Ковельський район

Ковельський район (Ковельщина) — район Волинської області в Україні, утворений 2020 року. Адміністративний центр — місто Ковель. Площа — 7658,7 км² (38 % від площі області), населення — 269,6 тис. осіб (2020). До складу району входять 23 територіальні громади. Район розташовано на північному заході Волинської області, має прикордонне розташування: на заході державний кордон з Польщею, на півночі - Білорусь. Історія Район створено відповідно до постанови Верховної Ради України № 807-IX від 17 липня 2020 року. Громади району Раніше територія району входила до складу Ковельського (1940—2020), Любомльського, Ратнівського, Старовижівського, Турійського, Шацького районів, ліквідованих тією ж постановою. Передісторія земель району Перші люди прибули на територію сучасного Ковельського району в кам'яну добу. Вони належали до фінських племен[неавторитетне джерело]. Ковельський район розташований в особливій поліській зоні — по обох берегах Прип'яті. Значна частина цієї площі понижена. У давнину, особливо в «вологі роки», в багатьох місцях пройти було практично неможливо. Тому первісні люди селилися в основному над озерами, річками або болотами в високих піщаних і сухих місцях. Такі дюни відомі біля озер Тур, Самари, сіл Хабарище, Залухів інших. Тут були виявлені стоянки післяльодовикового періоду, епохи неоліту, мідної доби і поселення епохи бронзи. Тубільним населенням цієї місцевості довгий час були балтські та фінські племена. Приблизно коло 250 р. н. е. їх почали асимілювати слов'яни. У X—XII століттях територія сучасного району входила до складу Київської Русі. У другій половині ХІІ ст. землі увійшли до Волинського, а в 1199 році — до Галицько-Волинського князівства. Із 1340 року Ковельщина відійшла під владу Литви, а після Люблінської унії 1569 року — Польщі. Після Люблінської унії 1569 ро­ку шляхетська Польща захоплює всю Волинь і створює Волинське воє­водство, де проводить політику національного і релігійного пригноб­лення. Під час визвольної війни під проводом Богдана Хмельницького на Ковельщині діяв об'єднаний загін повсталих селян і міщан на чолі з Колодкою. З другим поділом Польщі 1793 року частина Східної Волині ві­дійшла до складу Російської імперії, а в 1795 році, після третього поділу, — вся Західна Волинь увійшла до Росії. Була утворена Во­линська губернія. Під час Революції 1917—1920 років Ковель п'ять разів йшов рука об руку між ворогуючими сторонами. Однак українська влада Ковеля проіснувала недовго. З середини вересня 1920 року польські війська окупували місто. Ковель став округом Волинського воєводства Польської держави. 4 грудня 1939 р була утворена Волинська область, в яку увійшли Ковельська область (17 січня 1940 р — район) та її центр в Ковелі. На референдумі 1 грудня 1991 92 % виборців проголосувало за відновлення незалежності України. Географія Ковельський район розташований на Поліській низовині на Волинському Поліссі. Найвища точка району – 223 м, розташована на Волинському пасмі. Рельєф району рівнинний, частково низинний, покритий сосновими та дубовими лісами. Ковельський район має запаси глини, сапропелю, торфу. Клімат регіону помірно континентальний: зима м'яка, зі помірними морозами; літо тепле, вологе. Стабільний сніговий покров тримається не довго. Середня висота снігового покриву може досягати 10 см. Через Ковельський район протікають річки Турія та Стохід (басейн Прип'яті). В районі багато озер, найвідомішими є Шацькі з найглибшим озером України - Світязь. Ґрунти в районі дерново-підзолисті, торф'яні та лучні. Лісовий покрив району становить 25%, площа лісів – 73,7 тис. га. У структурі лісів переважають хвойні породи дерев. Район спеціалізується на лісозаготівлі. Серед грибів в лісах району трапляються лисички, маслюки, опеньки, білі гриби та інші. Домінують чорниці, малина, ожина. Серед лісових тварин найбільш типовими є лось, олені, кабан, борсук, лисиця, вовк, заєць, тхір. Серед птахів є тетеруки, рябчики та інші, по території району проходять міграційні шляхи птахів. Короп, короп, щука, лящ і сом поширені в річках і озерах регіону. На території району ростуть булатка червона, росичка англійська, зозульки травневі та зозульки Фукса, що зазначені до Червоній книзі України Транспорт Через район проходить ряд важливих транспортних коридорів, серед яких європейські магістралі Е85 та Е373, залізниця проходить у напрямку Хелма, Львова та Берестя. В районі розташована станція Ковель-Пасажирський — позакласна вузлова дільнична залізнична станція Рівненської дирекції Львівської залізниці. Туризм Туристичні об'єкти району: Музей Лесі Українки, в селі Колодяжне Церква Святого Дмитра у селі Гішин, побудована в 1567 році, є пам'яткою архітектури національного значення Шацький національний природний парк Ландшафтний заповідник «Нечимне» в селі Скулин. Джерела Національний атлас України/НАН України, Інститут географії, Державна служба геодезії, картографії та кадастру; голов. ред. Л. Г. Руденко; голова ред. кол.Б.Є. Патон. — К.: ДНВП «Картографія», 2007. — 435 с. — 5 тис.прим. — ISBN 978-966-475-067-4. Примітки