Novo Nordisk

For alternative betydninger, se Novo Nordisk (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Novo Nordisk) Novo Nordisk A/S, uformelt blot Novo, er Danmarks største medicinalvirksomhed, der fremstiller insulin, GLP-1-analog, glucagon, blødermedicin, væksthormon og kønshormoner. Regnet på markedsværdi var Novo Nordisk i februar 2024 Europas største virksomhed. Novo Nordisk er noteret på Københavns Fondsbørs og er listet i OMX C25-indekset over de mest omsatte aktier med størst værdi. Virksomhedens administrerende direktør har siden den 7. august 2025 været østrigeren Mike Doustdar. I november 2025 blev Novo Nordisk Fondens bestyrelsesformand, Lars Rebien Sørensen, valgt til bestyrelsesformand for Novo Nordisk i forbindelse med en større udskiftning af bestyrelsesmedlemmerne. Novo Nordisk har i alt ca. 68.800 ansatte i 80 lande og markedsfører sine produkter i ca. 170 lande. I 2025 var Novo Nordisks omsætning ca. 309 mia. kr., og overskuddet var ca. 102 mia. kr. Historie 1922-1925 I 1922 rejste August Krogh, professor ved Københavns Universitet, på foredragsturné i Nordamerika efter at have modtaget nobelprisen i medicin. Under denne turné besøgte Krogh og hans hustru Marie Krogh Toronto, hvor forskerne Frederick Banting, Charles Best og John Macleod netop havde haft succes med at fremstille aktivt insulin. Krogh modtog tilladelse til at fremstille insulin i de nordiske lande og gik sammen med Hans Christian Hagedorn, en læge med speciale i diabetes, for at starte produktionen af insulin i Danmark. Dette førte i 1923 til etableringen af virksomheden Nordisk Insulinlaboratorium. Senere i 1923 blev maskinmester Harald Pedersen ansat i Nordisk. Hans bror, Thorvald Pedersen, blev også ansat. Thorvald Pedersen og Hagedorn blev dog uenige, og i 1924 blev Thorvald fyret. Harald opsagde sin stilling, og de to brødre grundlagde deres egen virksomhed: Novo Terapeutisk Laboratorium (Senere Novo Industri A/S). 1982–1994 Virksomheden etablerede sin tilstedeværelse i USA i 1982 og i Canada i 1984. I 1989 fusionerede Novo Industri A/S (Novo Terapeutisk Laboratorium) og Nordisk Gentofte A/S (Nordisk Insulinlaboratorium) og blev til Novo Nordisk A/S, verdens største producent af insulin med hovedsæde i Bagsværd. I 1991 blev Novo Nordisk Engineering (nu NNE A/S) udskilt efter i årevis at have arbejdet som interne konsulenter hos Novo Nordisk for at levere standardiserede ingeniørydelser (end-to-end engineering) til farmaceutiske produktionsvirksomheder. I 1994 blev Novo Nordisks eksisterende it-enheder udskilt som NNIT. Selskabet blev i 2004 omdannet til et aktieselskab, der stadig var fuldt eget af Novo Nordisk. I marts 2015 blev NNIT børsnoteret på Nasdaq Nordic. 2000–2018 Novos enzymforretning, Novozymes A/S, blev udskilt som datterselskab i 2000. Novo opkøbte Xellia for 700 millioner dollars i 2013. Samme år flyttede Novo Nordisk USA ind i nye hovedkontorlokaler i Plainsboro Township, New Jersey ved at gennemrenovere forladte bygninger. Dette samlede flere faciliteter, som virksomheden tidligere havde i Plainsboro. I 2015 annoncerede virksomheden et samarbejde med Ablynx, hvor dens nanobody-teknologi skulle bruges til at udvikle mindst én ny lægemiddelkandidat. I januar 2018 rapporterede Reuters, at Novo havde tilbudt at opkøbe Ablynx for $3,1 mia. – efter at have afgivet et bud midt i december. Ablynx’ bestyrelse afviste dog samme dag buddet med den begrundelse, at prisen undervurderede virksomheden. Novo tabte til sidst til Sanofi, som bød $4,8 mia. Senere samme år annoncerede virksomheden, at den ville opkøbe Ziylo for omkring $800 mio. I 2018 aftalte Novo Nordisk og Novozymes at købe 20% af Kriegers Flak havmølleparks strøm, der startede i 2021. 2020–nu I marts 2020 begyndte frivillige fra Novo at teste prøver for SARS-CoV-2 med RT-qPCR-udstyr under den igangværende coronaviruspandemi for at øge den tilgængelige testkapacitet. I juni meddelte virksomheden, at den ville opkøbe AstraZeneca’s hjerte-kar-fokuserede spin-off Corvidia Therapeutics for et indledende beløb på $725 mio. (op til et præstationsafhængigt maksimum på $2,1 mia.). I november annoncerede virksomheden, at den ville opkøbe Emisphere Technologies for $1,8 mia. og dermed få kontrol over en pillebaseret behandling mod diabetes. Novo meddelte derefter i december, at virksomheden ville opkøbe Emisphere Technologies for $1,35 mia. I november 2021 annoncerede Novo, at virksomheden ville opkøbe Dicerna Pharmaceuticals og dets RNAi-terapier for $3,3 mia. ($38,25 pr. aktie). I september 2022 indgik Novo aftale om at opkøbe Forma Therapeutics for $1,1 mia. med henblik på at udvide sin portefølje inden for seglcellesygdom og sjældne blodsygdomme. I 2022 var populariteten af Novos Wegovy og Ozempic til vægttab så stor, at den mærkbart øgede væksten i hele Danmarks økonomi. To tredjedele af Danmarks samlede økonomiske vækst i 2022 blev tilskrevet den farmaceutiske industri. Virksomhedens overskud steg med 45 % i første halvår af 2023. Det meste af væksten kom fra vægttabslægemidlerne Wegovy og Ozempic, som stod for 55 % af virksomhedens omsætning i 2023. Da Wegovy blev lanceret i USA i juni 2021, undervurderede virksomheden efterspørgslen, hvilket bidrog til langvarige kapacitets- og leveringsproblemer i de følgende år. Virksomheden planlagde oprindeligt efterspørgslen ud fra et niveau, der var få gange større end for det ældre slankemiddel Saxenda, men allerede fem uger efter lanceringen svarede forbruget til flere års Saxenda-recepter. Som følge af utilstrækkelig forsyning kom Wegovy på USA's officielle mangel-liste, hvilket gav mulighed for, at apoteker kunne fremstille og sælge kopiversioner, mens udbuddet blev vurderet utilstrækkeligt. Wegovy blev fjernet fra mangel-listen i februar 2025, men smuthuller har ifølge virksomheden betydet, at kopiprodukter fortsat har været tilgængelige, og at omkring en million amerikanere anvender dem. Salget af Wegovy i USA nåede i 2023 omkring 4,3 mia. dollar, hvilket bidrog til at accelerere markedet for fedmebehandling med GLP-1-baserede lægemidler. I august 2023 indgik Novo aftale om at opkøbe det Montreal-baserede farmaselskab Inversago Pharma for $1 mia og Embark Biotech for op til $500 mio. I oktober 2023 annoncerede virksomheden, at den ville opkøbe ocedurenon — et eksperimentelt lægemiddel mod ukontrolleret hypertension og potentielt gavnligt i behandling af hjerte-kar- og nyresygdomme — fra KBP Biosciences for $1,3 mia. Efter et mislykket klinisk forsøg året efter indledte Novo Nordisk en retssag mod KBP med påstand om, at virksomheden havde vildledt om lægemidlets effektivitet ved at skjule ugunstige kliniske forsøgsdata. Med krav om op til $830 mio. i erstatning imødekom Singapore International Commercial Court Novo Nordisks anmodning om at indefryse KBP’s aktiver og aktiver tilhørende selskabets stifter, Huang Zhenhua.ref>"Novo Nordisk alleges fraud after $1.3 billion deal to buy hypertension drug from KBP Biosciences". Reuters. 18. februar 2025.</ref> I november 2023 annoncerede Novo Nordisk en investering på €2,1 mia. i et fransk produktionsanlæg for at øge produktionskapaciteten og fremstillingen af selskabets populære anti-fedmemedicin. I februar 2024 indgik moderselskabet Novo Holdings A/S aftale om at opkøbe Catalent for $16,5 mia. Ved gennemførsel ville Novo Nordisk opkøbe tre produktionsfaciliteter fra sit moderselskab for $11 mia. for at skalere produktionen til at imødekomme den enorme efterspørgsel efter Wegovy og Ozempic. I marts 2024 nåede Novo Nordisk en markedsværdi på $604 mia. og blev den 12. mest værdifulde virksomhed i verden. Selskabets aktie steg til rekordhøjde efter tidlige forsøgsdata viste positive resultater for den nye eksperimentelle slankepille amycretin. Selskabet annoncerede også, at det ville opkøbe Cardior Pharmaceuticals og dets portefølje inden for hjerte-kar-sygdomme for op til $1,1 mia. Per april 2024 fortsatte pengestrømmen fra Novo Nordisks vægttabslægemidler med at cementere selskabets status som Europas mest værdifulde virksomhed, i en grad så økonomer frygtede, at Danmark kunne blive ramt af hollandsk syge (dvs. et land, der kun gør én ting godt og ikke andet). Selskabets markedsværdi på $570 mia. var fortsat større end hele Danmarks økonomi, dets skattebetaling på $2,3 mia. for 2023 gjorde det til landets største skatteyder, og den hurtige vækst drev næsten hele udvidelsen af Danmarks økonomi. Selskabet var begyndt at bevæge sig væk fra sin traditionelle fokus på diabetesbehandling mod en mere ambitiøs mission om at “bekæmpe alvorlige kroniske sygdomme” og ansatte i den forbindelse over 10.000 personer alene i 2023. For effektivt at håndtere den hurtige udvidelse af arbejdsstyrken, samtidig med at den traditionelle virksomhedskultur, Novo Nordisk Way, blev fastholdt, gennemførte virksomheden et lederudviklingsprogram kaldet NNX (Novo Nordisk Next) for over 400 topledere. I maj 2024 annoncerede selskabet, at det ville opkøbe den østrigske virksomhed inden for væskestyringstjenester, Single Use Support. I juni 2024 annoncerede virksomheden planer om at bygge et nyt produktionsanlæg i Clayton i North Carolina til en pris på $4,1 mia. Det bliver selskabets fjerde i delstaten North Carolina og skal bruges til produktion af semaglutid-produkterne Ozempic og Wegovy. Selskabet annoncerede også planer om at opkøbe tre amerikanske Catalent-lokaliteter for at øge produktionskapaciteten. Per oktober 2024 var Novo Nordisk det næstmest værdifulde medicinalselskab i verden målt på markedsværdi, kun overgået af konkurrenten Eli Lilly and Company. I 2023 lancerede en større konkurrent et slankemiddel med samme indikation, og i et direkte sammenligningsforsøg blev der rapporteret større gennemsnitligt vægttab blandt patienter på konkurrentens præparat end blandt patienter på Wegovy. Konkurrenten opbyggede samtidig produktionskapacitet i god tid før godkendelse, hvilket bidrog til høj tilgængelighed på markedet fra efteråret 2024. Prognoser fra analysebranchen har peget på, at markedet for fedmelægemidler kan blive domineret af få aktører frem mod 2030, men med en mere udfordret position for Novo Nordisk end under markedets første vækstfase. I marts 2025 annoncerede virksomheden nye planer for salg af slankemidlet Wegovy direkte til forbrugerne. Selskabet etablerede et nyt apotek, kaldet NovoCare, som ville opkræve kunder 499 dollars pr. måned for adgang til lægemidlet—mindre end halvdelen af prisen gennem andre farmaceutiske distributionsnetværk. I løbet af 2025 blev den direkte prissætning i USA yderligere justeret med introduktion af lavere introduktionspriser, som efter en indledende periode steg til et højere niveau. I november 2025 indgik virksomheden aftaler om rabatteret adgang til fedmelægemidler i et offentligt amerikansk forsikringsprogram, mod at programmet begyndte at dække behandlingerne. Virksomheden har samtidig søgt at udbygge direkte distributionskanaler i USA, som i 2025 udgjorde omkring en tiendedel af Wegovy-recepterne, blandt andet gennem aftaler med detailkæder. Ledelsen har i den forbindelse fremhævet et ønske om en mere udpræget forbrugerorienteret tilgang til salg, tilgængelighed og kundeservice på det amerikanske marked. Virksomheden har desuden signaleret større villighed til at supplere egen forskning med opkøb og ekstern innovation for at udvide sin pipeline inden for fedmebehandling. I 2025 blev der rapporteret om over 160 lægemiddelkandidater mod fedme under udvikling globalt, hvilket har bidraget til øget konkurrencepres i segmentet. Faldende aktiekurs og ny ledelse I juli 2025 var selskabets aktiekurs faldet til omkring en tredjedel i forhold til året inden, og Novo Nordisks værdi var således faldet til det femte mest værdifulde medicinalselskab, på grund af stigende konkurrence fra generiske vægttabssubstitutter. Selskabet udnævnte Mike Doustdar til ny CEO med virkning fra den 7. august 2025. En måned efter, at Doustdar havde overtaget CEO-posten, annoncerede selskabet, at man ville afskedige sammenlagt 9.000 ansatte på verdensplan, heraf 5.000 i Danmark. Dette skete kort efter, at man havde annonceret et globalt ansættelsesstop, droppet bonus til ansatte og rullet en række nyansættelser tilbage for personer, der endnu ikke var begyndt. Ved udgangen af 2025 blev selskabets markedsværdi anslået til omkring 1,4 billioner kroner, hvilket var en markant tilbagegang i forhold til toppen i juni 2024. Bestyrelsen afskedigede i maj 2025 den administrerende direktør Lars Fruergaard Jørgensen, der havde haft posten siden 2017, som led i en større kursændring i organisationen. Afskedigelsesrunden i september 2025 blev i samtidsdækningen beskrevet som den største massefyring i Danmark, og omstillingen blev gennemført på under to måneder. Som del af omstillingen blev udviklingen af lægemidler uden direkte relation til diabetes eller fedme begrænset eller standset for at koncentrere ressourcerne om selskabets kerneområder. Den 21. oktober 2025 meddelte Novo Nordisk, at dets bestyrelse havde været i dialog med Novo Nordisk Fonden om sammensætningen af Novo Nordisks bestyrelse. Der var uenighed om, hvordan denne sammensætning skulle være, og resultatet blev en varsling af en ekstraordinær generalforsamling, hvor en større del af bestyrelsesmedlemmerne ikke ville genopstille. Det gjaldt bestyrelsesformand Helge Lund og næstformand Henrik Poulsen. Derudover ville bestyrelsesmedlemmerne Laurence Debroux, Andreas Fibig, Sylvie Grégoire, Christina Law og Martin Mackay heller ikke genopstille. Den ekstraordinære generalforsamling blev afholdt den 14. november 2025, og her blev Novo Nordisk Fondens formand, Lars Rebien Sørensen, (tidligere administrerende direktør for Novo Nordisk) indsat som ny bestyrelsesformand. Den nye konstruktion blev af flere iagttagere kaldt kontroversiel, fordi bestyrelsesformanden dermed ville have to kasketter på, og det kunne give problemer i situationer, hvor fondens og virksomhedens interesser ikke ville være sammenfaldende. Fonden kritiserede i samme periode bestyrelsen for at have reageret for langsomt på et markant skifte i markedet for fedmebehandling, hvilket bidrog til den efterfølgende udskiftning i ledelsen. Selskabet planlagde i forlængelse af omstillingen nye produktlanceringer i 2026, herunder en oral version af behandlingen samt en højere dosis af injektionsbehandlingen, delvist for at imødegå opfattelsen af lavere effekt i forhold til konkurrenter. Virksomheden har samtidig peget på, at semaglutid forventes at miste patentbeskyttelse i flere store vækstmarkeder i 2026, hvilket kan øge konkurrencen fra generiske alternativer i disse lande. Ejerskab Novo Nordisk er delvis fondsejet. Novo Nordisk Fonden ejer gennem sit helejede datterselskab, Novo Holdings A/S, 28,4 % af aktiekapitalen i Novo Nordisk i form af A- og B-aktier, og fonden kontrollerer 75,9 % af stemmerne. Novo Nordisk Fonden har også gennem Novo Holdings A/S tilsvarende ejerskab i en anden børsnoteret dansk virksomhed: Novozymes. De største aktionærer i Novo Nordisk er: Novo Holdings A/S: 28,4 % aktier (75,9 % stemmer) og Capital Group: 10,1 % aktierne. Desuden ejer ATP en procentdel af aktierne. Novo Nordisk ejer endvidere NNIT, et af Danmarks førende konsulenthuse inden for udvikling, implementering og drift af it-løsninger, samt NNE, rådgivende ingeniørvirksomhed inden for Pharma & Biotech. Novo Nordisks sites Novo Nordisk har aktiviteter (sites) mange steder i Danmark, bl.a. i Bagsværd, Gentofte, Hillerød, Hjørring, Kalundborg, Måløv, Aalborg, Søborg og Værløse. De forskellige sites er bl.a. laboratorier, fabrikker og kontor- og mødelokaler. I 2016 skulle en ny bygning til 350 ansatte stå klar i Måløv, til en pris på omkring 750 mio. kr. I 2022 indvies et byggeri til 800 mio. kr., og danmarkshistoriens største investering, fabrikker til 42 mia. kr., planlægges færdig i perioden 2027-2030, begge i Kalundborg, især til at producere Semaglutid. Novo Nordisk har ligeledes datterselskabet Novo Nordisk Pharmatech A/S i Køge Nord. Flere veje har relation til Novo Nordisk og dets historie: Hagedornsvej i Gentofte, Novo Nordisk Park i Måløv, Hallas Allé i Kalundborg, Novo Allé i Bagsværd og Brennum Park i Hillerød. Disse fem veje ligger på eller fører til Novos områder. På adressen Novo Allé finder man en offentligt tilgængelig, naturpræget park, som er ejet og vedligeholdt af Novo Nordisk. Hovedsædets centrale spiraltrappe er udformet med inspiration fra insulinmolekylets struktur. I resten af verden har virksomheden produktionssteder i Chartres (Frankrig), Montes Claros (Brasilien), Kaluga (Rusland), Clayton (North Carolina, USA) og Tianjin (Kina). I februar 2024 oplyste Novo Nordisk, at man har købt tre eksisterende påfyldningsfabrikker i Italien, Belgien og Indiana, USA fra det amerikanske selskab Catalent for 76 mia. kr. Ledelse Administrerende direktører 1981-2000: Mads Øvlisen 2000-2016: Lars Rebien Sørensen 2017-2025: Lars Fruergaard Jørgensen 2025-nu: Mike Doustdar Bestyrelse Formanden for Novo Nordisks bestyrelse har siden 2025 været Lars Rebien Sørensen. Medlemmer af bestyrelsen efter selskabets ekstraordinære generalforsamling i 2025 er: Kontroverser Prisskandale Fire insulinprodukter, Lantus, Humalog, Levemir og Novolog, dominerer det amerikanske insulinmarked, hvoraf de to sidstnævnte produceres af Novo Nordisk. Fra 2009-2019 er prisen på disse produkter tredoblet, uden at produktionsomkostningerne er steget tilsvarende, hvilket har medført, at flere amerikanere ikke har råd til den livsvigtige insulin. Det har fået flere til at rejse kritik, herunder præsidentkandidat Bernie Sanders, som i 2016 sagde "People are dying or getting sicker because they can’t afford their insulin, just so Eli Lilly and Novo Nordisk can make outrageous profits". Olie-for-mad-skandalen i Irak under Saddam Husseins styre Novo-Nordisk var med til at betale milliarder af dollars i ulovlige bidrag til Saddam Hussein under FN's olie-for-mad program. Programmet skulle sikre, at Irak solgte olie til gengæld for fødevarer og medicin til befolkningen, men ifølge den irakiske regering gik milliarder af dollars i stedet til diktatoren og hans folk. I 2006 rejste Bagmandspolitiet sigtelse mod Novo Nordisk, i forbindelse med denne handel med irakiske myndigheder. I 2009 erkendte Novo Nordisk den ulovlige bestikkelse. Mike Rulis, corporate vicepresident i Novo Nordisk, sagde Vi erkender, at der i 11 tilfælde er betalt returkommission på i alt 1,4 mio. dollar til den irakiske stats indkøbscentral, Kimadia, og at de omkostninger er fejlagtigt opgivet i vores regnskab". Novo Nordisk indgik i den forbindelse et forlig med bagmandspolitiet, hvor de tilbagebetalte 30 millioner kr. Ligeledes havde de måneden for inden betalt 100 millioner kroner til det amerikanske børstilsyn, for at have brugt deres netværk, til de ulovlige aktiviteter. Kursmanipulationsskandale I 2019 blev Novo Nordisk sagsøgt af en gruppe aktionærer for erstatning på 11,8 milliarder kroner, eftersom de mener at Novo Nordisk har begået kursmanipulation. Investorerne, der tæller pensionskasser og formueforvaltere, mener, at de har købt Novo Nordisk-aktier på et uoplyst grundlag, fordi de mener at Novo Nordisk har vildledt dem ved ikke at oplyse, hvor store rabatter, selskabet tilbød i USA. De vil derfor have erstatning for de tab, de har haft på aktier købt og solgt i en periode fra februar 2015 og to år frem. Svensk bestikkelses-skandale De svenske myndigheder har efterforsket Novo Nordisks rolle i en svensk bestikkelsesskandale. Angiveligt har Novo Nordisk sponsoreret en tur til Sydafrika for knap 200 svenske læger og sygeplejersker, der i det daglige står for udskrivning af blandt andet medicin fra den danske medicinalgigant. Den svenske statsadvokat Nils-Eric Schultz udtalte "Det er bestikkelse, hvis denne generøsitet skyldes, at selskaberne gerne vil påvirke lægerne til at skrive recepter ud for præcis det selskabs præperat". Det er ikke første gang, at Sydafrika-turen har været undersøgt. I 2007 konkluderede det svenske Lægemiddelstyrelse, at turen havde karakter af »turistrejse«. Dengang vidnede svenske læger om, at Novo Nordisk tillod familiemedlemmer at komme med på turen. Lægerne berettede endvidere om, at Novo Nordisk tilbød rejsedeltagerne turist-udflugter såvel som muligheden for at blive i Sydafrika, efter kongressen var slut. Den svenske Lægemiddelstyrelse rettede efterfølgende en hård kritik af Novo Nordisk. Samtidig skulle Novo Nordisk betale en bøde på 80.000 svenske kroner, da medicinalkoncernen »havde handlet i strid med god opførsel inden for information om lægemidler«. Andre sager Novo Nordisk i USA er blevet anklaget for at have fortiet, at et produkt gav øget risiko for kræft. I 2007/2008 har 43 amerikanske kvinder, sagsøgt Novo Nordisk, da de mener at have udviklet brystkræft efter at have brugt hormonpræparaterne Activella eller Vagifem.. Novo Nordisk har for deres produkter Activella og Vagifem, senest siden 2013 for førstnævnte og 2017 for sidstnævnte, haft stående på deres amerikanske produktside, at brugen kan give en øget risiko for udvikling af kræft. Novo Nordisk mener at det kun er deres datterselskab Novo Nordisk USA der kan stilles til ansvar, og ikke Novo Nordisk. I 2004 blev Novo Nordisk ramt af en organ-doner skandale, da det kom frem at de havde modtaget 2500 hypofyse kirtler fra irske hospitaler til deres lægemiddelforskning, men uden patienternes samtykke. En irsk dommerundersøgelse viser, at Novo Nordisk og irske hospitaler sjældent fik tilladelse hos de efterladte til at udtage og bruge hypofyse-kirtler. I 2017 fik Novo Nordisk ved en fejl lagt en række oplysninger fra op mod 95.000 jobansøgere fra forskellige lande frit tilgængeligt på Novo Nordisks hjemmeside, hvilket strider imod gældende lov, og blev indberettet til Datatilsynet. Novo Nordisk har efter eget sigende taget skridt, som skal forhindre, at denne type datalæk kan ske igen. Se også Lotte Bjerre Knudsen Novo Nordisk Prisen Semaglutid (Ozempic, Wegovy og Rybelsus) Team Novo Nordisk Team Novo Nordisk Development Litteratur Hans-Otto Loldrup: Dansk Medicin – Historien om de danske medicinfabrikker, Loldrups Forlag, 2014, ISBN 978-87-89742-13-7. Hanne Sindbæk: De renfærdige – Fortællingen om Novo Nordisk, Politikens Forlag, 2019, ISBN 9788740010732. Referencer Eksterne henvisninger www.novonordisk.dk www.novonordisk.com