Київський національний лінгвістичний університет

Ки́ївський націона́льний лінгвісти́чний університе́т (КНЛУ) — вищий навчальний заклад України. Засновано 01 жовтня 1948 року як Київський державний педагогічний інститут іноземних мов. Розташований у Києві, у Печерському районі. Має статус автономного навчального закладу. КНЛУ здійснює підготовку здобувачів вищої освіти за першим (бакалаврським), другим (магістерським) і третім освітньо-науковим рівнем.. Історія Київський національний лінгвістичний університет є правонаступником Київського державного педагогічного інституту іноземних мов, заснованого наказом Міністерства освіти УРСР № 524/69 від 30 березня 1948 року. Постановою Кабінету Міністрів України від 29 серпня 1994 року № 592 Київський державний педагогічний інститут іноземних мов був перейменований на Київський державний лінгвістичний університет. Враховуючи загальнодержавне і міжнародне визнання результатів діяльності та вагомий внесок у розвиток національної освіти і науки, Указом Президента України від 7 серпня 2001 року № 591/2001 Київському державному лінгвістичному університету надано статус національного. Зараз Університет розвиває освітню, наукову, міжнародну та культурно-просвітницьку діяльність, пов’язану з вивченням іноземних мов, перекладом, філологією, педагогікою, психологією, туризмом, менеджментом і маркетингом. Корпуси та гуртожитки КНЛУ має чотири навчальні корпуси, чотири студентські гуртожитки, комп'ютеризовану бібліотеку, сучасний спортивний комплекс, Центр культури і мистецтв КНЛУ, музей КНЛУ. Підготовка фахівців У 1948/1949 навчальному році на перший курс трьох факультетів (англійської, французької та іспанської мов) Київського державного педагогічного інституту іноземних мов було зараховано 238 студентів, з якими працювало 19 штатних викладачів та 11 сумісників. У 1953 році відкрито факультет німецької мови, у 1977-му — факультет російської мови для іноземних громадян, у 1983-му — підготовчий факультет для іноземних громадян. У 1962 році відкрито аспірантуру, а в 1992-му — докторантуру. З 12 вересня 1994 року згідно з Постановою № 592 Кабінету Міністрів України Київський національний лінгвістичний університет внесено до реєстру закладів освіти України з наданням ліцензії на право здійснення освітньої діяльності за III—IV рівнями акредитації. Нині КНЛУ здійснює підготовку здобувачів вищої освіти за трьома рівнями: першим (бакалаврським), другим (магістерським) і третім освітньо-науковим рівнем — доктор філософії. Освітні програми університету охоплюють філологію, переклад, середню освіту, психологію, туризм, менеджмент, маркетинг та інші напрями, пов’язані з мовною, міжкультурною, освітньою, управлінською і професійною комунікацією. Університет пропонує підготовку здобувачів вищої освіти з понад двадцяти іноземних мов. Серед мов, які вивчаються в КНЛУ, — англійська, німецька, французька, іспанська, італійська, новогрецька, португальська, чеська, польська, арабська, турецька, кримськотатарська, азербайджанська, перська, китайська, корейська, японська, іврит, українська (для підготовки вчителів української мови, а також для іноземних громадян). Крім філологічних і перекладацьких освітніх програм, КНЛУ здійснює підготовку фахівців за спеціальностями C4 Психологія, D3 Менеджмент, D5 Маркетинг, J3 Туризм та рекреація. Освітні програми факультету туризму, бізнесу і психології поєднують фахову підготовку за відповідною спеціальністю з вивченням двох іноземних мов. У 2026 році Університет також оголосив набір на міждисциплінарні освітні програми «Історія і далекосхідні філологічні студії» за спеціальностями B9 Історія та археологія і B11 Філологія (з вивченням китайської та англійської мов) та «Міжнародний туризм і мови Середземномор’я» за спеціальностями J3 Туризм та рекреація і B11 Філологія (з вивченням турецької, новогрецької та англійської мов). Структура КНЛУ До реорганізації до складу КНЛУ входили 2 інститути, 10 факультетів, 35 кафедр. З березня 2011 р. у КНЛУ функціонувало 7 факультетів. З 1 липня 2022 року – 5 факультетів. Станом на 2026 рік до структури Київського національного лінгвістичного університету входять п’ять факультетів: Факультет германської філології і перекладу Факультет романської філології і перекладу Філологічний факультет освітніх технологій Факультет східної і слов'янської філології Факультет туризму, бізнесу і психології До структури Університету також належать бібліотека, музей, підрозділи освітньої, наукової, міжнародної, організаційної та адміністративно-господарської діяльності. Ректори Дєдов Петро Терентійович, червень 1948 р. — серпень 1948 р. Лавров Федір Іванович, серпень 1948 р. — квітень 1949 р. Желяк Євген Несторович, квітень 1949 р. — вересень 1952 р. Смішко Павло Гнатович, вересень 1952 р. — лютий 1964 р. Романовський Олексій Корнійович, лютий 1964 р. — червень 1970 р.; Почепцов Георгій Георгійович, червень 1970 р. — листопад 1971 р. Коваленко Василь Єгорович, листопад 1971 р. — квітень 1975 р. Лебедєва Віра Олександрівна, квітень 1976 р. — липень 1977 р. Романовський Олексій Корнійович, липень 1977 р. — грудень 1988 р. Артемчук Галік Ісакович, грудень 1988 р. — червень 2009 р. Васько Роман Володимирович, квітень 2010 р. — вересень 2025; Сорокін Сергій Володимирович, вересень 2025 року – по теперішній час Викладачі Інформація про науково-педагогічних працівників університету подана на офіційному вікісайті КНЛУ в категорії «Викладачі». Почесні доктори Ніколаєва Софія Юріївна — почесний доктор Університету. Відомий вчений у галузі лінгводидактики, є автором близько 150 наукових праць. Підготувала 19 кандидатів наук, одного доктора. Нагороджена орденом «За досягнення» (третього ступеня, 1998), багатьма почесними грамотами Міністерства освіти України. Надане почесне звання «Заслужений працівник народної освіти України» (1992). Дворжецька Маргарита Петрівна — почесний доктор Університету. Підготувала 14 кандидатів наук, є автором понад 110 науково-методичних робіт. Нагороджена Почесною грамотою Президії Верховної Ради України (1990), медаллю А. С. Макаренка (1985), дипломом Ярослава Мудрого АН ВШ України (1996); Почесними грамотами Міністерства освіти України. Скляренко Ніна Костянтинівна — почесний доктор університету. Підготувала 21 кандидата педагогічних наук з методики викладання іноземних мов, опублікувала близько 100 наукових праць. У 1981 р. нагороджена бронзовою медаллю Головного комітету Виставки досягнень народного господарства СРСР, у 1984 р. — медаллю Республіки В'єтнам; у 1996 р. нагороджена знаком «Відмінник освіти України», у 1998 р. — Почесною грамотою Міністерства освіти України. Відомі випускники Науковці Артемчук Галік Ісакович — ректор Київського національного лінгвістичного університету з 26 грудня 1988 р. до 10 червня 2009 р., професор, дійсний член АПН України, Заслужений працівник освіти України, кавалер ордена «За заслуги II і III ступенів», кавалер ордена Святого Володимира, багатьох іноземних нагород. Бігич Оксана Борисівна — доктор педагогічних наук, професор. Має понад 100 публікацій. Буніятова Ізабелла Рафаїлівна — доктор філологічних наук, професор, завідувач кафедри германської філології Київського університету імені Бориса Грінченка. Васько Роман Володимирович — ректор Київського національного лінгвістичного університету з квітня 2010 р. – до вересня 2025 року (нині радник ректора), доктор філологічних наук, професор, заслужений працівник освіти України. Воробйова Ольга Петрівна — доктор філологічних наук, професор, заслужений працівник освіти, нагороджена нагрудним знаком «За наукові досягнення». Валігура Ольга Романівна — доктор філологічних наук, професор, має понад 100 наукових публікацій. Гнаткевич Юрій Васильович — кандидат педагогічних наук, завідувач кафедри іноземних мов КПІ, народний депутат України 1-ого, 5-ого і 6-ого скликань Верховної Ради України. Гринюк Галина Аркадіївна — кандидат педагогічних наук, професор, заслужений працівник освіти України. Данилич Валентина Стефанівна — доктор філологічних наук, професор. Нагороджена нагрудним знаком «Софія Русова». Іщенко Ніна Григорівна — доктор філологічних наук, професор. Рукіна Емма Петрівна — кандидат філологічних наук, професор, заслужений працівник освіти України. Кагановська Олена Марківна — доктор філологічних наук, професор, має понад 100 публікацій. Фесенко Валентина Іванівна — доктор філологічних наук, професор. Нагороджена грамотою МОН за багаторічну сумлінну працю, особистий внесок у підготовку висококваліфікованих спеціалістів, плідну науково-педагогічну діяльність. Є автором більше сотні наукових публікацій. Митці Карпа Ірена Ігорівна — українська письменниця, співачка, журналістка. Кольцова Олександра — українська співачка, журналіст, композитор, поет, продюсер. Учасниця гуртів «Крихітка Цахес» (1999—2007) і «Крихітка» (з 2007). Курков Андрій Юрійович — український письменник, журналіст, кіносценарист. Лапоногов Олег — український музикант, піаніст, учасник гурту «Табула Раса».[джерело?] Неждана Неда — українська письменниця, драматург, арткритик. Рогоза Юрій Маркович — український літератор. Трунова Тамара Вікторівна — українська театральна режисерка, головний режисер Київського академічного театру драми і комедії на лівому березі Дніпра. Шостак Микола Іванович — український журналіст, поет, письменник, Заслужений журналіст України. Шуров Дмитро Ігорович — український музикант, піаніст, учасник гуртів «Океан Ельзи», «Esthetic Education», «Pianoбой». Шурова Ольга Ігорівна — українська співачка, піаністка, композитор, учасниця гурту «Pianoбой». Військові Прокопенко Денис Геннадійович — полковник Національної гвардії України, командир Окремого загону спеціального призначення «Азов» (2017—2023), 12-ї бригади спеціального призначення «Азов» (2023-2025), 1-го корпусу НГУ «Азов». Герой України (2022). Яцина Євген Вікторович (1989—2015) — старший солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни, «Кіборг». Козир Олександр Олександрович — український військовослужбовець, солдат 3-ї окремої штурмової бригади Збройних сил України, випускник факультету східної і слов’янської філології КНЛУ 2023 року; загинув 7 вересня 2023 року під час виконання бойового завдання на Бахмутському напрямку. Притула Станіслав — український кінопродюсер, голова Громадської ради при Держкіно, військовослужбовець Збройних сил України, випускник КНЛУ; загинув 22 січня 2025 року під час російсько-української війни. Дипломати Капузо Сергій Георгійович (1972) — український дипломат. Генеральний консул України в Гуанчжоу, КНР. Саєнко Сергій Валерійович (1972) — український дипломат. Надзвичайний і Повноважний Посол України в Марокко. Рейтинги Рейтинг вишів «10 найкращих ВНЗ України з гуманітарних спеціальностей 2012 р.» — 4-те місце; Зведений рейтинг лідерів вищої освіти, складений на основі оцінок роботодавців країни «10 найкращих ВНЗ України 2012 р.» — 8-ме місце; Рейтинг ВНЗ України «Компас 2012» — Юридичні спеціальності — 10-те місце. У Консолідованому рейтингу закладів вищої освіти України 2025 року, укладеному інформаційним ресурсом «Освіта.ua» на основі рейтингів «Топ-200 Україна», Scopus та «Бал НМТ на контракт», Київський національний лінгвістичний університет посів 118-те місце серед українських закладів вищої освіти. У рейтингу «ТОП-200 Україна 2025», який укладає Центр міжнародних проєктів «Євроосвіта» спільно з міжнародною групою експертів IREG Observatory on Academic Ranking and Excellence, КНЛУ був включений до переліку 200 українських університетів. У рейтингу українських університетів за показниками бази Scopus 2025 року КНЛУ мав 226 публікацій, 382 цитування та індекс Гірша 7.. Лінгвістичний меридіан У 2000-х — на початку 2010-х років в Університеті виходила газета «Студентський меридіан». Останній доступний електронний випуск газети датований травнем — червнем 2013 року. У 2025 році КНЛУ відновив університетський дайджест у електронному форматі під назвою «Лінгвістичний меридіан». Видання висвітлює основні події університету за семестр. На офіційному сайті КНЛУ оприлюднено випуски «Лінгвістичного меридіана» за 2025 і 2026 роки. Посилання Офіційний сайт Київський національний лінгвістичний університет у Реєстрі суб’єктів освітньої діяльності ЄДЕБО Про Університет на офіційному сайті КНЛУ Структура Університету на офіційному сайті КНЛУ Освітньо-професійні програми КНЛУ Стратегічний план розвитку Університету Примітки