Мужіївська золотовидобувна фабрика

Мужі́ївська золотовидобувна́ фа́брика — перша українська золотовидобувна (золотозбагачувальна) фабрика. Технологічний опис За проектом фабрики вузол дроблення руди складається з двох операцій: середнього дроблення в щоковій дробарці ШДС 400×900 (максимальна грудка у живленні 300 мм, максимальна грудка на виході — 60 мм) і дрібного дроблення в конусній дробарці КСД — 600, що працює в замкнутому циклі з грохотом. Кінцевий продукт вузла дроблення — руда служить живленням вузла подрібнення та збагачення. Вузол подрібнення та збагачення за проектом фабрики включає: подрібнення вихідної руди та вилучення золота з частини (25 %) циркуляційного навантаження операції подрібнення й знешламлювання руди (за класом 0,02 мм) з подальшим збагаченням її на концентраторі Нельсона. Кінцева крупність подрібнення — 80% класу −0,074 мм. Власність Від початку заснування Мужієвське родовище поліметалічних руд перебувало в управлінні державної компанії «Закарпатполіметали». Було кілька спроб залучити іноземних інвесторів для розвитку проекту в Мужієві. 2003 року австралійський інвестор Крістофер Баркер разом з канадійським компаньйоном, українцем за походженням, Богданом Конецьким через компанію «Zakar Resources» отримали в компанії «Закарпатполіметали» частку 6,33 % та фінансували її поточну діяльність. 2007 року Богдан Конецкий заявляв про бажання збільшити частку до контрольної в обмін на інвестиції близько $65 млн., але домовленості з державними органами досягнуто не було. Фабрика припинила діяльність, а 2010 року було оголошено про банкрутство компанії «Закарпатполіметали». Влітку 2016-го року міжнародна інвестиційна компанія «Avellana Gold» придбала 100% акцій «Карпатської рудної компанії». Генеральний директор «Avellana Gold» — громадянин США Брайан Ч. Севедж (англ. Brian C Savage). Працює в гірничодобувній галузі з початку 90-их. Починав з фінансування золотих копалень на заході США, а згодом розвивав проекти в Казахстані та Африці. У липні 2019 року голова українського представництва компанії «Avellana Gold» Андрій Смолін розповів про плани компанії щодо розбудови фабрики. Відновлення У 2016 році компанія Avellana Gold відновила реалізацію проекту Мужіївського родовища на Закарпатті. Прогнозований загальний обсяг інвестицій — близько 140 млн дол. З 2016 р. по 2019 р. фахівцями підготовлено геологічні звіти, оцифровано геологічну інформацію, а також під керівництвом англійських геологів компанії Wardell Armstrong розроблено 3D-модель родовища та концепцію його розробки згідно з сучасними технологіями. У 2019 році компанія завершила будівництво нової гравітаційної збагачувальної фабрики потужністю переробки до 300 тис. тонн руди на рік. Також розпочала перший етап розвитку родовища — екологічний проект. Він включає переробку відвалів, які залишилися на території Мужіївського родовища від діяльності попередніх підприємств та накопичувалися протягом майже 30 років. Відвали містять сульфідні мінерали заліза, свинцю і цинку, що негативно впливають на довкілля, в першу чергу — на поверхневі води. Кількість відвалів складає близько 130 тис. тонн. Avellana Gold розробила екологічно чисту технологію переробки. Завдяки технологічній схемі відвали будуть очищені від важких металів на 85-90 %, а замкнутий цикл виробництва дозволить повторно використовувати 85% води від потрібної кількості. У 2020 році компанія Avellana Gold відновила роботу фабрики та завершила комп'ютерне моделювання верхньої частини розрізу Мужіївського родовища, щоб максимально достовірно підрахувати кількість запасів різних руд, залишених в надрах попереднім надрокористувачем, який видобував у 2000-2006 роках. Також важливо було визначити якість руд та можливість їх видобутку. Див. також Мужіївське золоторудне родовище Золотодобувна промисловість України Avellana Gold Примітки Джерела Гірничий енциклопедичний словник : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Східний видавничий дім, 2004. — Т. 3. — 752 с. — ISBN 966-7804-78-X.[уточнити] Суддя О.В. Васьковський. Ухвала у справі №16/89 господарського суду Закарпатської області про банкрутство товариства з обмеженою відповідальністю „Закарпатполіметали" // Єдиний державний реєстр судових рішень. — 2014. — 4 липня. Государство пытается отсудить у экс-главы МВД Захарченко золоторудное месторождение. Обозреватель. 23.11.2014. Процитовано 23 грудня 2019. Добычей золота в Закарпатье займется малоизвестная Avellana Gold. ЛІГАБізнесІнформ. 02.09.2016. Процитовано 23 грудня 2019. Американская Avellana Gold займется добычей полиметаллов на Закарпатье. 01.09.2016. Процитовано 23 грудня 2019. Вищий суд залишив родовище золота рідній фірмі біглого Захарченка. Наші гроші. 18.01.2017. Процитовано 23 грудня 2019. Незважаючи на складну ситуацію в Україні, американці інвестують 100 млн доларів у видобуток золота на Закарпатті. УКРАЇНСЬКИЙ СВІТ. 7 серпня 2017. Процитовано 23 грудня 2019. Менеджерів Захарченка, які ховаються в «ДНР» арештували заочно. Судовий репортер. 25.09.2018. Процитовано 21 грудня 2019. За фактом незаконного заволодіння майном ТОВ «Закарпатполіметали» проводиться досудове розслідування. Прокуратура Закарпатської області. 16.07.2014. Процитовано 23 грудня 2019. Денис Казанский (27.04.2017). Закарпатское золото. Четвертая власть. Процитовано 10 лютого 2020. Гайко Г. , Білецький В. , Мікось Т., Хмура Я. Гірництво й підземні споруди в Україні та Польщі (нариси з історії). — Донецьк: УКЦентр, Донецьке відділення НТШ, «Редакція гірничої енциклопедії», 2009. — 296 с.