NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bobrynets

Bobrynets (Ukrainian: Бобринець, IPA: [ˈbɔbrɪnetsʲ] ; Russian: Бобринец; Yiddish: בוברניץ) is a city in Kropyvnytskyi Raion, Kirovohrad Oblast, Ukraine. It hosts the administration of Bobrynets urban hromada, one of the hromadas of Ukraine. Population: 10,396 (2022 estimate). History In 1767, the colonel of the Zaporozhian Cossacks, Andrii Keynash, reported to the Kish (Ukrainian Cossack administration) that the settlement of Bobrynets was founded near the Sugoklia River. According to the document of 1777, Vasyl Ostrovsky, a former Zaporozhian Cossack, was the capacious head. It was granted town status in 1828. Under Russian rule, it was administratively located in the Yelisavetgradsky Uyezd of the Kherson Governorate. At the beginning of the 20th century, the Jewish population of the town was 3,500 inhabitants. During the Russian civil war (1918–1920), 160 Jews were killed during pogroms. During the Ukrainian War of Independence, from 1917 to 1920, it passed between various factions. Afterwards, it was administratively part of the Mykolaiv Governorate of Ukraine. During the Holodomor in 1932–1933, at least 146 residents of the city died. Many left the city before the Germans occupied the area. During World War II, in 1941, Jews were kept prisoners in a ghetto. At the beginning of 1942, 358 Jews were murdered in mass executions perpetrated in the nearby forest. In 2000, the parishioners of St. Nicholas Church joined the Ukrainian Orthodox Church of the Kyiv Patriarchate. Until 18 July 2020, Bobrynets was the administrative center of Bobrynets Raion. The raion was abolished in July 2020 as part of the administrative reform of Ukraine, which reduced the number of raions of Kirovohrad Oblast to four. The area of Bobrynets Raion was merged into Kropyvnytskyi Raion. Geography Climate Gallery References
Bóbrinets

Bóbrinets (en ucraniano: Бо́бринець, en ruso: Бо́бринец, en yidis: בוברניץ‎) es una ciudad ucraniana ubicada en el raión de Kropyvnytsky dentro del óblast de Kirovogrado.​ Historia En sus comienzos perteneció a la Gobernación de Jersón durante el Imperio Ruso. A principios del siglo XX, la población judía de la localidad era de 3.500 habitantes. Durante la guerra civil rusa (1918-1920), 160 judíos fueron asesinados durante los pogromos. Muchos abandonaron la ciudad antes de que los alemanes ocuparan la zona. En 1941, los judíos fueron mantenidos prisioneros en un gueto. A principios de 1942, 358 judíos fueron asesinados en ejecuciones masivas perpetradas en un bosque cercano.​ Hasta el 18 de julio de 2020, Bóbrinets fue el centro administrativo del raión de Bóbrinets. El raión se abolió en julio de 2020 como parte de la reforma administrativa de Ucrania, que redujo el número de raiones del óblast de Kirovogrado a cuatro. El área del raión de Bóbrinets se fusionó con el raión de Kropyvnytsky.​​ Clima Galería Referencias Enlaces externos
Bobrynets

Bobrynets (en ukrainien : Бобринець) ou Bobrinets (en russe : Бобринец) est une ville de l'oblast de Kirovohrad, en Ukraine. Sa population s'élevait à 10 651 habitants en 2020. Géographie Bobrynets se trouve à 51,5 km au sud de Kropyvnytskyï et à 291 km au sud-est de Kiev. La ville est arrosée la rivière Souhoklia. Histoire La première mention de Bobrynets remonte à 1767. En 1816, la localité comptait 1 910 habitants. Elle reçut le statut de ville en 1828. En 1923, on comptait dans la ville cinq usines, des centrales électriques, sept laiteries et une centaine de petits commerces privés. En 1939, une polyclinique fut ouverte. Il y avait également deux hôpitaux et trois dispensaires. Au début du XXe siècle, la ville compte environ 3 500 juifs. Pendant la guerre civile russe (1918-1920), 160 sont tués au cours de pogroms menés par la population locale. Beaucoup de juifs quittent la ville juste avant l'occupation allemande en 1941. Plusieurs centaines sont enfermés dans un ghetto. Au début de 1942, 358 juifs seront assassinés lors d'exécutions de masse dans la forêt voisine. Population Recensements ou estimations de la population : Liée à la ville Culture Notes et références Voir aussi Articles connexes Oblast de Kirovohrad. Liens externes Site officiel Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail de l’Ukraine
Bobrynec'

Bobrynec' (in ucraino Бобринець?) è una città dell'Ucraina (10 396 abitanti) situata nel distretto di Kropyvnyc'kyj, nell'oblast' di Kirovohrad. Ospita l'amministrazione della comunità territoriale di Bobrynec', una delle comunità territoriali dell'Ucraina. Fino al 18 luglio 2020 Bobrynec' è stata il centro amministrativo del distretto di Bobrynec', abolito come parte della riforma amministrativa dell'Ucraina, che ha ridotto a quattro il numero dei distretti dell'oblast' di Kirovohrad. L'area del distretto di Bobrynec' è stata fusa nel distretto di Kropyvnyc'kyj. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Bobrynec' Collegamenti esterni Sito ufficiale, su bobrynecka-gromada.gov.ua.
Bobryniec

Bobryniec (ukr. Бобринець) – miasto na Ukrainie w obwodzie kirowohradzkim, siedziba władz dawnego rejonu bobrynieckiego, obecnie wchodzi w skład rejonu kropywnyckiego (w wyniku reformy administracyjnej z 2020 roku). Stacja kolejowa. Historia Pierwsza wzmianka pochodzi z 1767, od 1802 roku - w jelizawietgradzki ujezd guberni chersońskiej, status miasta od 1828. Podczas II wojny światowej Bobryniec był okupowan przez wojska niemieckie od 6 sierpnia 1941 r. do 16 marca 1944 r. Podczas okupacji hitlerowskiej, w styczniu 1942 roku Niemcy utworzyli getto dla żydowskich mieszkańców. Przebywało w nim około 400 osób. W lutym 1942 roku Niemcy zlikwidowali getto, a Żydów zamordowali. W 1968 liczyło 11,6 tys. mieszkańców. W 1989 liczyło 12 869 mieszkańców. W 2013 liczyło 10 991 mieszkańców. Przypisy Linki zewnętrzne Archiwalna strona Bobryniec, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. I: Aa – Dereneczna, Warszawa 1880, s. 267 .
Bobrynets

Bobrynets (em ucraniano: Бо́бринець, em russo: Бо́бринец, em iídiche: בוברניץ) é uma cidade da Ucrânia, situada no Oblast de Kirovogrado. Tem 18,13 km² de área e sua população em 2020 foi estimada em 10.651 habitantes. Referências
Bobrîneț

Bobrîneț (în ucraineană Бобринець) este orașul raional de reședință al raionului Bobrîneț din regiunea Kirovohrad, Ucraina. În afara localității principale, mai cuprinde și satele Dibrivka, Oblanka și Șleahove. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației orașului Bobrîneț era vorbitoare de ucraineană (97,25%), existând în minoritate și vorbitori de rusă (2,08%). Vezi și Lista orașelor din Ucraina Note
Bobrynets

Bobrynets (ukrainska: Бобринець ; ryska: Бобринец, Bobrinets; jiddisch: בוברניץ) är en stad i Kropyvnytskyj rajon i Kirovohrad oblast i centrala Ukraina. Staden har 10 396 invånare (2022). Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bobrynets.
Església Ortodoxa d'Ucraïna

L'Església Ortodoxa d'Ucraïna o EOU (en ucraïnès: Православна церква України) es va fundar el 2018, fusió de dues Esglésies ortodoxes : l'Església Ortodoxa Ucraïnesa (Patriarcat de Kíiv) i l'Església Ortodoxa Autocèfala Ucraïnesa. És una de les dues grans Esglésies ortodoxes d'Ucraïna juntament amb l'Església Ortodoxa Ucraïnesa (Patriarcat de Moscou). És una de les setze esglésies autocèfales del món que és integrada en la comunió ortodoxa. La seu de l'Església és al Monestir de Sant Miquel de les Cúpules Daurades, a Kíiv. El seu primat (eclesiàstic) és Epifani que té el títol oficial de « Metropolità de Kíiv i de tota Ucraïna ». Durant l'existència de l'Església Ortodoxa Autocèfala Ucraïnesa (EOAU) i l'Església Ortodoxa Ucraïnesa (Patriarcat de Kíiv) (EOU-PK), només l'Església Ortodoxa Ucraïnesa (Patriarcat de Moscou) (EOU-PM) va gaudir del reconeixement de la comunitat cristiana ortodoxa de tot el món, fins a l'11 d'octubre de 2018, quan el Patriarcat Ecumènic de Constantinoble va aixecar l'excomunió que afectava l'EOAU i l'EOU-PK. Posteriorment, el 2 de novembre de 2018, es va clarificar que el Patriarcat Ecumènic no reconeixia ni l'EOAU ni l'EOU-PK com a legítimes i que els seus respectius líders no eren reconeguts com a primats de les seves esglésies. El 2018, el 42,7% dels creients ortodoxos d'Ucraïna es declaraven feligresos de l'Església Ortodoxa Ucraïnesa del Patriarcat de Kíev. El gener del 2019, en una investigació duta a terme conjuntament per tres centres d'estudis sociològics d'Ucraïna, el 70,7% dels 11.000 enquestats es declarava cristià ortodox. El 43,9% d'aquests va dir ser feligrès de la unificada Església Ortodoxa d'Ucraïna, el 38,4% va afirmar ser simplement ortodox i el 15,2% era seguidor de l'Església Ortodoxa Ucraïnesa del Patriarcat de Moscou. El 7 de gener de 2023 l'Església Ortodoxa independent d'Ucraïna va celebrar un servei de Nadal al Monestir de Sant Miquel de les Cúpules Daurades, el principal monestir ortodox d'Ucraïna, per primera vegada. La celebració va anar a càrrec del Metropolità Epifani de Kíiv, també cap de l'EOU. El Monestir havia estat controlat històricament per l'EOU-PM, i havia passat a mans de l'EOU l'1 de gener. El 24 de maig de 2023 el Consell de Bisbes decideix canviar completament al calendari julià revisat i que aquesta transició es durà a terme l'1 de setembre de 2023. Referències Bibliografia Gonzalez Montes, A., Las Iglesias Orientales, BAC, Madrid, 2000. Meyendorff, J., La Iglesia Ortodoxa, ayer y hoy, DDB, Bilbao, 1968. Eudokimov, P., Ortodoxia, Ed. Península, Barcelona, 1968. Enllaços externs (ucraïnès) Web de l'Església Ortodoxa d'Ucraïna
Ukrainsk-ortodokse kirke

Den ukrainsk-ortodokse kirke er i dag den næststørste af de ortodokse kirker efter den russisk-ortodokse kirke. Og den har på en helt speciel måde været identificeret med ukrainske kultur og historie. Oprindelsen Den ukrainske kirke var i begyndelsen en datterkirke af den byzantinske. I det 9. århundrede kom evangeliet til slaverne på Balkanhalvøen, og i det 10. århundrede nåede det op til de russiske slaver. Evangeliets ældste historie hos dem er dog indhyllet i sagn. Den første overgang til kristendommen fra fyrstelig side var den hellige Olgas, men virkningen af hendes omvendelse kendes i øvrigt ikke. I slutningen af det 10. århundrede tog evangeliseringen der imod fart. 988 blev storfyrst Vladimir i Kijev omvendt og døbt. Han ønskede nemlig at få en konstantinopolitansk prinsesse til ægte, og hans ønske blev opfyldt, dog på betingelse af hans overgang til kristendommen. Muligvis har politiske forhold også spillet en rolle. Grækerne trængte til en støtte, og hidtil havde russerne været alt andet end behagelige naboer. På den anden side havde den græske kirke endnu en stærk trang til at missionere, og denne indre trang blev yderligere øget ved den tiltagende adskillelse fra og konkurrence med den romerske kirke, som allerede havde fået fast fod blandt de vestligste slaver. Ukrainerne blev imidlertid uden vanskelighed vundne for den græsk-katolske kirke, og fra slaverne på Balkanhalvøen kom liturgi og oversættelser af de hellige skrifter op til det ny kristne folk. Fra første færd kom den ukrainske kirke således til at stå i afhængighedsforhold til de græske kirkeafdelinger. Om evangeliets gang i Ukraine vides kun lidt. Der dannede sig snart munkesamlinger efter græske forbilleder, og askesen holdt sit indtog, men det varede længe, inden de store masser blev blot til en vis grad kristnede. Metropolitten i Kijev Den højeste gejstlige i den ny kirke blev metropolitten i Kijev. Han udnævntes og sendtes fra Konstantinopel og betragtedes selvfølgelig som den konstantinopolitanske patriarks underordnede. Dette forhold varede ved til midt i 13. århundrede. Sovjettiden Fra 1917 indledte staten en omfattende forfølgelse af kristne, og tusinder af præster, munke og nonner blev henrettet eller omkom i arbejdslejre. Kirken blev frataget al ejendom og alle rettigheder, og ateisme blev statens officielle ideologi. Nutiden Fra 1980'erne og efter Sovjetunionens opløsning har kirken igen fået omfattende indflydelse i Ukraine. Den nuværende metropolit i Kyiv er Epifani af Kyiv (Sergii Petrovitj Dumenko). Den 24. maj 2023 besluttede Bisperådet helt at skifte til den Reviderede julianske kalender, og at denne overgang finder sted den 1. september 2023. Det blev også besluttet at indkalde lokalrådet den 27. juli 2023, som endeligt godkender overgangen til den reviderede julianske kalender. Den største praktiske ændring er at jul vil blive fejret d. 25. december i stedet for den 7. januar. Referencer
Ukrán ortodox egyház

Az ukrán ortodox egyház (ukránul: Православна церква України, görögül: Ορθόδοξη Εκκλησία της Ουκρανίας) az ortodox kereszténységet követő egyház, melynek fennhatósága Ukrajna területére terjed ki. Az egyház a 2018. december 15-én Kijevben, a Szent Mihály-székesegyházban megtartott egyesítő zsinaton jött létre a az ukrán ortodox egyház kijevi patriarchátusa, az ukrán autokefál ortodox egyház, valamint a moszkvai patriarchátus egy részének egyesülésével. Az egyház élén a Kijev és egész Ukrajna metropolitája címet viselő egyházi vezető áll. Erre a posztra az egyesítő zsinaton Epifanyij korábbi perejaszlavi és Bila Cerkva-i metropolitát választották meg. I. Bertalan, a Konstantinápolyi Ökumenikus Patriarchátus pátriárkája 2019. január 5-én ismerte el az ukrán ortodox egyház önállóságát. Az egyház az ortodox egyházak hierarchiájában a 15. helyet foglalja el. 2023. május 24-én a Püspöki Tanács úgy határoz, hogy teljesen áttér a felülvizsgált Julianus-naptárra, és ez az átállás 2023. szeptember 1-jén fog megtörténni. Döntés született arról is, hogy 2023. július 27-én összehívják a Helyi Tanácsot, amely végül jóváhagyja az áttérést a javított julián naptárra. Története Előzmények Az egyesítő zsinat Tisztségviselői Vezetője Az egyház élén a Kijev és egész Ukrajna metropolitája címet viselő egyházi személy áll. Ezt a posztot a 2018. december 15-i egyesítő zsinaton hozták létre, és ennek betöltésére ugyanott Epifanyij metropolitát választották meg. Szent szinódus Az ukrán pravoszláv egyház Szent Szinódusa 13 egyházi vezetőből áll. Közülük három fő állandó tagja a testületnek, akik életük végéig töltik be a tisztséget. Az állandó tagok Filaret pátriárka, a kijevi patriatchátus korábbi vezetője, Makarij metropolita, az ukrán autokefál pravoszláv egyház volt vezetője, valamint a korábban a moszkvai patriarchátushoz tartozó Szimeon vinnicjai metropolita. A szent szinódus többi helyét féléves rotációban töltik be a tagjai. Jegyzetek További információk Az egyház függetlenségét elismerő tomosz szövege ukránul´
Ortodoxa kyrkan i Ukraina

Ortodoxa kyrkan i Ukraina (ukrainskaː Православна церква України/Pravoslavna tserkva Ukrajini) är ett östortodoxt kristet kyrkosamfund i Ukraina som bildades den 15 december 2018 genom samgående mellan Ukrainska autokefala ortodoxa kyrkan, Kiev-patriarkatet och avhoppare från Moskvapatriarkatet. Historia Serhij Petrovytj Dumenko valdes till kyrkans högste ledare, under namnet Jepifanij I och med titeln metropolit av Kiev och hela Ukraina. I sitt invigningstal riktade han tack till Ukrainas president Petro Porosjenko, Ukrainas parlament, patriarken av Konstantinopel och Kievpatriarkatets tidigare ledare Filaret av Kiev. Ukrainas president Petro Porosjenko tillkännagav i april 2018 att han hade för avsikt att skapa en autokefal kyrka i Ukraina under ett möte i Istanbul med USA:s ambassadör för internationell religiös frihet, Sam Brownback och patriarken Bartholomeus I av Konstantinopel. Kort efter kom Ukrainas parlament med en formell begäran och den ortodoxa kyrkan i Konstantinopel inledde den begärda processen. Den autokefala ukrainska kyrkan blev bekräftad 5 januari 2019 då det ekumeniska patriarkatets ledare Bartholomeus i Istanbul undertecknade ett tomos som bekräftade den unierade ukrainska ortodoxa kyrkan som autokefal. Dagen efter hölls en mässa där handlingen överlämnades till Jepifanij I, med president Petro Porosjenko på plats. Det föregicks av ett återkallandet av 1686 års tomos om Kievmetropolitens avskiljande från den ortodoxa kyrkan i Konstantinopel och dess anslutning till Moskvapatriarkat. Därefter återkallade patriarken Bartholomeus även den tomos som han hade beviljat rysk-ortodoxa kyrkor i Västeuropa 1999. Den nya kyrkan kan själv besluta om och underhålla sina religiösa relationer, inte bara inom landet utan även i förhållande till andra ortodoxa kyrkor, men det finns ett antal indikationer på att den nyetablerade Ortodoxa kyrkan i Ukraina inte är en nationell kyrka. För det första kommer biskopar att utses i Istanbul, befogenheter som borde ha legat i Kiev om Ortodoxa kyrkan i Ukraina vore helt autokefal. För det andra kommer även kanonisering att ske i Istanbul, en rätt som normalt den nationella kyrkan har. För det tredje kommer myrraoljan, som används i religiösa ceremonier och som är ett heligt element i den ortodoxa kyrkan, att produceras i Istanbul. Kalender Den 24 maj 2023 beslutade biskopsrådet att helt byta till den reviderade julianska kalendern och att denna övergång kommer att ske den 1 september 2023. Det beslutades också att sammankalla kommunfullmäktige den 27 juli 2023, som slutligen kommer att godkänna övergången till den reviderade julianska kalendern. Bilder Se även Ukrainska grekisk-katolska kyrkan Källor Ortodoxa kyrkan i Ukraina erkänns fristående Svenska Dagbladet Ukrainas självständiga ortodoxa kyrka ett faktum Dagens Nyheter Перша промова предстоятеля Української помісної православної церкви Єпіфанія Jepifanij I:s tal på ukrainska Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ortodoxa kyrkan i Ukraina.
Raion de Iassinuvata

El raion de Iassinuvata (en ucraïnès Ясинуватський район) és un antic raion d'Ucraïna a l'óblast de Donetsk. Comprèn una superfície de 809 km². La capital és la ciutat de Iasinuvata. Segons el cens de 2010 tenia una població total de 30.165 habitants. El seu codi KOATUU és 1425500000, el codi postal 86000 i el prefix telefònic +380 6236. Referències Oficina d'estadístiques d'Ucraïna. (en ucraïnès) Enllaços externs Lloc web oficial
Jasynuvatský rajón

Jasynuvatský rajón (ukrajinsky Ясинуватський район) byl rajón v Doněcké oblasti na Ukrajině. Hlavním městem byla Jasynuvata a rajón měl přibližně 28 tisíc obyvatel. Sídla v rajónu Jasynuvata Keramik Očeretyne Verchňotorecke Želanne Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ясинуватський район na ukrajinské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jasynuvatský rajón na Wikimedia Commons
Rajon Jassynuwata

Der Rajon Jassynuwata (ukrainisch Ясинуватський район/Jassynuwatskyj rajon; russisch Ясиноватский район/Jassinowatski rajon) war eine Verwaltungseinheit innerhalb der Oblast Donezk im Osten der Ukraine. Der Rajon hatte eine Fläche von 809 km² und eine Bevölkerung von etwa 27.000 Einwohnern, der offizielle Verwaltungssitz befand sich in der namensgebenden Stadt Jassynuwata, diese war jedoch selbst kein Teil des Rajons. 2014 wurde die ukrainische Verwaltung auf Grund der Ereignisse im Verlauf des Ukrainekrieges nach Otscheretyne verlegt, Teile des Rajons stehen derzeit unter der Kontrolle der separatistischen Volksrepublik Donezk. Am 17. Juli 2020 kam es im Zuge einer großen Rajonsreform zum Anschluss des Rajonsgebietes an den Rajon Pokrowsk. Geographie Der Rajon lag im Zentrum der Oblast Donezk, er grenzte im Norden an den Rajon Kostjantyniwka und die Stadt Torezk, im Nordosten an die Stadt Horliwka, im Osten an die Stadt Jenakijewe, im Südosten an die Städte Makijiwka, Awdijiwka und Jassynuwata, im Süden an die Stadt Donezk, im Südwesten an den Rajon Marjinka sowie im Westen an den Rajon Pokrowsk. Durch das ehemalige Rajonsgebiet fließen der Fluss Wowtscha (teilweise als Karliwkaer Stausee/Карлівське водосховище angestaut) mit seinen Zuflüssen Durna (Дурна) und Wodjana (Водяна) sowie im Osten der Krywyj Torez, das Gebiet liegt im Bereich der Donezplatte, dabei ergeben sich Höhenlagen zwischen 170 und 230 Höhenmetern. Administrative Gliederung Auf kommunaler Ebene war der Rajon in drei Siedlungsratsgemeinden und 9 Landratsgemeinden unterteilt, denen jeweils einzelne Ortschaften untergeordnet waren. Zum Verwaltungsgebiet gehörten: 4 Siedlungen städtischen Typs 30 Dörfer 13 Ansiedlungen Siedlungen städtischen Typs Dörfer und Siedlungen Weblinks Siehe auch Verwaltungsgliederung der Ukraine#Rajone Einzelnachweise
Yasynuvata Raion

Yasynuvata Raion (Ukrainian: Ясинуватський район, romanized: Yasynuvats'kyi raion) was one of the administrative raions (a district) of Donetsk Oblast, located in southeastern Ukraine. The administrative center of the district was the city of Yasynuvata, which was incorporated separately as a city of oblast significance and did not belong to the districts jurisdiction. Beginning in 2014, with the onset of the War in Donbas, the raion was split: The western part was under control of the central Ukrainian government, whereas its eastern part was under control of the Donetsk People's Republic. The raion was abolished by the Ukrainian government on 18 July 2020 as part of the administrative reform of Ukraine, which reduced the number of raions of Donetsk Oblast to eight, of which only five were controlled by the government. The area of Yasynuvata Raion was partitioned with government-controlled areas were merged into Kramatorsk Raion and Pokrovsk Raion, and separatist-controlled areas being merged into Donetsk Raion. The last estimate of the raion population, reported by the Ukrainian government, was 25,942 (2020 est.). History On 9 December 2014, following the events surrounding the War in Donbas, the Verkhovna Rada, Ukraine's national parliament, moved Yasynuvata Raion's administration buildings and government to вул. Першотравнева 12, (English: 12 May Day Street) in the urban-type settlement of Ocheretyne, which is near H 20 about 35 km north-northwest of Donetsk. The raion (as under control by Ukrainian authorities) was located 20 kilometers from the frontline of the War in Donbas. The city of Yasynuvata was under the control of the Russian-backed Donetsk People's Republic. In early February 2016, the separatist Pavel Gubarev was appointed as mayor of Yasynuvata Raion in the breakaway region. Demographics National composition of the population in the district according to the 2001 Ukrainian Census. See also Mineralne References
Raión de Yasinuvata

Raión de Yasinuvata o Raión de Yasinovátaya (en ucraniano: Ясинуватський район; en ruso: Ясиноватский район) es un antiguo raión o distrito de Ucrania en el óblast de Donetsk, su capital fue la ciudad de Yasinuvata. Comprende una superficie de 809 km². Demografía Según estimaciones del año 2010, contaba con una población total de 30165 habitantes. Otros datos El código KOATUU fue 1425500000. El código postal 86000 y el prefijo telefónico +380 6236. Referencias Oficina de estadísticas de Ucrania. (en ucraniano) Enlaces externos Sitio web oficial.
Distretto di Jasynuvata

Il distretto di Jasynuvata (in ucraino Ясинуватський район?) era un distretto dell'Ucraina, situato nell'oblast' di Donec'k. Il suo capoluogo era Jasynuvata. È stato soppresso con la riforma amministrativa del 2020. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Distretto di Jasynuvata
Rejon jasynuwacki

Rejon jasynuwacki – jednostka administracyjna wchodząca w skład obwodu donieckiego Ukrainy. Rejon utworzony w 1923, ma powierzchnię 800 km² i liczy około 30 tysięcy mieszkańców. Siedzibą władz rejonu jest Jasynuwata. Na terenie rejonu znajdują się 4 osiedlowe rady i 9 silskich rad, obejmujących w sumie 30 wsi i 3 osady.
Raionul Iasînuvata

Raionul Iasînuvata este un raion din Regiunea Donețk din Ucraina. Reședința sa este orașul Iasînuvata. Se află la nord de orașul Donețk, populația este de 27.753 de persoane, iar suprafața este de 809.21 km². Râul Kalmius izvorăște din acest raion, din sudul orașului Iasînuvata. Note