Благовіщенський костел (Клевань)

Благовіщенський костел (Кле́вань) — римо-католицький храм у селищі міського типу Клевань, Рівненська область, у стилі раннього бароко. Фундатор — князь Микола-Юрій Чорторийський. Збудований замість дерев'яного, фундатором якого був князь Юрій Чорторийський. Фундатор і історія створення Фундатором храму був князь Юрій Чорторийський (бл. 1540—1626, спочатку був православним). Він записав фундуш для православного храму у Клевані (за іншими даними, власне для костелу) 1590 року, тоді ще дерев'яного. Був першим серед заможної родини Чорторийських, що 1598 року змінив обряд (перейшов на унію). Власний князівський двір з міста Луцьк переніс на постійно до містечка Клевань. Віра без справ мертва. Аби довести прихильність до католицтва, князь започаткував перебудову храму у цеглі. З будівництвом нового храму упорались до 1610 року (за іншими даними, це сталось вже по його смерті — у 1630 році). Фундатором будівництва мурованого храму був князь Микола-Юрій Чорторийський. Ще у першій третині XX ст. храм прикрашав чималих розмірів вівтарний чудотворний образ Матері Божої Клеванської пензля Карла Дольчі, майстра болонської школи XVII ст. У травні 1945 року розпочалося переселення поляків до Польщі на повернені території Західної Польщі. Вихідці з Клевані з огляду на ставлення радянської влади до релігії та до релігійних цінностей, забрали найдорожчі реліквії з костелу і вивезли разом із ними і ікону. Із Клевані 17 травня відбули близько 800 осіб і вже 6 червня ікону було доставлено до Сквежини. Нині вівтар Благовіщенського костелу у Клевані прикрашає копія цієї ікони. Опис споруди Храм вибудований з цегли і потинькований. За типом це тринавна базиліка, що має вівтарну абсиду, нартекс, дві прямокутні двоярусні вежі на головному фасаді. Вежі криті дахами-шатро. І на фасаді, і композиційно акцентована центральна нава, котра вища та щирша за бічні. Головна нава трохи виступає вперед на головному фасаді. Її вінчає великий трикутний фронтон з розкреповкою. Фасади костела суворо спрощені і позбавлені декору. Головна нава пов'язана з бічними вежами невеликими заокругленнями кутів, що надають пласкому в цілому головному фасаду трохи пластичності. В декорі веж і головної нави використані пласкі пілястри без помітних архітектурних акцентів. Південніше від костелу вибудована прямокутна дзвіниця. Збережений також цегляний паркан з брамою та прямокутним фронтоном. За часів СРСР За часів СРСР у період з 1947 до 1991 років храм було зачинено, а парафія ліквідована. Католицький храм, однак, не був поруйнований як тисячі сакральних споруд по всій країні. Спочатку приміщення використовувалось як лабораторія для хімічних досліджень, а пізніше збоку було прорубано ще вхід і костел використовувався як амбар. До 5 м у висоту він був засипаний зерном. Внаслідок цього на стінах з'явився грибок та було зруйновано старовинні фрески. До сьогодні збереглися залишки фресок, які були вище рівня зерна. З 1991 року занедбану споруду віддали відродженій католицькій громаді Благовіщення Господнього, яку було наново зареєстровано при Луцькій дієцезії 29.10.1991 р. Усипальниця Був похований фундатор Юрій Чорторийський, деякі його діти, Микола-Юрій Чорторийський Галерея Див. також Архітектура бароко Бароко в Україні Примітки Джерела На Рівненщині перепоховали рештки князів Чарторийських (відео) [Архівовано 11 травня 2018 у Wayback Machine.] // День. — 2018. — 6 травня. Klewań // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1883. — Т. IV. — S. 139. (пол.) — S. 139—140. (пол.) Памятники градостроительства и архитектуры Украинской ССР [Архівовано 10 квітня 2016 у Wayback Machine.]. — К. : Будівельник. — Т. 3. — С. 299. Посилання Так було: Про клеванський костел на YouTube Skwierzyna: Obraz Matki Boskiej Klewańskiej [Архівовано 16 вересня 2016 у Wayback Machine.] (пол.) Prof. Maria Pawłowiczowa, Obrazy Matki Bożej przywiezione po II wojnie z Kresów Wschodnich [Архівовано 15 вересня 2016 у Wayback Machine.] (пол.)