Tuvalu

Tuvalu egy óceániai állam, szigetország, a Polinéziához tartozó Ellice-szigetek területén, Hawaii és Ausztrália között, a Csendes-óceánban fekszik. Legközelebbi szomszédai Kiribati, Szamoa és a Fidzsi-szigetek. Négy szigetből, és öt valódi korallzátonyból áll. Teljes szárazföldi területe 26 km². Vatikán és Nauru után a legkisebb népességgel rendelkező ország a Földön. Az ENSZ második legkisebb népességű tagállama. Fizikai méretét illetően Vatikán (0,44 km²), Monaco (1,95 km²) és Nauru (21 km²) után a negyedik legkisebb ország. Tuvalu első lakosai polinézek voltak. A sziget a 19. század végén került Egyesült Királyság érdekszférájába. Az Ellice-szigeteket az ország 1892 és 1918 között a Gilbert- és Ellice-szigetek protektorátus részeként kezelte. 1916 és 1974 között gyarmatterület volt. 1974-ben az Ellice-szigeteken szavazást írtak ki, hogy elszakadjanak-e Nagy-Britanniától, s Tuvalu néven új államot hozzanak-e létre. Ennek eredményeként váltak el a Gilbert-szigetektől, mely a függetlenség elnyerése után Kiribati területe lett. Tuvalu a Nemzetközösségen belül 1978-ban lett teljesen független ország. Földrajz Domborzat Tuvalu négy szigetből és öt valódi atollból áll. Kicsi, elszórt atolljain rossz a talaj. Ha csak a szárazföldet számoljuk, akkor a világ legkisebb országai közé tartozik. A szigetcsoportot alkotó korallzátonyok alig emelkednek ki a tengerből. A legmagasabb pont is csak mintegy 5 m magas. Emiatt az államot létében fenyegeti a tengerszint esetleges megemelkedése. Történelem A tuvalui polinéz nép, amely megközelítően 2000 éve telepedett le. A kapcsolattartás forradalmasodása előtt gyakori volt a kenuközlekedés a szigetek között. Nyolc vagy kilenc szigeten laktak ebben az időben. Tuvalu neve a saját nyelvén azt jelenti: nyolcan összetartanak. Álvaro de Mendaña de Neira spanyol tengerész már 1586-ban meglátta Nuit, de nem szállt partra. Ezt követően a 17. századig nem járt arra európai, amikor is felfedezők elérték a szigeteket. Az 1800-as években bálnavadászok érkeztek a Csendes-óceánra, de Tuvalut csak rendszertelenül keresték fel, mivel hajóikkal nehéz volt megközelíteni a korallzátonyokat, és nem volt nekik megfelelő infrastruktúra a szigeten. Perui rabszolga-kereskedők 1862 és 1864 között többször átszelték az óceánt, és Funafuti, valamint Nukulaelae szigetéről elvitt több mint 400 ember közül senki sem tért vissza. 1865-ben a London Missionary Society protestáns missziós társaság megkezdte tuvaluiak keresztény hitre térítését, ami az 1920-as évekig tartott. A 19. század végén kereskedők költöztek a szigetekre, hasznot remélve a helyi termékekkel való kereskedelemtől. 1892-ben a szigetek Ellice-szigetek néven brit uralom alá kerültek. 1916-ban összevontak két területet Gilbert- és Ellice-szigetek néven. A második világháború idején Tuvalut választották irányítási bázisnak a Japán Birodalom elleni támadásokhoz. 1945 decemberéig több száz hajót állomásoztattak itt. 1974-ben etnikai viták miatt megtartott népszavazásból kiderült, hogy a többségében polinézek lakta területeken a többség a Gilbert-szigetek (Kiribati) mikronéz lakosságától külön akart válni. 1978-ban Tuvalu néven vált függetlenné. A függetlenség napját október 1-jén tartják. 1979-ben az ország barátsági szerződést írt alá az USA kormányával, melyben utóbbi elismerte Tuvalu területi fennhatóságát négy kis sziget felett. 2001-ben az ország vezetője menedékjogot kért Új-Zélandtól népe számára, ugyanis a tengerszint emelkedése miatt néhány évtized múlva elnyeli a tenger az országot. Államszervezet és közigazgatás Alkotmány, államforma Tuvalu parlamentáris monarchia, élén III. Károly brit királlyal. Törvényhozás, végrehajtás, igazságszolgáltatás Főkormányzói Politikai pártok Tuvalun nincsenek pártok. Közigazgatási beosztás Védelmi rendszer Jogállamiság Jóllehet Tuvalu jogtisztelő országként számon tartott állam, de aggályok merültek fel annak kapcsán, hogy a globális éghajlatváltozás miatt, amely fenyegeti a szigetországot, korlátozni kezdtek bizonyos emberi jogokat. Problémák vannak továbbá a nők jogai kapcsán, mivel korlátozottak a lehetőségeik az oktatásban, a jogi képviselet területén, sőt az egész társadalmon belül. Helyzetük javítására Tuvalu törvényeket hozott, illetve 2023-tól alkotmányába is foglalta a nemek közötti diszkrimináció tiltását. Ennek ellenére az országban gyakori probléma a családon belüli erőszak, amely a tuvalui nők 47%-át érintette egy 2007-es felmérés szerint. Mivel a nők is ragaszkodnak az ősi hagyományos értékekhez és elvekhez, ezért sokan nem tesznek bejelentést a rendőrségen. A törvényhozás folyamatosan foglalkozik a rendőrség hatáskörének bővítésével, illetve törvényjavaslatok születnek, amelyek szigorúbban büntetnék a nők elleni erőszakot. Bár nincsenek törvények és jogszabályok az LMBTQ közösség jogait illetően, de a velük szembeni diszkrimináció nem is jellemző Tuvalun. Az ország 1995 óta elkötelezett gyermekek jogainak védelmét illetően, a 2023-as alkotmánymódosítás pedig tiltja a fogyatékkal élőkkel szembeni diszkriminációt. Tuvalunak egyetlen televíziója és rádiója van, amelyet az állam irányít, ennek ellenére az országban probléma nélkül érvényesülnek a szólás- és sajtószabadság elvei. 2008-ban gyanú merült fel, hogy Tuvalu korlátozza a vallásszabadságot, mivel vallási szervezetek panaszt nyújtottak be tevékenységük korlátozását illetően. Tuvalun vannak törvények, amelyek bizonyos körülmények között korlátozzák és szabályozzák a misszionáriusi tevékenységet, hivatkozva a szigetek kultúrájának védelmére és a nemzeti egység megőrzésére. A Tuvalui Egyház (Te Ekalesia Kelisiano Tuvalu) a szigetek kvázi államvallását képviseli. Népesség Általános adatok Legnépesebb települések Etnikai megoszlás polinéz 96%, mikronéz 4% Nyelvi megoszlás tuvalui (hivatalos), angol (hivatalos), szamoai, kiribati (Nui szigete) Vallási megoszlás protestáns keresztény 98,4% (Church of Tuvalu (konregacionalista) 97%, adventista 1,4%), baha'i 1%, más 0,6% Szociális rendszer Gazdasága A munkaerő túlnyomó része önellátó kis gazdaságokban tevékenykedik. Legfontosabb terméke a kókuszdió, az állatállományát sertés és baromfi adja. Egyedüli exportcikke a kókuszdióból nyert kopra. A lakosság főleg halászattal foglalkozik. Ezenkívül taróval, banánnal, mangóval, kókuszdióval kereskednek. Az ipart 2 komoly kopraszárító és -feldolgozó telep alkotja, amelyek 180 főt foglalkoztatnak. Az egyik kókuszolajat is elő tud állítani. Ez az állam kezében van. A csónakmotorok nagy része (90%) ezzel működik és a buszok és teherautók 60% szintén. Ezen kívül az északi szigeteken jelentős a csavarpálma (pandamus) termesztése, amelyből készítenek szőnyeget, építőanyagot, tetőt, hálót, szandált és uniszex hagyományos szoknyát (az északi 4 sziget lakosságának nagy része a 21. században is ezt hordja). Az erdőben kiásott ti-gyökér párlatával kevert New Zéland-i import sör re-export óceániai szigeten igen jelentős és jövedelmező. A világ egyik legjobbja és nagyon erős (17%), a belga sör minőségéhez hasonlítható. Vaitupun hagyományos a méhészet és komoly óceániai export cikke a kókuszdió, főleg Tongára és Fidzsi-re. Ez teszi az ország leggazdagabb szigetévé, valamint a kókusztermelés 45%-át adja. A fővárosban, Funafutin helyi alapanyagú, kitűnő színes szövetet, fémhulladékból szeget, motor és -kisgépalkatrészt, színes ablak és egyéb üvegneműt, csodás korallékszereket, (a tuvaluiak pre-cook kereskedelmi hálózatának egyik fő cikkét) pléh hajótestet és rövidtávú rádiót gyártanak családi vállalkozások. Ezek kb. 600 főt foglalkoztatnak a kókuszfeldolgozókkal együtt és óceániai szinten jólétet teremtenek. Az egyetlen gazdaságilag majdnem inaktív sziget a 40 fős Nuilakita (csak önellátás). Az országban jelentős gazdasági beruházások kezdődtek meg 2016-ban (pl. mesterséges partszakaszokat hoztak létre, árvíz védelem céljából). A sziget jelentős bevételre tesz szert internetes tartománykódja, a ".tv", mint domain név értékesítésével. Közlekedés 2002-ben Tuvalun 10 km volt az aszfaltozott útszakasz, ezenkívül több makadám, ill. földút is van az országban. Az országban egy nemzetközi reptér van, a Funafuti atollon, Vaiaku településen. A repülők a Fidzsi-szigetekről érkeznek heti háromszor. Telekommunikáció Kultúra Oktatási rendszer Írástudás: 95% Nincs iskolakötelezettség. Felsőoktatás: Vaiakuban működik a Fidzsi Egyetem kihelyezett fakultással, 100 diákkal. Kulturális intézmények Tudomány Tuvalu területén oceanográfiai-, éghajlati és mikróökológiái valamint ornitológiai kutatásokat végeznek. Művészetek Hagyományok, néprajz Minden szigeten angolul beszélnek, Nui kivételével az összes szigeten a tuvalui nyelv is használatos. Nui szigetén az angol mellett kiribatiul beszélnek. Gasztronómia Különböző rendezvényeken szokás, sült csirkét-, sült egész disznót-, illetve sült halat tálalni gyümölcsökkel pálmaleveleken. Turizmus Tuvalu mivel félreeső hely, turizmusából származó bevétele csekély. Az ország egyetlen hotelje a Vaiaku Lagi Hotel, ez a fővárosban működik. Emellett számos panzió fogad be külföldi vendégeket. Sport Tuvalui sportpálya Asenate Manoa Tuvalu rendelkezett a pekingi olimpián a legkisebb küldöttséggel: 2 könnyűatléta és 1 súlyemelő képviselte az országot a világeseményen. A sport a világ minden táján kiemelt szerepet kap, hiszen a sportolók a nagy világversenyeken a hazájuk, nemzetük színeit is képviselik. Talán hihetetlen, de egy ilyen kis náció, mint a tuvalui is képes volt kiállítani olimpikont. Nem is egyet, és az első női sportoló, aki kvalifikálni tudta magát egy olimpiára, Asenate Manoa volt. Média Telekommunikáció Tuvaluban Az állami rádió a Radio Tuvalu Zene Lásd még Híres tuvaluiak listája Tuvalui Cserkészszövetség Tuvalu külkapcsolatai Jegyzetek További információk Vízszint-emelkedés fenyegeti Tuvalut turisztikai információk Tuvalu Online Archiválva 2011. február 21-i dátummal a Wayback Machine-ben