NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Цезарівський заказник

Цезарівський — ландшафтний заказник місцевого значення, що розміщений на теренах Ніжиловицької сільської ради Макарівського району Київської області. Створений відповідно до Рішення 16 сесії Київської обласної ради 10 березня 1994 року Загальні відомості Землекористувачем теренів заказника є Державне підприємство «Макарівське лісове господарство». Заказник розміщено у кварталах 2, 13, 14, 22, 23, 24, 25, 33 Ніжиловського лісництва, що відповідає адміністративним межам Ніжиловицької сільської ради. Площа заказника 475 гектарів. Заказник є одним з найбільш заболочених серед природоохоронних об'єктів Київщини. У систему Жаб'ячих боліт входять великі озера Зубареве, Моховате, Гронне та ряд менших. До кінця 1980-х років у навколишніх лісах розміщувались секретні об'єкти, що не сприяло господарському освоєнню теренів заказника. З того часу через болота заказника у напрямку північ-південь йде напівзруйнована дорога-дамба, яку використовують лісовози. Опис На теренах ландшафтного заказника поєднуються комплекси лісів і боліт, що відповідно розміщуються на височинах і низинах рельєфу. Відповідно до геоморфологічного поділу території лісова рослинність зосереджена на плакорних ділянках, а у заводнених котловинах містяться низинні болота евтрофного типу з багатою рослинністю. У більш високо розміщених складках рельєфу виникли болота еумезотрофного та мезотрофного типу (сфагнові). На перехідних територіях поміж лісами і болотами розрослась чорна вільха. Серед лісів найбільш чисельними є сосново-дубові насадження та дубові насадження. Зустрічаються мішані ліси і молоді посадки, як і ділянки старого перестиглого лісу. Болота оточують перезволожені ділянки соснового лісу, у трав'яному покриві яких переважає чорниця і молінія голуба. Зустрічається рідкісний плайн колючий, що занесений до Червоної книги України. Густий деревостан переважає у сосново-дубових лісах, де у другому ярусі росте граб, зустрічається береза. У менш затінених ділянках серед підліску зустрічається ліщина. Трав'яний покрив формують бореальні та неморальні види. У більш сухих підвищених місцях домінує веснівка дволиста, а у більш зволожених зниженнях — молінія голуба. У ділянках дубового лісу сформовані асоціації дубового лісу ліщинно-рідкотравного. Поміж лісами розкидані болота різної площі, глибини, серед яких переважають евтрофні болота високотравні і осокові з угрупуваннями осоки омської і пухирчатої. На краях боліт трапляються ділянки з осокою чорною і червонокнижною осокою Буксбаума. Великі площі займають високотравні ценози рогозу вузьколистого, менші угрупування очерету. Для мезотрофних боліт характерні осоково-сфагновані ценози з осокою пухнастопладною та здутою. У невеликих заводнених ямах росте вовче тіло болотна. Припускають, що у лісах можуть гніздитись чорні лелеки. Серед ссавців найчисельнішими є дикі свині, козулі, лосі. Посилання Цезарівський заказник [Архівовано 4 січня 2017 у Wayback Machine.] Цезарівський [Архівовано 24 вересня 2015 у Wayback Machine.] 1. Розробка регіональної схеми екологічної мережі в Київській області стор. 29 Примітки
Dniprovskokamjanský rajón

Dniprovskokamjanský rajón (ukrajinsky Кам'янсько-Дніпровський район) byl rajón v Záporožské oblasti na Ukrajině. Hlavním městem byla Kamjanka-Dniprovska a rajón měl přibližně 38 tisíc obyvatel. Sídla v rajónu Kamjanka-Dniprovska Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Кам'янсько-Дніпровський район na ukrajinské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dniprovskokamjanský rajón na Wikimedia Commons
Rajon Kamjanka-Dniprowska

Der Rajon Kamjanka-Dniprowska (ukrainisch Кам'янсько-Дніпровський район/Kam'jansko-Dniprowskyj rajon; russisch Каменско-Днепровский район/Kamensko-Dneprowski rajon) war eine Verwaltungseinheit im Westen der Oblast Saporischschja im Südosten der Ukraine. Der Rajon wurde 1923 gegründet. Er hatte eine Fläche von 1230 km², eine Bevölkerung von 40.000 Einwohnern (2016) und eine Bevölkerungsdichte von 33 Einwohner pro km². Der Verwaltungssitz war die Stadt Kamjanka-Dniprowska. Am 17. Juli 2020 kam es im Zuge einer großen Rajonsreform zum Anschluss des Rajonsgebietes an den Rajon Wassyliwka. Geographie Der Rajon grenzte im Osten an den Rajon Wassyliwka, im Süden an den Rajon Welyka Biloserka und im Westen an den Rajon Werchnij Rohatschyk der Oblast Cherson. Im Norden grenzte der Rajon an die Stadt Enerhodar mit dem Kernkraftwerk Saporischschja und an den, zum Kachowkaer Stausee angestauten, Dnepr. Am gegenüberliegenden Seeufer liegt die Oblast Dnipropetrowsk mit der Stadt Nikopol und dem Rajon Nikopol. Administrative Gliederung Auf kommunaler Ebene war der Rajon in eine Stadt und 8 Landratsgemeinden unterteilt, denen jeweils einzelne Ortschaften untergeordnet waren. Zum Verwaltungsgebiet gehörten: 1 Stadt 16 Dörfer 1 Ansiedlung Städte Dörfer und Siedlungen Weblinks Rajon Kamjanka-Dniprowska auf zotic.zp.ua (ukrainisch) Einzelnachweise v
Kamianka-Dniprovska Raion

Kamianka-Dniprovska Raion (Ukrainian: Кам'янсько-Дніпровський район) was one of raions (districts) of Zaporizhzhia Oblast in southern Ukraine. The administrative center of the raion was the town of Kamianka-Dniprovska. The raion was abolished on 18 July 2020 as part of the administrative reform of Ukraine, which reduced the number of raions of Zaporizhzhia Oblast to five. The area of Kamianka-Dniprovska Raion was merged into Vasylivka Raion. The last estimate of the raion population was 38,365 (2020 est.). See also Mamai-Hora burial mounds References
Raión de Kamianka-Dniprovska

Kamianka-Dniprovska (en ucraniano: Кам'янсько-Дніпровський район) es un distrito de Ucrania en el óblast de Zaporiyia. Comprende una superficie de 1240 km². La capital es la ciudad de Kamianka-Dniprovska. Demografía Según estimación de 2010 contaba con una población total de 43.500 habitantes. Otros datos El código KOATUU es 2322400000. El código postal 71300 y el prefijo telefónico +380 6138. Referencias Oficina de estadísticas de Ucrania. (en ucraniano) Enlaces externos Sitio web oficial.
Rejon kamionecki (obwód zaporoski)

Rejon kamionecki – jednostka administracyjna wchodząca w skład obwodu zaporoskiego Ukrainy. Rejon utworzony w 1923, ma powierzchnię 1240 km² i liczy około 43 tysięcy mieszkańców. Siedzibą władz rejonu jest Kamionka Dnieprowska. Na terenie rejonu znajdują się 1 miejska rada i 8 silskich rad, obejmujących w sumie 16 wsi i 1 osadę.
Raionul Kameanka-Dniprovska, Zaporijjea

Kameanka-Dniprovska (în ucraineană Кам`янсько-Дніпровський район, transliterat: Kameansko-Dniprovskîi raion) este un raion în regiunea Zaporijjea, Ucraina. Reședința sa este orașul Kameanka-Dniprovska. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației raionului Kameanka-Dniprovska era vorbitoare de rusă (54,68%), existând în minoritate și vorbitori de ucraineană (44,48%). Note
Каменско-Днепровский район

Ка́менско-Днепро́вский райо́н (укр. Кам'янсько-Дніпровський район ) — упразднённая административная единица Запорожской области Украины. Административный центр — город Каменка-Днепровская. География Каменско-Днепровский район расположен в юго-восточной части Украины и западной части Запорожской области на стыке Днепропетровской и Херсонской областей. Территория района занимает площадь 1,23 тыс. км². По территории района протекают реки Каховское водохранилище (Днепр), Большая Белозерка. История Район образован 7 марта 1923 года. 17 июля 2020 года в результате административно-территориальной реформы район вошёл в состав Васильевского района. Население По данным переписи 2001 года, численность населения составляла 45 819 человек, на 1 января 2013 года — 41 253 человека. Административное устройство Район включает в себя: Местные советы Населённые пункты Ссылки Учетная карточка района на сайте Верховной рады Украины (укр.) Каменско-Днепровский район — органы власти, экономика, предприятия, сельские советы (укр.) Примечания
Kruhlyj

Kruhlyj (ukrajinsky Круглий, maďarsky Körtelep, česky Kruhlý) je část obce Dilove v Rachovské městské územní hromadě v Zakarpatské oblasti Ukrajiny. V roce 2025 zde žilo 95 obyvatel. Historie Za první československé republiky to byla skupina chalup, která patřila pod Dilove (tehdejším názvem Trebušany). Byla uváděna pod názvem Kruhlý, Kruhlí nebo Kruchlí. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Круглий (Україна) na ukrajinské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kruhlyj na Wikimedia Commons
Körtelep

Körtelep (ukránul: Круглий [Kruglij]), település Ukrajnában, Kárpátalján, a Rahói járásban. Fekvése Rahó közelében fekvő település. Története Európa közepét jelző obeliszket az Osztrák-Magyar Monarchia Térképészeti Intézete 1887-ben állíttatta fel Körtelep mellett, mely szerint itt található Európa földrajzi középpontja. Az oszlop latin nyelvű szövege: Locus Perennis Dilicentissime cum libella librationis quae est in Austria et Hungaria confecta cum mensura gradum meridionalium et paralleloumerium Europeum. MDCCCLXXXVII. Magyarul: „Ez egy állandó, pontos és örök hely, amelyet egy nagyon pontos, Ausztria-Magyarországon készült különleges hosszúsági és szélességi mérőműszerrel állapítottak meg. 1887.” 2020-ig Terebesfejérpatak társközsége volt. Népesség A 2008-as népszámláláskor Körtelep 95 lakosából 2 volt magyar. Nevezetességek Fatemploma Európa közepe emlékmű Források A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 ISBN 963 85683 3 X dr. Tóth Imre: Kárpátalja, a rahói járás honismereti olvasókönyve. Szeged, 2000.
Kruhyli

Kruhyli (Oekraïens: Круглий Krughli, Hongaars: Körtelep) is een dorp in de gemeente Rachiv, in het gelijknamige rajon in het Oblast Transkarpatië. Het dorp is gelegen op 7 kilometer ten noordoosten van de stad Rachiv. De plaats heeft 429 inwoners. Het dorp ligt in de vallei van de rivier de Zwarte Tisza, een rivier die uitmondt in de hoofdrivier de Tisza. In 1887 werd in het dorp een obelisk opgericht, hiermee werd het middelpunt van Europa gemarkeerd. Zie ook Geografisch middelpunt
Kruhlîi, Rahău

Kruhlîi (în ucraineană Круглий) este un sat în comuna Trebușeni din raionul Rahău, regiunea Transcarpatia, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Kruhlîi era vorbitoare de ucraineană (98,95%), existând în minoritate și vorbitori de alte limbi. Note
Круглый (Закарпатская область)

Круглый (укр. Круглий) — село в Раховской городской общине Раховского района Закарпатской области Украины. Население по переписи 2001 года составляло 95 человек. Почтовый индекс — 90625. Телефонный код — 3132. Занимает площадь 0,580 км². Код КОАТУУ — 2123682502. Ссылки Круглый на сайте Верховной рады Украины (укр.) Административно-территориальное устройство Закарпатской области (укр.)
Круглий (Україна)

Кру́глий — село в Україні, у Закарпатській області, Рахівській міській громаді Рахівського району. Географія На північному сході від села струмок Лощинка впадає у річку Тису. Історія Назва села в різних історичних джералах за роками: 1864 — Kruhli, 1877 — Kruchli, 1892 — Kruhli, 1898 — Kruchli, 1907 — Körtelep, 1913 — Körtelep , 1918 — Körtelep, 1930 — Kruhlí, 1944 — Körtelep, Круглый, 1983 — Круглий, Круглый. Засноване італійцями з родин Зандонелло, Буцці, Корадіні, Делізотті, Манфреді, Мартиглоні. У 1890 році збудовано каплицю Св. Бенедикта. Населення Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 71 особа, з яких 32 чоловіки та 39 жінок. За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 95 осіб. Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Центр континентальної Європи Понад століття біля села стоїть геодезичний знак центру континентальної Європи. Він встановлений після вишукувань військових географів Австро-Угорщини в 1887 році. Тоді тут установили кам'яний стовпчик, на якому латиною написали: «Locus Perennis Dilicentissime cum libella librationis quae est in Austria et Hungaria confectacum mensura gradum meridionalium et paralleloumierum Europeum. MD CCC LXXXVII» — «Постійне, точне, вічне місце. Дуже точно, зі спеціальним приладом, виготовленим в Австро-Угорщині, визначено за шкалою меридіанів та паралелей. Рік 1887». Стовпчик приблизно двометровий та розташований обіч дороги Мукачево—Рогатин. Тут завжди багато туристів. Приїздять фотографуватися наречені з довколишніх сіл. Неподалік є музей-колиба. В ній туристи зупиняються, щоб пообідати гуцульськими стравами. Примітки
Novoajdarský rajón

Novoajdarský rajón (ukrajinsky Новоайдарський район) byl rajón v Luhanské oblasti na Ukrajině. Hlavním městem byl Novoajdar a rajón měl přibližně 25 tisíc obyvatel. Sídla v rajónu Novoajdar Ščasťa Trochizbenka Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Новоайдарський район na ukrajinské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Novoajdarský rajón na Wikimedia Commons
Rajon Nowoajdar

Der Rajon Nowoajdar (ukrainisch Новоайдарський район/Nowoajdarskyj rajon; russisch Новоайдарский район/Nowoaidarski rajon) war eine 1923 (in seinen heutigen Grenzen 1965) gegründete Verwaltungseinheit innerhalb der Oblast Luhansk im Osten der Ukraine. Der Rajon hatte eine Fläche von 1836 km² und eine Bevölkerung von etwa 42.000 Einwohnern, der Verwaltungssitz befand sich in der namensgebenden Siedlung städtischen Typs Nowoajdar. Am 17. Juli 2020 kam es im Zuge einer großen Rajonsreform zum Anschluss des Rajonsgebietes an den Rajon Schtschastja sowie kleinerer Teile im Westen an den Rajon Sjewjerodonezk. Geographie Der Rajon lag im Herzen der Oblast Luhansk. Er grenzte im Norden an den Rajon Starobilsk, im Nordosten an den Rajon Bilowodsk, im Osten an den Rajon Stanytschno-Luhanske, im Süden an den Rajon Slowjanoserbsk, im Südwesten an den Rajon Popasna sowie im Nordwesten an den Rajon Kreminna. Durch das ehemalige Rajonsgebiet fließen in südlicher Richtung der Ajdar sowie der Jewsuh (Євсуг) sowie im Westen der Jeryk (Єрик), dabei ergeben sich Höhenlagen zwischen 45 und 190 Metern. Am 7. Oktober 2014 wurde die bis dahin zur Stadt Luhansk gehörende Stadt Schtschastja sowie die zum Rajon Slowjanoserbsk gehörenden Dörfer Krymske (Кримське), Prytschepyliwka (Причепилівка), Sokilnyky (Сокільники), Trjochisbenka (Трьохізбенка), Krjakiwka (Кряківка), Orichowe-Donezke (Оріхове-Донецьке), Lobatschewe (Лобачеве) und Lopaskyne (Лопаскине) dem Rajonsgebiet angeschlossen. Administrative Gliederung Auf kommunaler Ebene war der Rajon in eine Stadtratsgemeinde, eine Siedlungsratsgemeinde sowie 16 Landratsgemeinden unterteilt, denen jeweils einzelne Ortschaften untergeordnet waren. Die beabsichtigte Einrichtung einer Siedlungsgemeinde Nowoajdar wurde noch nicht umgesetzt. Zum Verwaltungsgebiet gehörten: 1 Stadt 1 Siedlung städtischen Typs 57 Dörfer 1 Ansiedlung Stadt Siedlungen städtischen Typs Dörfer und Siedlungen Weblinks Informationen zum Rajon (ukrainisch) Siehe auch Einzelnachweise
Novoaidar Raion

Novoaidar Raion (Ukrainian: Новоайдарський район) was a raion (district) in Luhansk Oblast in eastern Ukraine. The administrative center of the raion was the urban-type settlement of Novoaidar. The raion was abolished on 18 July 2020 as part of the administrative reform of Ukraine, which reduced the number of raions of Luhansk Oblast to eight, of which only four were controlled by the government. The last estimate of the raion population was 39,700 (2020 est.). History Starting mid-April 2014 pro-Russian separatists captured several towns and raions in Luhansk Oblast; Ukrainian forces reportedly removed the separatists from the last village of Novoaidar Raion under separatist control, Krymsky, on 20 October 2014. To facilitate the governance of Luhansk Oblast during the War in Donbass, the Verkhovna Rada on 7 October 2014 made some changes in the administrative divisions, so that the localities in the government-controlled areas were grouped into districts. In particular, the town of Shchastia was transferred from Luhansk Municipality to Novoaidar Raion. Some areas were transferred to the raion from Slovianoserbsk Raion. Demographics As of the 2001 Ukrainian census: Ethnicity Ukrainians: 56.1% Russians: 42.7% Belarusians: 0.4% References
Raión de Novoaidar

Raión de Novoaidar (en ucraniano: Новоайдарський район) es un antiguo raión o distrito de Ucrania en el óblast de Lugansk. La capital fue la ciudad de Novoaidar. Comprende una superficie de 1536 km². Demografía Según estimación 2010 contaba con una población total de 27 352 habitantes. Otros datos El código KOATUU es 4423100000. El código postal 93500 y el prefijo telefónico +380 6445. Referencias Oficina de estadísticas de Ucrania. (en ucraniano) Enlaces externos Sitio web oficial.
Rejon nowoajdarski

Rejon nowoajdarski – jednostka administracyjna w składzie obwodu ługańskiego Ukrainy. Powstał w 1923. Ma powierzchnię 1530 km² i liczy około 29 tysięcy mieszkańców. Siedzibą władz rejonu jest Nowoajdar. W skład rejonu wchodzą 1 osiedlowa rada oraz 14 silskich rad, obejmujących w sumie 37 wsi.
Raionul Novoaidar, Luhansk

Novoaidar (în ucraineană Новоайдарський район, transliterat: Novoaidarskîi raion) este un raion în regiunea Luhansk, Ucraina. Reședința sa este așezarea de tip urban Novoaidar. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației raionului Novoaidar era vorbitoare de rusă (53,61%), existând în minoritate și vorbitori de ucraineană (45,99%). Note
Новоайдарский район

Новоайда́рский район (укр. Новоайда́рський райо́н) — де-юре упразднённый район Луганской области Украины, де-факто продолжает существовать в составе подконтрольной России ЛНР. Административный центр — пгт Новоайдар. Расстояние от административного центра до Северодонецка — 45 км. Площадь — 1,84 тыс. км². История Год образования — 1923 год. 23 сентября 1959 года к Новоайдарскому району были присоединены части территорий упразднённых Евсугского и Новоастраханского районов. 7 октября 2014 года в связи с разрывом административных связей в районе в связи с вооружённым конфликтом в Донбассе Постановлением Верховной Рады Украины № 1693-VII «Про зміни в адміністративно-територіальному устрої Луганської області, зміну і встановлення меж Новоайдарського і Слов’яносербського районів Луганської області» из состава Славяносербского района и Луганского городского совета в состав Новоайдарского района Луганской области выведены 1 городской, 2 сельских (целиком) и 2 сельских (частично) советов общей площадью 30 010,28 га: Счастьинский городской совет (из Луганского горсовета; площадь — 1639,0 га), в том числе г. Счастье; Крымский сельский совет (из Славяносербского района; площадь — 10 761,9 га), в том числе сёла Крымское, Причепиловка, Сокольники; Трёхизбенский сельский совет (из Славяносербского района; площадь — 17 217,4 га), в том числе сёла Трёхизбенка, Кряковка и Орехово-Донецкое; с. Лобачёво Жёлтенского совета (из Славяносербского района; площадь — 320,88 га); с. Лопаскино Славяносербского поссовета (из Славяносербского района; площадь — 71,1 га). Население 40 270 человек (1 января 2019 года), в том числе городское население — 19 984 человека. Сельское — 20 286 человек. Административное деление Количество советов: городских — 1 (Счастье) поселковых — 2 (Новоайдар, Райгородка) сельских — 12 военных администраций — 2 (Трёхизбенка, Крымское) Количество населённых пунктов: городов — 1 (Счастье) пгт — 3 (Новоайдар, Райгородка, Трёхизбенка) сёл — 41 посёлков (сельского типа) — 3 Транспорт Н-21 (Донецк — Красный Луч — Луганск — Старобельск) Т-13-06 (Северодонецк — Новоайдар) Железная дорога Валуйки — Кондрашевская — Лихая Примечания
Rajon Swerdlowsk

Der Rajon Swerdlowsk (ukrainisch Свердловський район/Swerdlowskyj rajon – ukrainisch offiziell seit dem 12. Mai 2016 Rajon Dowschansk/Довжанський район; russisch Свердловский район/Swerdlowski rajon) ist eine 1938 gegründete Verwaltungseinheit innerhalb der Oblast Luhansk im Osten der Ukraine. Der Rajon hat eine Fläche von 1132 km² und eine Bevölkerung von etwa 11.000 Einwohnern, der Verwaltungssitz befindet sich in der namensgebenden Stadt Swerdlowsk, diese ist jedoch kein Teil des Rajons. Er wurde 1938 gegründet und am 8. Dezember 1966 in seinen bis heute festgelegten Grenzen durch die Werchowna Rada bestätigt. Er ist derzeit durch die Volksrepublik Lugansk besetzt und steht somit nicht unter ukrainischer Kontrolle. Geographie Der Rajon liegt im Südosten der Oblast Luhansk im Osten des Donezbeckens, er grenzt im Norden an den Rajon Krasnodon, im Osten und Süden auf einer Länge von 84 Kilometern an Russland (Oblast Rostow, Rajon Krasny Sulin im Osten, Rajon Rodionowo-Neswetaiskaja im Süden), im Westen an den Rajon Antrazyt sowie im Nordwesten auf einem kurzen Stück an den Rajon Lutuhyne. Die kreisfreie Stadt Swerdlowsk samt deren Teilgemeinden wird vollkommen vom Rajon umschlossen, die Stadt Rowenky wird zur Hälfte vom Westrand des Rajons begrenzt. Durch den Rajon fließt der Fluss Kundrjutscha (Кундрюча), die Naholna (Нагольна) sowie der Dowschyk (Довжик), dabei ergeben sich Höhenlagen zwischen 100 und 330 Höhenmetern. Administrative Gliederung Auf kommunaler Ebene ist der Rajon in eine Siedlungsratsgemeinde und sechs Landratsgemeinden unterteilt, denen jeweils einzelne Ortschaften untergeordnet sind. Zum Verwaltungsgebiet gehören: eine Siedlung städtischen Typs 26 Dörfer 3 Ansiedlungen Siedlungen städtischen Typs Dörfer und Siedlungen Weblinks Informationen zum Rajon (ukrainisch) Siehe auch Einzelnachweise
Rejon dołżański (1938–2020)

Rejon dołżański (ukr. Довжанський район) – dawna jednostka administracyjna w składzie obwodu ługańskiego Ukrainy. Zlikwidowany został w lipcu 2020 roku w ramach reformy decentralizacyjnej. Jego obszar wszedł skład nowego, większego rejonu dołżańskiego. Liczył 1,1 tysiąca km2. Powstał w 1938 roku. Siedzibą władz rejonu był Dołżańsk. W 2001 roku liczył 14 227 mieszkańców, z czego: 9939 osób narodowości ukraińskiej, 3678 rosyjskiej, 200 kurdyjskiej, 82 białoruskiej, 75 dargijskiej, 71 ormiańskiej, 37 mołdawskiej, 25 azerskiej, 14 bułgarskiej, 14 tatarskiej, 12 niemieckiej, 10 czuwaskiej, 66 innej i 4 nieznanej. Zaś podział według języka ojczystego wyglądał następująco: 7968 – ukraiński, 5874 – rosyjski, 20 – mołdawski, 2 – bułgarski, 13 – białoruski, 48 – ormiański, 1 – niemiecki, 297 – inny i 4 – niezadeklarowany. 22 maja 2016 roku zmieniono dotychczasową nazwę – rejon swerdłowski (ukr. Свердловський район) na rejon dołżański, równocześnie z przemianowaniem miasta Swerdłowsk (ukr. Свердловськ) na Dołżańsk (ukr. Довжанськ). W skład rejonu wchodziły 1 osiedlowa rada oraz 6 rad wiejskich, obejmujących w sumie 29 wsi i 1 osiedle typu miejskiego. Przypisy
Raionul Dovjansk (pre-2020), Luhansk

Dovjansk (în ucraineană Довжанський район, transliterat: Dovjanskîi raion) este un raion în regiunea Luhansk, Ucraina. Reședința sa este orașul Dovjansk. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației raionului Sverdlovsk era vorbitoare de ucraineană (56,01%), existând în minoritate și vorbitori de rusă (41,29%). Note