Задарів

Зада́рів — село в Україні, у Монастириській міській громаді Чортківського району Тернопільської області. Розташоване в долині на річці Золота Липа. До 2020 року адміністративний центр Задарівської сільської ради, якій також було підпорядковано село Сеньків. До Задарова приєднано хутір Підмонастир (Монастирок). Населення — 1154 особи (2003). Археологія Поблизу Задарова виявлено археологічні пам'ятки пізнього палеоліту, трипільської, комарівсько-тшинецької, голіградської та черняхівської культур, римські монети перших століть нашої ери. Історія Перша згадка про село — до 1392 року (цей рік тривалий час вважався датою смерті власника чи посідача Задарова — польського шляхтича Міхала Абданка з Бучача.). Перша писемна згадка про село — 1437 р. У XVI ст. було засновано монастир отців Василіян. До наших днів не зберігся. У селі свого часу діяли товариства «Просвіта», «Січ», «Луг», «Рідна школа», Народний дім, кооперативи, аматорський театральний гурток, хор. На хуторі Підмонастир — читальня імені Маркіяна Шашкевича. Впродовж 1942—1945 рр. у Задарові було знищено 13 осіб; це зокрема: Микола Батіг (1906—1944), Ганна (1904—1944) та Степан (1926—1943) Жилаві, Іван (1913—1943) і Петро (1890—1944) Кришталі, Василь Кашуба (1927—1945), Микола Магухняк (1928—1944), Ганна (1915—1942) і Михайло (1906—1945) Пулики, Іван Рожаловський (1929—1945), Михайло Сенюк (1902—1944), Степан Штикований (1922—1944), Степан Шмирко (1915—1945). В УПА вступило 35 осіб, загинуло 19. У Марківському лісі під час бою сотні «Тура» у вересні 1944 р. загинуло 4 уродженці с. Задарів Під час повені 1957 р. частина села була затоплена. Протягом 1962–1966 село входило до складу Бучацького району. 12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 724-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Тернопільської області» увійшло до складу Монастириської міської громади. 19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Монастириського району, село увійшло до складу Чортківського району. Політика Парламентські вибори, 2019 На позачергових парламентських виборах 2019 року у селі функціонувала окрема виборча дільниця № 610698, розташована у приміщенні сільської ради. Результати зареєстровано 688 виборців, явка 59,01 %, найбільше голосів віддано за «Слугу народу» — 24,07 %, за Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина» — 21,59 %, за Радикальну партію Олега Ляшка — 14,89 %. В одномандатному окрузі найбільше голосів отримав Микола Люшняк (самовисування) — 34,61 %, за Романа Василіцького (Об'єднання «Самопоміч») — 24,43 %, за Ігоря Сопеля (Слуга народу) — 15,01 %. Пам'ятки Стоянка «Задарів I» (пізній палеоліт (40—10 тис. років тому)); Стоянка «Задарів II» (пізній палеоліт (40—10 тис. років тому)); Поселення «Задарів III» (комарівсько-тшинецька культура (XV—XII ст. до н. е.); черняхівська культура (III—IV ст. н. е.)); Поселення «Задарів IV» (трипільська культура (IV — кін. III тис. до н. е.); комарівсько-тшинецька культура (XV—XII ст. до н. е.); голіградська культура (XI—VII ст. до н. е.); черняхівська культура (III—IV ст. н. е.)); Поселення «Задарів V» (трипільська культура (IV — кін. III тис. до н. е.); голіградська культура (XI—VII ст. до н. е.); черняхівська культура (III—IV ст. н. е.)); Поселення «Задарів VI» (трипільська культура (IV — кін. III тис. до н. е.)); Стоянка «Задарів VII» (пізній палеоліт (40—10 тис. років тому)); Поселення «Задарів VIII» (черняхівська культура (III—IV ст. н. е.); лука-райковецька культура); кам'яна церква Покрови Пресвятої Богородиці (1886, архітектор Густав Бізанц) церква-каплиця XVI ст. капличка — спочатку дерев'яна, після перебудови 1997 р. — мурована. Пам'ятники пам'ятний хрест на честь скасування панщини (відновлений 1990) насипано символічну могилу Борцям за волю України (1992). пам'ятник односельцям, полеглим у Другій світовій війні (1967) Братська могила воїнів Української Повстанської Армії (18 чол.); Братська могила австрійських воїнів (2 чол.); Пам'ятний знак воїнам-землякам; Соціальна сфера Діють загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів, клуб, бібліотека, фельдшерсько-акушерський пункт, відділення зв'язку, 5 закладів торгівлі, цегельний завод. Населення Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Відомі люди Народилися Михайло Плиска (1881—1961) — громадський діяч, посол до Української Національної Ради ЗУНР-ЗОУНР (1918—1919), співзасновник читалень «Просвіти» та кооперативи «Сила». Станіслав Гіловський (1900—1974) — майор резервної кавалерії Війська Польського, Польських збройних сил та Армії Крайової, тихотемний. Див. також Задарівський монастир святої Параскеви Галерея Примітки Джерела Грицина Д., Уніят В. Задарів // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2004. — Т. 1 : А — Й. — С. 598. — ISBN 966-528-197-6. Задарів [Текст] // Бучач і Бучаччина: іст.-мемуар. зб. — Ню Йорк ; Париж ; Сидней ; Торонто, 1972. — С. 532—533. Душенко С. Хутір, присілок Задарова Монастирок / Бучач і Бучаччина. Історично-мемуарний збірник / ред. колегія Михайло Островерха та інші. — Ню Йорк — Лондон — Париж — Сидней — Торонто : НТШ, Український архів, 1972. — Т. XXVII. — С. 533—538. Zadarów, wś, pow. buczacki // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1895. — Т. XIV. — S. 219. (пол.) — S. 219. (пол.) Посилання