Одринска българска мъжка гимназия

Българската мъжка педагогическа гимназия „Д-р Петър Берон“ в Одрин е главен просветен и революционен център на българите в османската част на Тракия. Местонахождение Сградата на Българската одринска мъжка гимназия се намира в западната част на града на ул. „Мумджулар“ (Mumcular Sokak) при пресичането ѝ с бул. „Топкапи“ (Topkapi cadessi) в стария квартал „Калето“ (Kaleiçi) – сега Чаушбей (Çavuşbey Mh). Днес сградата е държавен турски училищен пансион (Shçek Edirne Erkek Yetiştirme Yurdu). GPS 41,677816 26,547149. Дейност Първото българско училище в Одрин е открито през 1846 г. в махалата Калето. Пръв негов учител бил ученикът на Неофит Рилски, Калист Луков. Скоро след това, сградата е опожарена от гърците, а учителят прогонен от града. В 1850 г. училищено е възстановено и е привлечен за учител Груйо Манев. Година по-късно в Калето заможният българин Найден Кръстевич построява ново българско класно училище. До учебната 1881 – 1882 г. училището било начално. През учебната 1885 – 86 г. се открива първият гимназиален клас, от 1891 година училището се превръща в гимназия с 4 гимназиални класа. От 1896 тя носи името на видния възрожденец д-р Петър Берон и покрива част от материалните си нужди от ежегодните лихви на завещаните от него пари за учебни цели. През учебната 1896 -1897 година учебното заведение открива V клас, а от следващата учебната година с откриването на VI клас тя се нарича „Българска мъжка педагогическа гимназия Д-р Петър Берон“. От учебната 1898 – 1899 година гимназията става пълна със седем класа. Наречена е педагогическа, защото в V и VI клас се изучава педагогика по три часа седмично. Гимназията подготвя учители за българските училища в Тракия. Към нея има пансион, ученически хор и ученически оркестър. По това време българското девическо класно училище в града се развива в шестокласна девическа гимназия, която носи името на патриота Янко Касъров – богат българин от Копривщица. Той завещава спечелените от него средства в Румъния за българската просвета в Одрин. През 1895 година учителят Христо Коцев създава първия революционен комитет в Одрин. Водачи на ВМОРО в Одрин са първо Петър Васков, а след него – Климент Шапкарев. В Одрин още има униатска мъжка гимназия, девическа католическа гимназия и 4 основни български училища. От юни 1899 до юни 1912 година 145 зрелостници завършват пълно средно образование в гимназия „Д-р Петър Берон“. Други завършват различни гимназиални класове, като голяма част от тях са назначени за български учители в Тракия. По време на Балканските войни от 1912 – 1913 година гимназията прекратява своето съществуване. Разрешение да се именува гимназията в Свиленград „Д-р Петър Берон“ дава Министерството на народната просвета на 7 октомври 1938 година. Със същото разрешение министерството удостоверява, че признава гимназията за приемница на Одринската българска мъжка педагогическа гимназия „Д-р Петър Берон“. Преподаватели Тодор Танев към (1900) – директор Антон Стоилов (1904) – директор Васил Йорданов (1905-1910)- директор Георги Аянов Димитър Китов Димитър Мирчев (1911-?) – директор Иван Кюлев – ученически хор Йордан Анастасов от Кратово Коста Николов (1904-1911) – психология, логика и етика Михаил Балджиев – ученически оркестър Петър Мърмев Спас Мартинов Филип П. Димитров Христо Коцев Коста Георгиев- преподавател математика, физика и френски език 1910 година Възпитаници Сред по-известните възпитаници са: Анастас Разбойников, историк Ангел Попкиров, революционер Борис Неврокопски, митрополит Владимир Бурилков, журналист Георги Василев, революционер Дамян Калфов, писател Иван Орманджиев, историк Константин Петканов, писател Софроний Великотърновски, митрополит Вижте също Одринска българска девическа гимназия Одринска българска католическа гимназия Одринска католическа девическа гимназия Външни препратки Българските училища и църкви в Одрин Архив на оригинала от 2012-04-09 в Wayback Machine. Блог на доц. Атанас Щерев със снимка на Одринската гимназия Архив на оригинала от 2016-06-23 в Wayback Machine. Бележки