Tempelj Avgusta in Rome

Tempelj Avgusta in Rome je avgusteum v okrožju Altındağ v Ankari. Domneva se, da je bil zgrajen okoli leta 25–20 pr. n. št. Poleg tega, da je ena najpomembnejših ruševin iz rimskega obdobja v mestu, je znan tudi po Monumentum Ancyranum. To je napis o delih Avgusta, ki je veljal za prvega rimskega cesarja. Gre za najpopolnejšo kopijo Res gestae divi Augusti, ki se je ohranila do danes, čeprav je original v Rimu izginil. Lokacija Tempelj stoji v okrožju Hacıbayram Mahallesi, na trgu med ulicama Şehit Keskin Sokak in Hacı Bayram Veli Caddesi, zahodno od ankarske grajske vzpetine. Na jugovzhodu leži majhen park Hacı Bayram Cami Park. Neposredno ob templju na severozahodu stoji mošeja Hacı Bayram. Približno 200 metrov zahodno, na trgu Hükümet Meydanı, stoji Julijanski steber. Približno 400 metrov severozahodno, zahodno od Çankırı Caddesi, ležijo ruševine Karakalovih term, kopališkega kompleksa iz 3./4. stoletja. Kompleks je bil verjetno povezan s tempeljskim območjem s stebriščem. Zgodovina Zgodnejši frigijski tempelj iz 2. stoletja pr. n. št. na tem mestu je bil uničen. Avgusteum je bil zgrajen med letoma 25 in 20 pr. n. št. po osvojitvi osrednje Anatolije s strani rimskega cesarstva in ustanovitvi province Galatija z Anciro kot upravnim središčem. Zahodnemu svetu ga je ponovno predstavil Antun Vrančić, veleposlanik Ferdinanda I., sultanu Sulejmanu Veličastnemu (1555–1562) v Amaziji v Mali Aziji. Vrančić je najprej prebral napis in ugotovil njegov izvor na podlagi svojega branja Svetonija. Ohranjene so le stranske stene in okrašen okvir vrat; položaje šestih stebrov je še vedno mogoče prepoznati. Zgodovina raziskav Leta 1865 je nemški zgodovinar Theodor Mommsen raziskal Monumentum Ancyranum in objavil napis. Svoje delo je utemeljil na kopiji, ki jo je leta 1554 izdelal Ogier Ghislain de Busbecq, odposlanec nemškega cesarja Ferdinanda I., ter na delu francoskega arheologa Georgesa Perrota iz 1860-ih. Na Mommsenov predlog je arheolog Carl Humann leta 1882 v imenu Kraljevih muzejev v Berlinu izdelal mavčne odlitke napisa. Tempeljsko stavbo sta najprej temeljito raziskala in delno izkopala Martin Schede in Daniel Krencker med letoma 1926 in 1928; rezultati so bili objavljeni leta 1936. Od leta 1936 do 1938 je tempelj raziskoval turški arheolog Hâmit Zübeyir Koşay. Od leta 1997 je Univerza v Trstu vključena v projekt Ancyra, kjer izvaja fotogrametrične meritve, nadaljnje raziskave in restavriranje spomenika. Sodeluje s turškim ministrstvom za kulturo in Muzejem anatolskih civilizacij. Najdišče Tempelj, zgrajen v korintskem slogu, ima obliko psevdodiptera. Orientiran je proti severovzhodu in meri približno 36 × 55 metrov. Stal je na dva metra visokem podiju z osmimi stopnicami. Pred kratko stranjo je bilo osem stebrov, vzdolž dolge strani pa petnajst. Poleg tega so stali štirje stebri pred pronaosom (preddverjem) na jugozahodu in dva pred opistodomom (zadnjo dvorano). Iz pronaosa je okrašen portal vodil v celo (notranjo sobo), ki je bila en meter višja in do katere je bilo mogoče dostopati po štirih stopnicah. Ta soba brez oken, namenjena duhovnikom, je verjetno vsebovala kultni kip. Danes so ohranjene le stranske stene cele, dolge 32,5 metra in visoke skoraj 12 metrov. Latinsko različico napisa je mogoče prebrati na ohranjeni jugovzhodni notranji steni pronaosa, grška različica pa se nahaja na jugovzhodni zunanji steni cele. Črke dokumenta so bile prvotno pobarvane. Monumentum Ancyranum Po Avgustovi smrti leta 14 n. št. je bil na obeh stenah znotraj pronaosa v latinščini (začenši na severni steni in končajoč na južni) vklesan prepis besedila Res Gestae Divi Augusti z grškim prevodom na zunanji steni cele. Napisi so glavni ohranjeni vir besedila, saj je originalni napis na bronastih stebrih pred Avgustovim mavzolejem v Rimu že zdavnaj izgubljen, dva druga ohranjena napisa besedila pa sta nepopolna. Izrezke Monumentum Ancyrum je pridobila Cornellova ekspedicija v letih 1907–1908 in so bili osnova za epigrafske študije, vključno s študijo epigrafa Mariane McCaulley. Kopije Reprodukcija pronaosa v naravni velikosti, vključno z besedilom Listin, je bila postavljena v vrtovih Dioklecijanovih term v Rimu za arheološko razstavo svetovne razstave v Rimu leta 1911. Po razstavi je bila shranjena, dokler ni bila leta 1937 razstavljena v Mostra Augustea della Romanità. Po drugi svetovni vojni je bila premeščena v sobo IX novega muzeja Museo della Civiltà Romana. Sklici Literatura Daniel Krencker, Martin Schede: Der Tempel in Ankara. de Gruyter, Berlin 1936. Zunanje povezave Introduction to the Monumentum Ancyranum, from LacusCurtius Manar al-Athar digital archive page for the subject