolokoutz-Wiznitz, que contaba con una estación de tren en la ciudad. Después del final de la Primera Guerra Mundial, la ciudad pasó a formar parte del reino de Rumania, en el distrito de Storojineț, y se convirtió en una ciudad fronteriza con Polonia. Como resultado de la anexión de Bucovina del Norte el 28 de junio de 1940, posible gracias al pacto Ribbentrop-Mólotov, pasó a formar parte de la RSS de Ucrania de la Unión Soviética. Váshkivtsi tiene el estatus de ciudad desde 1940.​​​ Durante la Segunda Guerra Mundial, Váshkivtsi fue nuevamente parte de Rumania entre el 5 de julio de 1941 y el 8 de abril de 1944 tras la invasión germano-rumana. Había una pequeña comunidad judía en la ciudad que fue asesinada o expulsada durante la guerra, pero la mayoría de la población era de ascendencia ucraniana. Demografía La evolución de la población de Váshkivtsi entre 1930 y 2022 fue la siguiente:Según el censo de 2001, la lengua materna de la mayoría de los habitantes, el 98,48%, es el ucraniano; del 1,17%, el ruso.​ La mayoría de la población son ucranianos, principalmente a los hutsules. En el censo de 1930, el 69,87% de los habitantes eran rutenos; el 13,51%, judíos; el 12,57%, polacos; el 2,65%, rumanos; y alemanes, el 0,92%. En cuanto a la religión, el 68,33% de la población eran ortodoxos; el 13,51%, judíos; el 13,57% eran católicos romanos; y el 4,43%, cristianos bizantinos. Referencias
Vachkivtsi

Vachkivtsi (en ukrainien : Вашківці) ou Vachkovtsy (en russe : Вашковцы ; en roumain : Văşcăuţi ; en allemand : Waschkautz) est une ville de l'oblast de Tchernivtsi, en Ukraine. Sa population s'élevait à 5 405 habitants en 2014. Géographie Vachkivtsi se trouve sur la rive droite la rivière Tcheremoch, peu avant son point de confluence avec le Prout. Elle est située à 33 km au nord-ouest de Tchernivtsi et à 430 km au sud-ouest de Kiev. Histoire Vachkivtsi est mentionnée pour la première fois au XVe siècle sous le nom de Vaskivtsi, dérivé de Vasko. Population Recensements (*) ou estimations de la population : Notes et références Liens externes (uk) Site officiel Portail de l’Ukraine
Vaškivci

Vaškivci (in ucraino Вашківці?; in polacco Waszkowce; in romeno Văşcăuţi; in tedesco Waschkautz) è una città ucraina (5 215 abitanti)] nel distretto di Vyžnycja, nell'oblast' di Černivci. Ospita l'amministrazione della comunità territoriale di Vaškivci, una delle comunità territoriali dell'Ucraina. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Vaškivci Collegamenti esterni (UK) Sito ufficiale, su vashkivetska-gromada.gov.ua.
Waszkowce

Waszkowce (ukr. Вашківці, trb. Waszkiwci) – miasto na Ukrainie w rejonie wyżnickim obwodu czerniowieckiego, nad Czeremoszem. Pierwsza pisemna wzmianka z 1431 roku. 1433-1774 – część Hospodarstwa Mołdawskiego, 1774-1918 pod rządami Austrii (od 1867 Austro-Węgier). W 1767 roku miastu nadano prawo magdeburskie. Od 1903 roku miasto powiatowe. W latach 80. XIX wieku w mieście powstała czytelnia polska, a w 1909 oddano do użytku Dom Polski. Znajduje się tu stacja kolejowa Waszkowce, położona na linii Zawale – Wyżnica. Liczba mieszkańców W 1989 liczyło 5811 mieszkańców. W 2001 liczyło 5987 mieszkańców. W 2013 liczyło 5406 mieszkańców. Przypisy Linki zewnętrzne Waszkowce 1.) wieś nad Czeremoszem, powiat wyżnicki, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. XIII: Warmbrun – Worowo, Warszawa 1893, s. 145 .
Vashkivtsi

Vashkivtsi (em ucraniano: Вашківці; em romeno: Vășcăuți; em russo: Вашковцы; em alemão: Waschkautz) é uma cidade da Ucrânia, situada no Oblast de Chernivtsi. Tem 6,8 km² de área e sua população em 2022 foi estimada em 5.215 habitantes. História Vestígios de antigos povoados eslavos da cultura de Cherniacove foram descobertos no território da cidade. Primeira menção escrita de 1431. 1433-1774 – parte do Principado da Moldávia, 1774-1918 sob domínio austríaco (a partir de 1867 Áustria-Hungria). Lei de Magdeburgo de 1767. Desde 1903, uma cidade distrital . Referências
Skalat

Skalat (ukrajinsky Скалат) je město v Ternopilské oblasti na Ukrajině. K roku 2015 v něm žilo přes čtyři tisíce obyvatel. Osadou města jsou Poplavy (ukrajinsky Поплави), které mají 131 obyvatel (2025). Skalatská městská územní hromada (ukrajinsky Скалатська міська територіальна громада) je územní hromada s administrativním centrem ve Skalatu. Má rozlohu 166,7 km2 a v roce 2020 v ní žilo 13 517 obyvatel. V této hromadě je město Skalat a tato sídla: Horodnycja (Городниця), Kolodijivka (Колодіївка) s osadou Panasivka (Панасівка), Kryve (Криве), Novosilka (Новосілка), Ostapje (Остап’є), Podillja (Поділля) s osadou Chopťanka (Хоптянка), Staryj Skalat (Старий Скалат) s osadou Polupanivka (Полупанівка), Teklivka (Теклівка) s osadami Mahdalivka (Магдалівка) a Mytnycja (Митниця), Zarubynci (Зарубинці). Poloha Skalat leží v Pidvoločyském rajónu Ternopilské oblasti. Od Ternopilu, správního střediska oblasti, je vzdálen přibližně dvaatřicet kilometrů severovýchodně. Dějiny První písemná zmínka je z roku 1512. V roce 1600 za panování Zikmunda III. Vasy se Skalat stal městem. Až do roku 1722 byl součástí ruského vojvodství Polsko-litevské unie. Po prvním dělení Polska připadl Skalat do Haliče. Mezi lety 1809 až 1815 byl postoupen Rusku. Na Vídeňském kongrese ho získalo opět habsburské impérium, jehož součástí zůstal do roku 1918. Po konci první světové války se Skalat stal krátce od listopadu 1918 součástí Západoukrajinské lidové republiky. V polsko-ukrajinské válce jej ale do července 1919 dobylo Polsko a polské držení východního Haliče následně schválila v listopadu i Pařížská mírová konference. V rámci druhé Polské republiky patřil Skalat do Tarnopolského vojvodství. Na začátku druhé světové války obsadil Skalat v letech 1939 až 1941 Sovětský svaz a následně jej obsadilo od roku 1941 do roku 1944 nacistické Německo. Na konci války byl Skalat včleněn do Ukrajinské sovětské socialistické republiky a s rozpadem Sovětského svazu se stal v roce 1991 součástí samostatné Ukrajiny. Rodáci Oleksandr Julianovyč Kulčyckyj (1895–1980), psycholog a sociolog Ephraim Avigdor Speiser (1902–1965), archeolog Leo Bauer (1912–1972), německý politik Odkazy Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Skalat na německé Wikipedii a Скалатська міська територіальна громада na ukrajinské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Skalat na Wikimedia Commons
Skalat

Skálat (ukrainsk: Ска́лат; polsk: Skałat) er en by i Ternopil rajon, Ternopil oblast (provinsen) i det vestlige Ukraine. Den er hjemsted for administrationen af Skalat urban hromada, en af Ukraines hromadaer. Byen har 3.833 (2020) indbyggere. Historie Skalat blev første gang nævnt i begyndelsen af det 16. århundrede. På det tidspunkt hørte landsbyen til Halych Land, Ruthenske Voivodskab i Kongedømmet Polen. I ca. 1600, da Skalat hørte til den adelige Sienienski-familie, som påbegyndte opførelsen af et slot. Zbigniew Sienienski, borgmester af Lublin, grundlagde en ny by, som han kaldte Dębno, efter familiens våbenskjold. Navnet slog dog ikke an, og i 1602 blev Skalat købt af familien Chodkiewicz. Tolv år senere var landsbyen i Korecki-familiens hænder, og i 1627 blev den købt af Krzysztof Wichrowski, miecznik af Halicz. Wichrowski udbyggede slottet og grundlagde i 1632 et romersk-katolsk sogn. Hans datter Weronika giftede sig ind i Firlej-familien, og Skalat var hendes medgift. Slottet blev ødelagt under Khmelnytskyopstanden, og den 26. juli 1657 under Slaget ved Skalat udslettede Krimtatarer, der var allierede med Polen, Georg 2. Rákóczis Transsylvanske hær, som havde invaderet Polen et par måneder forinden, under Slaget ved Skalat. Tatarerne dræbte 500 transylvanere og tog 11.000 til fange. Skalat blev igen ødelagt i 1675, under Polsk-osmanniske krig (1672-1676). Byen, der lå i ruiner, kom sig meget langsomt igen. I 1699 renoverede Jan Firlej slottet og gjorde det til sin residens med et palads, bygget inden for murene. I begyndelsen af det 18. århundrede tilhørte Skalat Kalinowski-familien, og i 1766 bekræftede kong Stanislav Poniatovski af Polen byens bylov, som var blevet udstedt enten i 1600 eller 1634. Referencer Eksterne henvisninger
Skálat

Skálat (ucraniano: Ска́лат; polaco: Skałat) es una ciudad de Ucrania, perteneciente al raión de Ternópil en la óblast de Ternópil. En 2017, la ciudad tenía una población de 3995 habitantes. Desde 2015 es sede de un municipio con una población total de 14 238 habitantes y que incluye 15 pueblos como pedanías: Horodnytsia, Zarúbyntsi, Kolodíyivka, Kryvé, Mahralivka, Mýnytsia, Novosilka, Ostapye, Panásivka, Podilia, Polupánivka, Poplavy, Starí Skálat, Teklivka y Joptianka.​ Se conoce la existencia del pueblo desde 1512, cuando pertenecía al voivodato de Rutenia. En 1600, Segismundo III Vasa otorgó a Skálat el Derecho de Magdeburgo, aunque siempre fue una ciudad de pequeño tamaño. En la partición de 1772 se integró en el Imperio Habsburgo, que en 1897 abrió aquí una estación del ferrocarril de Leópolis a Hrymáiliv. En 1919 pasó a formar parte de la Segunda República Polaca. Tras integrarse en 1939 en la RSS de Ucrania, fue capital distrital entre 1940 y 1962.​​ Se ubica unos 20 km al sureste de la capital regional Ternópil.​ Referencias
Skalat

Skalat (en ukrainien : Скалат ; en polonais : Skałat) est une petite ville de l'oblast de Ternopil, en Ukraine. Sa population s'élevait à 3739 habitants en 2022. Géographie Skalat est située à 32 km au sud-est de Ternopil. Histoire La première mention du village de Skalat dans des sources écrites remonte à l'année 1512. Le roi Sigismond III de Pologne lui accorda des privilèges urbains (droit de Magdebourg) en 1600. Malgré les progrès de l'artisanat, l'activité principale de la population était alors l'agriculture. La ville fut la possession de grandes familles nobles polonaises, les Kalinowski puis les Tarle et enfin les Poniatowski. En 1766, les privilèges de la ville furent confirmés par un diplôme du roi Stanislaw Poniatowski. Les habitants de Skalat eurent à souffrir de fréquentes attaques des hordes turco-tatares. En 1675, les troupes d'Ibrahim Pacha Shishman détruisirent la ville, sans parvenir toutefois à s'emparer de la forteresse défendue par les forces polonaises du roi Jean III Sobieski. À la suite de la première partition de la Pologne, en 1772, Skalat passa sous la domination de l'Autriche. Elle devint un centre de district en 1867. Skalat comptait 4 952 habitants en 1870, dont la moitié de Juifs. Skalat devint polonaise après la Première Guerre mondiale puis soviétique, en 1939, après l'invasion de la Pologne orientale par l'Armée rouge. En 1941, environ 4 600 Juifs vivaient à Skalat lorsque la ville fut occupée par l'Allemagne nazie. Ils périrent presque tous au cours des deux années qui suivirent au cours de pogroms, d'exécutions de masse, ou dans d'autres circonstances. Population Recensements (*) ou estimations de la population : Galerie Notes et références Liens externes (en) Histoire de Skalat sur jewishgen Portail de l’Ukraine
Skalat

Skalat (in ucraino Скалат?; in polacco Skałat) è una città dell'Ucraina (3739 abitanti) situata nel distretto di Terrnopil', nell'oblast' di Ternopil'. Ospita l'amministrazione della comunità territoriale di Skalat, una delle comunità territoriali dell'Ucraina. Fino al 18 luglio 2020 Skalat apparteneva al distretto di Pidvoločys'k, abolito come parte della riforma amministrativa dell'Ucraina, che ha ridotto a tre il numero dei distretti dell'oblast' di Ternopil'. L'area del distretto di Pidvoločys'k è stata trasferita al Distretto di Ternopil'. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Skalat
Skalat

Skalat (în ucraineană Скалат) este un oraș raional din raionul Pidvolociîsk, regiunea Ternopil, Ucraina. În afara localității principale, mai cuprinde și satul Poplavî. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației orașului Skalat era vorbitoare de ucraineană (99,43%), existând în minoritate și vorbitori de alte limbi. Vezi și Lista orașelor din Ucraina Note
Sokyrjany

Sokyrjany (ukrajinsky Сокиряни, rusky Сокиряны – Sokirjany, rumunsky Secureni) jsou město v Černovické oblasti na Ukrajině. Žije v nich přibližně 8 700 obyvatel. K roku 2005 to bylo bezmála devět tisíc obyvatel. Poloha a doprava Sokyrjany leží na jihovýchodě Černovické oblasti v oblasti historické severní Besarábie. Od Černovic jsou vzdáleny přibližně 110 kilometrů východně, od moldavsko-ukrajinské hranice jen zhruba kilometr. Po administrativně-teritoriální reformě v červenci 2020 patří do nově vzniklého Dněsterského rajónu, do té doby byly centrem Sokyrjanského rajónu. Nejbližší jiné ukrajinské město je Novodnistrovsk na hrázi Dněsterské přečerpávací elektrárny na Dněstru přibližně dvacet kilometrů severně. Nejbližší město v Moldavsku je Ocnița přibližně pět kilometrů jihovýchodně, přičemž obě města jsou spojena železniční tratí, po které kdysi jezdily vlaky ze směru od Moskvy a Kyjeva do Černovic. Dějiny První písemná zmínka je z roku 1666. Do roku 1711 byly Sokyrjany součástí Moldavského knížectví a pak náležely Osmanské říši a to až do roku 1812, kdy Besarábii získalo Rusko. Od roku 1893 vede přes město železnice z Černovic do Ocnițy. Po první světové válce připadly Sokyrjany do Rumunska. Na počátku druhé světové války anektoval 2. srpna 1940 oblast Sovětský svaz, jehož součástí zůstaly Sokyrjany až do jeho rozpadu v roce 1991, kdy se staly součástí samostatné Ukrajiny. Městem jsou Sokyrjany od roku 1966. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Sokyrjany na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sokyrjany na Wikimedia Commons
Sokyrjany

Sokyrjany (ukrainsk: Сокиряни, ukrainsk udtale: [sokɪˈrʲɑnɪ]; rumænsk: Târgu Secureni) er en lille by i Dnistrovskyj rajon, Tjernivtsi oblast (provins) i Ukraine, i det nordlige Bessarabien. Den er vært for administrationen af Sokyrjany hromada, en af Ukraines hromadaer (bykommuner). Byen havde i 2021 en befolkning på omkring 8.652 mennesker. Indtil den 18. juli 2020 var Sokyrjany et administrativt center i Sokyrjany rajon. Rajonen blev afskaffet i juli 2020 som led i den administrative reform af Ukraine, der reducerede antallet af rajoner i Tjernivtsi oblast til tre. Området i Sokyrjany Raion blev slået sammen med Dnistrovskyj rajon. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside