NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
MFA Munkács

MFA Munkács (ukr. Мукачівська футбольна академія «Мункач», (węg. Munkács Futball Akadémia Munkács) – ukraiński klub piłkarski, mający siedzibę w mieście Mukaczewo, w obwodzie zakarpackim, na zachodzie kraju, grający od sezonu 2021/22 w rozgrywkach ukraińskiej Druhiej-lihi. Historia Chronologia nazw: 2005: DJuFK Mukaczewo (ukr. ДЮФК «Мукачево») 2016: FK Munkács (ukr. ФК «Мункач» Мукачеве) 2017: Munkács Futball Akadémia (ukr. Мукачівська футбольна академія) 2018: MFA Munkács (ukr. МФА «Мункач» Мукачеве) Klub piłkarski DJuFK Mukaczewo został założony w miejscowości Mukaczewo w 2005 roku przy wsparciu funduszu charytatywnego im. Paka Szandora. W latach 2006–2010 juniorska drużyna brała udział w wielu turniejach miejskich, regionalnych, krajowych i międzynarodowych, gdzie zostali zwycięzcami i laureatami nagród. Od sezonu 2010/2011 drużyny różnych grup wiekowych zaczęły grać w Pierwszej lidze DJuFLU. Po występach sezonu 2013/2014 zespół awansował do gry w kolejnym sezonie w Wyższej lidze DJuFLU. Podczas występów na najwyższym poziomie klub Howerła Uzhorod otrzymał prawo opieki nad DJuFK Mukaczewo i w tym sezonie klub występował z nazwą FK Howerła. Jednak w związku z bankructwem klubu z Użhoroda zespół odzyskał swoją poprzednią nazwę. Na początku 2016 roku, wraz z przybyciem węgierskich inwestorów, klub został przemianowany na węgierskie brzmienie nazwy miasta - FK Munkács. W 2017 klub zmienił nazwę na MFA (z weg. Munkács Futball Akadémia). W sezonie 2020/21 startował w Amatorskiej lidze. W czerwcu 2021 roku klub zgłosił się do rozgrywek Drugiej ligi (D3) i otrzymał status profesjonalny. Barwy klubowe, strój, herb, hymn Klub ma barwy biało-czerwone. Piłkarze domowe spotkania zazwyczaj grają w białych koszulkach, białych spodenkach oraz czerwonych getrach. Sukcesy Trofea międzynarodowe Do chwili obecnej klub jeszcze nigdy nie zakwalifikował się do rozgrywek europejskich. Trofea krajowe Druha liha (D3): ?. miejsce (1x): 2021/22 (A) Poszczególne sezony Rozgrywki międzynarodowe Europejskie puchary Nie uczestniczył w rozgrywkach europejskich. Rozgrywki krajowe Piłkarze, trenerzy, prezydenci i właściciele klubu Piłkarze Trenerzy 2018–19.07.2020: Wiktor Riaszko 20.07.2020–25.05.2021: Wiktor Jaicznyk 25.05.2021–...: Witalij Szumski Prezydenci 2005–...: Zoltán Szilvási Struktura klubu Stadion Klub piłkarski rozgrywa swoje mecze domowe na stadionie NTK MFA w Dercenie, który może pomieścić 500 widzów. Kibice i rywalizacja z innymi klubami Derby FK Mynaj FK Użhorod Zobacz też FK Mukaczewo Przypisy Bibliografia Oficjalna strona klubu (ukr.) MFA Munkács, [w:] baza Soccerway (drużyny) [dostęp 2021-07-25] . MFA Munkács w bazie Football Facts (ros.) MFA Munkács w bazie WildStat (ros. • ang.) MFA Munkács w bazie GlobalSportsArchive (ang.) MFA Munkács w bazie FootballDatabase.eu (ang. • fr. • hiszp.) MFA Munkács w bazie PlayMakerStats (ang. • fr. • hiszp. • niem. • port. • wł.) MFA Munkács w bazie WorldFootball.net (ang.) MFA Munkach, [w:] baza Transfermarkt (drużyny) [dostęp 2021-07-25] . Wyniki meczów klubu w bazie RSSSF (ang.)
Мункач (футбольный клуб)

«Мункач» (укр. Мункач) или «Мункач футбольная академия» (укр. Мункач футбольна академія, сокр. «МФА») — украинский футбольный клуб из города Мукачево, Закарпатская область. Домашние матчи проводит на клубной учебно-тренировочной базе в селе Дерцен Название 2005—2015 — ДЮФК «Мукачево» 2015 — «Говерла» 2016—2017 — «Мункач» 2017—н. в. — «Мункач футбольная академия» История Детско-юношеский футбольный клуб «Мукачево» был основан в 2005 году, при поддержке благотворительного фонда им. Пака Шандора. Уполномоченным лицом фонда являлся Золтан Сильваши — будущий тренер и директор академии, который в мае 2005 года, по приглашению родителей воспитанников, возглавил команду 1996-97 годов рождения. Первоначально основным источником финансирования клуба были родительские взносы. С 2006 года команды клуба регулярно участвовали в юношеских соревнованиях различных уровней, а в 2010 году клуб дебютировал в Детско-юношеской футбольной лиге Украины. Академия сотрудничала с местным любительским футбольным клубом «Мукачево», а позднее — с ужгородской «Говерлой», выступавшей в Украинской Премьер-лиге. В 2014 году команда, под названием ДЮФК «Мукачево», впервые приняла участие в чемпионате Закарпатской области. В 2016 году в клуб пришли венгерские инвесторы, в связи с чем был проведён ребрендинг, а название команды было изменено на «Мункач» (венгерское название города Мукачево), а позднее — «Мункач футбольная академия». За счёт инвестиций из Венгрии была построена новая клубная база в селе Дерцен, в 7 километрах от Мукачево. В 2020 году команда впервые приняла участие в любительском чемпионате Украины, а в 2021 году — прошла аттестацию для участия во второй лиге чемпионата Украины. Дебютную игру на профессиональном уровне клуб провел 24 июля 2021 года, на собственной базе в Дерцене победив футбольный клуб «Чернигов», со счётом 1:0. Первый гол команды в профессиональных соревнованиях забил Максим Гирный. В 2022 году, после вторжения в Украину российских войск руководством клуба было принято решение приостановить выступления в чемпионате Украины Владельцы По состоянию на 2021 год, «Мункач футбольная академия» является совместным украино-венгерским проектом. Украинская доля составляет 2 % и принадлежит одному из основателей и тренеров клуба Золтану Сильваши. Остальные 98 % разделены поровну между венгерским бизнесменом, родом из Мукачево, Иштваном Кроулом и спортивным директором венгерского клуба «Кишварда» Аттилой Ревесом. Именно «Кишварда» является основным инвестором команды. Главные тренеры Золтан Сильваши (2014—2017) Виктор Ряшко (2018—2020) Виктор Яичник (2020—2021) Виталий Шумский (2021—2022) Примечания Ссылки Официальный сайт клуба Венгры построили футбольную академию под Мукачево. Ее курирует «Кишварда», а дети учат венгерский язык . ua.tribuna.com. МФА (Мукачеве, Закарпатська обл.) (укр.). Официальный сайт АЛФУ.
МФА (Мукачево)

Футбольний клуб «Мункач футбольна академія» — український футбольний клуб з Мукачевого Закарпатської області, заснований у 2005 році. Виступає у Другій лізі. Домашні матчі приймає на стадіоні НТК МФА в селі Дерцен. Головним інвестором команди та футбольної академії, яку вона представляє, є угорський футбольний клуб «Кішварда». Історія Заснований у 2005 році як ДЮФК «Мукачево» за підтримки благодійного фонду ім. Пака Шандора. За період 2006‑2010 років ДЮФК «Мукачево» брав участь у різноманітних молодіжних міських, регіональних, всеукраїнських та міжнародних турнірах, де ставали переможцями та їх призерами. З сезону 2010/11 команди ДЮФК «Мукачево» почав виступати в першій лізі ДЮФЛУ. За підсумками сезону 2013/14 ДЮФК «Мукачево» вибороло право виступати з наступного сезону у вищій лізі ДЮФЛУ чотирма віковими групами. В ході виступів в вищій лізі ДЮФК «Мукачево» взяла під опіку ужгородська «Говерла» і назва клубу змінилась на ФК «Говерла». Але через банкрутство ужгородського клубу незабаром було повернуто історичну назву ДЮФК «Мукачево». Напередодні сезону 2016 року, з приходом угорських інвесторів, перейменований на ФК «Мункач», а 2017 року — на ФК «Мункач футбольна академія», або просто МФА. Упродовж сезонів 2016/17 та 2017/18 МФА виступав у новоствореній юнацькій лізі чемпіонату України серед команд U-19, після чого була створена доросла команда МФА, яку очолив Віктор Ряшко. Вона стала виступати у чемпіонаті Закарпатської області. В сезоні 2020/21 команда під керівництвом Віктора Яічника виступала в Аматорському чемпіонаті України, посівши передостаннє 8 місце у своїй групі. На сезон 2021/22 команда заявилась на професіональний рівень, увійшовши до складу Другої ліги, повернувши таким чином місто Мукачево до професіонального футболу після 25 років перерви. Команду залишився тренувати Віталій Шумський, який за два тури до завершення чемпіонату аматорів України очолив команду. У своєму дебютному матчі на професіональному рівні закарпатці обіграли «Чернігів» з рахунком 1:0, автором історичного для клубу голу став нападник Максим Гірний. Стадіон В 2020 році було здано в експлуатацію спортивну базу в селі Дерцен за кілька кілометрів від Мукачевого з 6 футбольними полями (дві зі штучним трав'яним покриттям). Там же клуб проводить свої домашні матчі на стадіоні НТК МФА, який вміщує 500 глядачів. Тренери Віктор Ряшко (2018—19.07.2020) Віктора Яічник (20.07.2020—25.05.2021) Віталій Шумський (25.05.2021—) Див. також Карпати (Мукачево) Мукачево (футбольний клуб) Примітки Посилання Офіційний сайт [Архівовано 10 серпня 2021 у Wayback Machine.] МФА (Мукачеве, Закарпатська область [Архівовано 11 червня 2021 у Wayback Machine.], профіль на офіційному сайті ААФУ Мункач (Мукачево) [Архівовано 11 червня 2021 у Wayback Machine.], профіль на amateur.footboom.com Профіль на soccerway.com [Архівовано 26 липня 2021 у Wayback Machine.] МФА «Мункач» Мукачево [Архівовано 11 червня 2021 у Wayback Machine.], профіль на footballfacts.ru (рос.) МФА на сайті transfermarkt.com (англ.)
Verchovyna

Verchovyna (ukrajinsky Верховина, rusky Верховина – Verchovina, polsky Żabie) je městys v Ivanofrankivské oblasti na Ukrajině. K roku 2004 v ní žilo přes pět tisíc obyvatel. Poloha a doprava Verchovyna leží v oblasti Pokutí na Černém Čeremoši, levé zdrojnici Čeremoše, pravého přítoku Prutu v povodí Dunaje. Řeka jí protéká od východu k západu a podél ní vede také silnice, která obcí prochází a směrem na východ pokračuje k severovýchodu přes Kryvopilský průsmyk do Vorochty. Od Ivano-Frankivska je obec vzdálena přibližně 150 kilometrů Dějiny První písemná zmínka o obci je z roku 1424, kdy se nazývala Žabje. V meziválečném období byla Verchovyna součástí druhé Polské republiky, kde patřila pod jménem Żabie do okresu Kosów v Stanislavském vojvodství. V roce 1962 byla obec přejmenována ze Žabje (Жаб'є) na Verchovynu. Rodáci Volodymyr Mykolajovyč Boščuk (* 1982), skokan na lyžích Kultura Verchovyna je jedním ze středisek huculské kultury. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Werchowyna na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Verchovyna na Wikimedia Commons
Werchowyna

Werchowyna (ukrainisch Верховина – bis 1962 Жаб'є Schabje; russisch Верховина Werchowina, polnisch Żabie) ist eine Siedlung städtischen Typs in der Westukraine mit etwa 5400 Einwohnern. Die 1424 zum ersten Mal schriftlich erwähnte Siedlung ist das Zentrum des gleichnamigen Rajons und liegt in den von Huzulen bewohnten Bergen. Der Fluss Tschornyj Tscheremosch durchfließt den Ort in west-östlicher Richtung. Die Region ist auch unter dem Namen Pokutien bekannt. Von Werchowyna führt die Regionalstraße Р-62 über den Krywopillja-Pass nach Worochta. Am 12. Juni 2020 wurde die Siedlung zum Zentrum der neu gegründeten Siedlungsgemeinde Werchowyna (Верховинська селищна громада/Werchowynska selyschtschna hromada). Zu dieser zählen auch die 19 in der untenstehenden Tabelle aufgelisteten Dörfer; bis dahin bildete es zusammen mit dem Dorf Wiptsche die Siedlungsratsgemeinde Werchowyna (Верховинська селищна рада/Werchowynska selyschtschna rada) im Süden des Rajons Werchowyna. Folgende Orte sind neben dem Hauptort Werchowyna Teil der Gemeinde: Persönlichkeiten Wolodymyr Boschtschuk (* 1982), Skispringer Weblinks Eintrag zum Ort in der Enzyklopädie der Geschichte der Städte und Dörfer der Ukrainischen SSR (ukrainisch) Żabie. In: Filip Sulimierski, Władysław Walewski (Hrsg.): Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich. Band 14: Worowo–Żyżyn. Walewskiego, Warschau 1895, S. 711 (polnisch, edu.pl). Einzelnachweise
Verjovyna

Verjovyna (ucraniano: Верхови́на) es un sélyshche de Ucrania, capital del raión homónimo en la óblast de Ivano-Frankivsk. En 2022, la localidad tenía una población de 5773 habitantes.​ Es sede de un municipio que incluye diecinueve pueblos como pedanías, con una población municipal total de casi veinte mil habitantes. El municipio se formó en 2020 mediante la fusión del ayuntamiento urbano de Verjovyna (que únicamente incluía como pedanía a Vipche) con los vecinos consejos rurales de Búkovets, Verjni Yaseniv, Hólovy, Zamahora, Iltsi, Krásnyk, Krasnoyilia, Kryvopilia, Kryvorivnia y Perejresne. Además de los once pueblos mencionados, pertenecen al municipio otros ocho: Chéretiv, Rivnia, Chorna Richka, Velyki Jodak, Výjoda, Volova, Stáyishche y Berezhnytsia.​ Originalmente era un pueblo llamado "Zhabye" (Жаб'є). Se conoce su existencia desde 1424, cuando se menciona en un documento de Švitrigaila. En la partición de 1772 pasó a formar parte del Imperio Habsburgo, dentro del cual Iván Frankó lo mencionó como la capital cultural de los hutsules. Por su cercanía a la frontera del Imperio austrohúngaro con el Imperio ruso, en la Primera Guerra Mundial fue zona de combates. Los hutsules locales, que habían combatido del lado austrohúngaro, organizaron en 1920 un levantamiento fallido para evitar pasar a formar parte de la Segunda República Polaca, en la que el pueblo acabó integrándose hasta 1939, cuando pasó a formar parte de la RSS de Ucrania. En 1962 adoptó el estatus de asentamiento de tipo urbano con su actual topónimo, y desde 1966 pasó a ser capital de su propio raión.​​​ Se ubica sobre la carretera P24, a medio camino entre el parque natural nacional de los Cárpatos y el parque natural nacional de Hutsulshchyna. Referencias
Verkhovyna

Verkhovyna (en ukrainien : Верхови́на ; appelée Жаб'є — Jabié — en ukrainien et Żabie en polonais jusqu'en 1962) est une commune urbaine de l'oblast d'Ivano-Frankivsk, en Ukraine. Sa population s'élevait à 5 815 habitants en 2021. Verkhonyna est le chef-lieu du raïon éponyme. Géographie Verkhovyna est située à une altitude de 620 m, dans les Carpathes. Elle se trouve à 150 km au sud d'Ivano-Frankivsk, la capitale administrative de l'oblast et à 31 km de la gare de Vorokhta. La ville est située en Pocoutie, berceau du peuple houtsoule, sur la Tcheremoch, un affluent de rive droite du Prout. Verkhovyna est une importante station de montagne dans l'Ukraine actuelle. Le nom utilisé depuis 1962 signifie « Lieu des hautes terres ». Climat Le climat de Verkhovyna est continental humide à été tempéré (Köppen : Dfb). Histoire La première mention de Jabié remonte à l'année 1424. En 1772, le premier partage de la Pologne fait passer la ville sous la souveraineté de l'empire d'Autriche. Lors de la partition de ce dernier en 1867, elle reste autrichienne, mais après l'effondrement de l'Autriche-Hongrie à l'issue de la Première Guerre mondiale, elle devient polonaise sous le nom de Żabie. De 1918 à 1939, la ville fait partie du powiat de Kossiv, dans la voïvodie de Stanisławów. C'est alors l'une des principales stations d'altitude de la Pologne et la plus grande commune rurale du pays en superficie. Le 17 septembre 1939, après la signature du Pacte germano-soviétique, la région est occupée par l'Union soviétique, qui l'annexe ensuite au sein de la république socialiste soviétique d'Ukraine. À la suite de l'opération Barbarossa, Jabié est occupée par l'Allemagne nazie jusqu'à l'arrivée de l'Armée rouge en 1944. En 1962, la ville accède au statut de commune urbaine et prend alors le nom de Verkhovyna. Elle fait partie de l'Ukraine indépendante depuis 1991. Population Recensements (*) ou estimations de la population : Tourisme Verkhovyna possède une intéressante église orthodoxe, trois musées consacrés à la culture houtsoule et un cimetière polonais avec un monument rendant hommage aux gardes-frontières morts en défendant la frontière en 1939. La station d'altitude offre de nombreuses distractions aux visiteurs : pêche, escalade, rafting, randonnées… Personnalités liées à la ville Lubomir Levitsky (Любомир Левицький), (né le 17 septembre 1980), metteur en scène et réalisateur ukrainien. Volodymyr Boshchuk (Володимир Миколайович Бощук) (né le 3 août 1982), sauteur à ski ukrainien. Jumelages Vișeu de Sus (Roumanie) Notes et références Liens externes (cs) Photos de Verkhovyna. (en) Site de l'OT. (pl) Żabie durant l'entre-deux-guerres. (uk) Histoire des villes et villages de l'oblast d'Ivano-Frankivsk de la RSS d'Ukraine. Portail de l’Ukraine
Verchovyna

Verchovyna (in ucraino Верховина?) è un insediamento rurale dell'Ucraina nel distretto di Verchovyna, nell'oblast' di Ivano-Frankivs'k. È il principale centro della minoranza hutsula. Ospita l'amministrazione del distretto di Verchovyna e della comunità territoriale di Verchovyna, una delle comunità territoriali dell'Ucraina. Nel 2022 aveva una popolazione di 5 773 abitanti. Fino al 26 gennaio 2024 Verchovyna era classificata come insediamento di tipo urbano. Da tale data è entrata in vigore una nuova legge che ha abolito questo status e Verchovyna è stata riclassificata come insediamento rurale. Geografia Verchovyna sorge nella valle del fiume Čornyj Čeremoš, nel versante nord-orientale dei Carpazi Orientali. È situata a 119 km a sud di Ivano-Frankivs'k. Storia Fu menzionata per prima volta come Żabie in un documento del 1424. Nel 1772, in seguito alla prima spartizione della Polonia, fu annessa all'Impero austriaco. Con una superficie di oltre 600 km², era il più esteso comune dell'Austria-Ungheria. Dopo la prima guerra mondiale Żabie entrò a far parte della risorta Polonia ed inclusa del powiat di Kosów, nel voivodato di Stanisławów. Nel periodo interbellico Żabie iniziò ad affermarsi come località turistica, in particolare per gli sport invernali. In seguito all'invasione sovietica della Polonia, fu occupata dall'Armata Rossa. Nel 1962 assunse la denominazione attuale. Monumenti e luoghi d'interesse Chiesa dell'Assunzione della Santa Madre di Dio Cultura Istruzione Musei Museo Hutsulo Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Verchovyna
Verhovîna

Verhovîna (în ucraineană Верховина; înainte de 1962, Jabie, în ucraineană Жаб'є; în poloneză Żabie) este un oraș aflat în sudul regiunii Ivano-Frankivsk, Ucraina. A fost înființat sub numele de Żabie în 1424. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației așezării de tip urban Verhovîna era vorbitoare de ucraineană (98,95%), existând în minoritate și vorbitori de alte limbi. Note
Verchovyna

Verchovyna (ukrainska: Верховина, polska: Wierchowina, Żabie före 1962) är ett stadsliknande samhälle i Ivano-Frankivsk oblast i västra Ukraina. Verchovyna, som för första gången nämns i ett dokument från år 1424, hade 5 412 invånare år 2004. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från tyskspråkiga Wikipedia, Werchowyna, 20 april 2013. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Verchovyna.
Богдан Хмелницки

Богдан Зиновий Михайлович Хмелницки (на украински: Богдан Зиновій Михайлович Хмельницький; на полски: Bohdan Zenobi Chmielnicki) е украински хетман на запорожките казаци в Украйна, които след успешно оглавено от него въстание (виж: Въстание на Хмелницки) се откъсват от Жечпосполита, образуват в продължение на 20-ина години през 1630-те до 1650-те години държавно формирование, известно като Казашко хетмантство, което впоследствие е присъединено към Руското царство. Биография Богдан Хмелницки произхожда от рутенско семейство. Учи в йезуитско училище в Лвов, след което се впуска в политиката и военното дело. През 20-те години на 17 век се сражава с чихиринските и донските казаци в Южна Украйна срещу турците и татарите от Османската империя и Кримското ханство. През 1632 г. и 1637 г. участва в казашките бунтове срещу полската власт. През 1645 г. е поканен от кардинал Джулио Мазарини заедно с два полка казаци да помогне на Франция във войната с Испания. Благодарение на уменията му Дюнкерк пада само за два дни. Въстание срещу Жечпосполита През 1648 г. Хмелницки повежда въстание срещу полската власт в Украйна. Той мобилизира масите с аргумента, че пет века православните рутени, към които принадлежи, са потискани от поляците католици. Казаците провеждат серия военни кампании, които постепенно освобождават Украйна от полска зависимост, но я поставят под руска. Успехите на казаците при Жолтие води, Корсун и Пилавци водят до признаването от страна на полския крал на Хмелницки за хетман на Украйна, но войната продължава, след като Сеймът отказва да го утвърди за такъв. Полско-литовската контраатака През 1653 – 1654 г. обаче инициативата посредством контраатака минава на полска страна, което принуждава Хмелницки да потърси помощта на Русия. Първоначално той сключва съюз с руския цар Алексей I, а впоследствие с договора от Переяслав украинските казаци, респективно техните земи се поставят под пряката протекция на Москва. Переяславско събрание На проведената на 18 януари 1654 година Переяславска рада е взето решение Хетманщината да се присъедини към Руското царство, като присъстващите полагат клетва пред царя. Преди въстанието на Хмелницки тази територия е част от Жеч Посполита. Бележки Вижте също История на Украйна
Bogdan Khmelnytskij

Bogdan Zinovij Mikhajlovitsj Khmelnitskij (eller Khmelnytskyj, russisk: Богдан Зиновий Михайлович Хмельницький, ukrainsk: Богдан Зиновій Михайлович Хмельницький – Bohdan Zynovij Mykhajlovytsj Khmelnytskyj; født ca. 1595 formodentlig i Tjigirin, død 6. august 1657) var en kosakleder (hétman), som ledede en opstand mod Polen-Litauen i 1648–1654. Han stod bag Perejaslav-traktaten i 1654, som forenede Rusland og Ukraine. Khmelnitskij var oprindelig i polsk tjeneste, men efter den såkaldte Czapliński-affære, hvor en lokal adelsmand blandt andet beslaglagde hans ejendom og piskede sønnen til døde, blev han en indbidt modstander af polakkerne. I løbet af 1647 rejste han rundt i Ukraine og samlede støtte blandt kosakkerne, og i løbet af 1648 fik han erobret Kijev og etableret en de facto uafhængig ukrainsk stat. Khmelnitskij var oprindelig allieret med Krim-khanatet, men da disse svigtede ham, gik polakkerne i offensiven. Han måtte da se sig om efter nye allierede, og i 1653 accepterede han den russiske zars overherredømme. Dette førte til unionen mellem Ukraine og Rusland, hvilket kom til at permanent ændre magtbalancen i Østeuropa i Ruslands favør. Eksterne henvisninger Biografi i Encyclopedia of Ukraine