NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Памуккале

Памуккале́ (тур. Pamukkale - «бавовняний замок») - природний комплекс травертинових терас і термальних джерел у провінції Денізлі (південний захід Туреччини), поруч з античним містом Ієраполіс. Памуккале відоме білими «сходинками» та басейнами, які формуються завдяки відкладанню карбонату кальцію з мінералізованих вод гарячих джерел. Памуккале та руїни Ієраполіса разом внесені до Списку Світової спадщини ЮНЕСКО як об'єкт Hierapolis-Pamukkale. Географія Памуккале розташоване приблизно за 18-20 км на схід від Денізлі у долині Мендереса. Клімат Район Памуккале лежить у внутрішній частині Егейського регіону Туреччини, де протягом більшої частини року зберігається м'який клімат, що сприяє відвідуванню термальних джерел. Геологія Тераси Памуккале складаються з травертину - осадової карбонатної породи, що утворюється при випадінні кальцію карбонату з термальних вод. Коли вода виходить на поверхню, вона охолоджується та втрачає частину розчиненого CO2, унаслідок чого кальцій карбонат осідає й поступово нарощує білі тераси та басейни. У районі Памуккале діє система термальних джерел; у популярних описах згадують 17 основних виходів із температурами води від 35 °C до 100 °C. Травертиновий масив, на якому розташований Ієраполіс, за довідковими описами має приблизно 2700 м завдовжки, 600 м завширшки та до 160 м заввишки. Історія Античний курорт Ієраполіс був заснований наприкінці II ст. до н. е. династією Атталідів, які правили Пергамом. У 133 році до н. е. місто перейшло під владу Риму. Упродовж античності Ієраполіс неодноразово зазнавав руйнувань через землетруси та відбудовувався. У римський період курорт був відомий термальними купальнями та приваблював відвідувачів з різних частин імперії. Згідно з традицією, у Ієраполіси пов'язують мученицьку смерть апостола Пилипа (I ст. н. е.). У пізньоантичний і візантійський час місто залишалося помітним релігійним і регіональним центром. Туризм і охорона Памуккале є одним із найвідоміших природних об'єктів Туреччини та активно відвідується туристами. Для збереження терас у 1990-х роках були посилені обмеження: зокрема, демонтовано частину забудови, а доступ відвідувачів організовано так, щоб зменшити пошкодження крихких карбонатних відкладень. У матеріалах ЮНЕСКО зазначається, що доступ до частини травертинових терас може обмежуватися для підтримання водного режиму та збереження кольору й структури відкладень; облаштовано визначені зони для купання у термальних водах. Галерея Див. також Хуанлун (Китай) Геотермальні зони Єллоустона (США) Бадаб-е Сурт (Іран) Сатурнія (курорт) (Італія) Рожеві та Білі тераси (Нова Зеландія) Примітки Посилання Hierapolis-Pamukkale на сайті UNESCO World Heritage Centre (англ.) Pamukkale на сайті Міністерства культури і туризму Туреччини (англ.) Pamukkale Travertines (IUGS Geoheritage) (англ.)
Bandırma power station

Bandırma power station (Turkish: Bandırma DGKÇ Santrali) is a gas-fired power station in Balıkesir Province in western Turkey, made up of Bandırma I opened in 2010 and Bandırma II in 2016. It is one of the few gigawatt scale power stations in Turkey. It is owned by EnerjiSA. Climate Trace estimates that in 2022 it emitted over 1.6 million tonnes of greenhouse gas, more than any other gas-fired power station in the country. References External links "Bandırma power station". Global Energy Monitor.
Kırıkkale power station

Kırıkkale power station or Yahşihan power station is a gas-fired power station in Kırıkkale Province in central Turkey, which was completed in 2017. At 950 MW it is one of the larger power stations in Turkey and is owned by ACWA Power. Climate Trace estimates that in 2022 it emitted nearly 900 thousand tonnes of greenhouse gas. References External links "Yahsihan power station". Global Energy Monitor.
Erzin gas power plant

Erzin gas power plant is a gas-fired power station in Erzin in Hatay Province in south Turkey, capable of generating over 900 MW of power. Opened in 2014, it is operated by a subsidiary of Akenerji. Climate Trace estimate that in 2023 it emitted 1.31 million tonnes of greenhouse gas. References External links "Erzin power station". Global Energy Monitor.
Aliaga Habas power station

Aliaga Habas power station (Turkish: Habaş/ Aliağa-DGKÇ Santrali) is a gas-fired power station in İzmir Province in western Turkey. Like the nearby İzmir gas power plant it is one of the few gigawatt scale power stations in Turkey. However İzmir has a lot of potential for more solar, wind and geothermal energy. Because hydropower is almost all much further east gas is the main source of flexible power in western Turkey and, as of 2022, gas is expensive: geothermal could be made more flexible to balance an increase in solar and wind. References External links "Aliaga Habas power station". Global Energy Monitor.
Родина (партия в Турция)

Родина (на турски: Memleket Partisi) е политическа партия в Турция, основана като движение на 4 септември 2020 г., от 17 май 2021 г. е партия. Идеологически е насочена към популизъм, кемализъм, ляв национализъм и секуларизъм. Неин председател е Мухарем Индже. История Първоначално възниква като движение Родина, основано от Мухарем Индже в град Сивас на 4 септември 2020 г., отбелязвайки годишнината от конгреса в Сивас, с мотото „Движение Родина в рамките на хиляда дни“. През февруари 2021 г. бившият кандидат за президент от основната турска опозиционна Републиканска народна партия (РНП) Мухарем Индже обявява, че подава оставката си от партията, за да създаде свой политически проект. От 17 май 2021 г. движение Родина се преобразува в политическа партия. На пресконференция Мухарем Индже обявява, че неговата партия набляга на три принципа: честност, отчетност и дигитализация. И заявява: Източници Външни препратки В Общомедия има медийни файлове относно партия Родина ((tr)) Официален сайт
Memleket Partisi

Die Memleket Partisi (Kurzbezeichnung: Memleket; türkisch für „Heimatpartei“) war eine im Mai 2021 gegründete kemalistische Partei in der Türkei. Geschichte Gründer der Partei ist Muharrem İnce, der von 2002 bis 2018 Abgeordneter der Cumhuriyet Halk Partisi (CHP) und von 2010 bis 2014 parlamentarischer Fraktionsführer der Partei war. Bei den Präsidentschaftswahlen 2018 war İnce Kandidat der CHP, unterlag jedoch Amtsinhaber Erdoğan in der ersten Runde. Beim Parteikongress 2018 trat er bei der Wahl zum Parteivorsitz gegen den Vorsitzenden Kemal Kılıçdaroğlu an, unterlag diesem jedoch dabei. İnce galt länger schon als Kritiker der Parteiführung, sodass er im September 2020 die politische Bewegung Memleket Hareketi („Heimatbewegung“) gründete, mit der er durch die Türkei tourte. Im Januar 2021 gab İnce bekannt, dass er aus der CHP ausgetreten sei und am 17. Mai 2021 wurde die Partei offiziell gegründet. Bereits am 29. Januar 2021 gaben die CHP-Abgeordneten Özcan Özel, Hüseyin Avni Aksoy und Mehmet Ali Çelebi, die İnce nahestehen, ihren Austritt aus der Partei bekannt und wurden mit der Parteigründung Abgeordnete der Memleket Partisi im Parlament. Die Parteisprecherin Gaye Usluer war von 2011 bis 2018 ebenfalls CHP-Abgeordnete und gab im Mai 2021 bekannt, aus der CHP ausgetreten zu sein. Im Juni 2025 kam es zur Wiedervereinigung mit der CHP. Parteiprogramm Als Grund für seinen Austritt aus der CHP bzw. für die Gründung der Partei nennt İnce Fehlentwicklungen in der CHP, eine Abkehr der Partei von den Prinzipien Atatürks und falsche Oppositionspolitik, der er auch die Schuld an den Wahlerfolgen Erdoğans und der AKP gibt. İnce beschrieb die Partei als kemalistisch, republikanisch und demokratisch und als Ziele nannte er wirtschaftlichen Aufschwung, eine Demokratie der Beteiligung, das Primat des Rechts sowie Frieden und Sicherheit. Der „Parteislogan“ lautet MAVİ (türkisch für blau) und steht für Memleket (Heimat), Adalet (Gerechtigkeit), Vicdan (Gewissen) und İş (Arbeit). Weblinks Internetpräsenz der Memleket Partisi Parteiprogramm Satzung der Partei Einzelnachweise
Homeland Party (Turkey, 2021)

The Homeland Party (Turkish: Memleket Partisi) was a political party in Turkey, founded in May 2021 by Muharrem İnce, the former candidate of the Republican People's Party (CHP) in the 2018 Turkish presidential election. It has dissolved itself in July 2025. The party originated as a social movement (Homeland Movement) in September 2020, two years after the election. It split from the CHP after İnce failed to unseat serving CHP leader Kemal Kılıçdaroğlu from his position. İnce was also encouraged to establish a party during his Homeland Movement campaign. The party was largely seen as a protest movement against the established CHP leadership, which had refused to resign despite consecutive election losses and has been accused by İnce of straying from the CHP's core Kemalist values. One of the party's slogans is "Neither from the right nor from the left, but in the way of Atatürk". History Homeland Movement The Homeland Movement was founded by Muharrem İnce in Sivas on 4 September 2020, marking the anniversary of the Sivas Congress, with the motto of "The Homeland Movement In a Thousand Days (Bin Günde Memleket Hareketi)". İnce stated that the aim of the movement during its foundation as "...not an intraparty opposition movement, we are offering an alternative to Turkey. Turkey needs to reunite and share. The name of the movement that we started today is 'Homeland Within 1000 Days' movement." Partification Muharrem İnce, on 8 December 2020, stated that he would leave the CHP, which he had been a member of since 1992, and that the Homeland Movement would be registered as a political party. The name and logo of the party would be made public by himself at a press conference in the future. İnce started a three-day preseason training in Nevşehir on 25 January 2021 with a team that consisted of 80 people, and said: "We have unanimously accepted our party constitution". Muharrem İnce said that the party's foundation application would be given to the Ministry of Interior in April 2021. It was eventually provided earlier than expected on 17 May, at which time the party was officially established. Upon establishment, three CHP members of the Parliament joined the party. One of them resigned later from the party and became independent. The party sought to gain support from CHP's constituencies, especially followers of ulusalcılık within the party. In February 2023, Muharrem İnce announced that the Homeland Party is discussing an electoral alliance with the Democratic Left Party, the Victory Party, True Party and the Justice Party for the 2023 Turkish general election. On 6 March 2023, Muharrem İnce left the four-party alliance negotiations by sending a message to their WhatsApp group. Election results General elections References External links Official website
Gallipoli Newfoundland Memorial

The Gallipoli Newfoundland Memorial is a war memorial that commemorates the actions of the Royal Newfoundland Regiment during the Gallipoli campaign, of World War I. Located at the southwest end of the Gallipoli Peninsula, Turkey, near Suvla Bay the memorial commemorates the participation of the Newfoundland Regiment in the landing at Suvla Bay on 20 September 1915 with the 88th Brigade of the 29th Division. Memorial The memorial is one of six erected in Europe by the Newfoundland government following the First World War. Four were erected in France at Beaumont-Hamel, Gueudecourt, Masnières and Monchy-le-Preux and the fifth is at Courtrai/Kortrijk in Belgium. A sixth monument, a gift from Major William Howe Greene, OBE, who served with the Newfoundlanders during the war stands in Bowring Park in St. John's, Newfoundland, Canada. The memorials feature are all centrally identical, featuring the emblem of the Royal Newfoundland Regiment, the caribou, cast in bronze, as designed by British sculptor Basil Gotto. The Gallipoli Memorial is situated 25 metres northwest of Hill 10 Commonwealth War Graves Commission Cemetery in Gallipoli, which is the resting place for eight Royal Newfoundland Regiment soldiers. Notes References Busch, Briton Cooper (2003). Canada and the Great War: Western Front Association Papers. Montreal: McGill-Queen's University Press. ISBN 0-7735-2570-X. External links Gallipoli Newfoundland Memorial Trail of the Caribou finished with last piece placed on Gallipoli Peninsula
New Hatay Stadium

The New Hatay Stadium (Turkish: Yeni Hatay Stadyumu) is a stadium in Antakya, Turkey. It was opened to public on 25 June 2021 with a capacity of 25,000 spectators. It is the new home of Hatayspor, currently playing in the Turkish Süper Lig. It has replaced the club's former home, Antakya Atatürk Stadium. On February 6, 2023, the stadium was damaged by the 7.8 and 7.5 earthquakes in Kahramanmaraş and is not in use today. Hatayspor currently plays its matches at Mersin Stadium. References
Nuevo Estadio de Hatay

El Nuevo Estadio de Hatay (en turco: Yeni Hatay Stadyumu) es un estadio de fútbol, ubicado en la ciudad de Antioquía, Provincia de Hatay, Turquía. Fue inaugurado en 2021 y posee una capacidad para 26.600 espectadores. Es la casa del club Hatayspor que disputa la Superliga de Turquía.​ Sustituyó al antiguo Estadio Antakya Atatürk, construido en 1950, que tenía un aforo máximo de 8.765 espectadores. Historia Como parte del proyecto de construcción y modernización de estadios de fútbol que lleva adelante el Ministerio de Deportes de Turquía, la ciudad de Antakya, capital de la provincia de Hatay, ubicada en el extremo sur del país, se adjudicó la construcción de una nueva plaza deportiva que pudiera atender mejor las demandas de los clubes locales, en especial del Hatayspor, que actualmente milita en la Primera División turca.​ Diseñado originalmente por los arquitectos turcos Alper Aksoy y Erdem Dokuzer, la fachada exterior del estadio presenta un patrón bicolor, con la cobertura de las gradas norte y este en cplor burdeos, mientras que los techos de las gradas sur y oeste son de color blanco, en referencia a los colores tradicionales de Hatayspor. Con una previsión inicial de que las obras comenzaran en 2013, no fue hasta 2016 cuando el nuevo estadio inicio su construcción. Con la finalización de las obras a principios de 2021, la inauguración oficial del nuevo estadio estaba prevista para el 27 de marzo con un partido amistoso que se disputaría entre Hatayspor y Fenerbahçe, sin embargo, ante el recrudecimiento del escenario de la pandemia de COVID-19 en Turquía, se decidió aplazar la inauguración, que acabó teniendo lugar el 25 de junio en un acto sin público al que asistió el presidente de Turquía Recep Tayyip Erdoğan. Sin embargo, el primer partido oficial del nuevo estadio tuvo lugar el 14 de agosto y terminó con un empate 1-1 entre Hatayspor y Kasımpaşa, en un partido válido por la Superliga de Turquía. Véase también Anexo:Estadios de fútbol de Turquía Referencias
Stade Yeni Hatay

Le Yeni Hatay Stadyumu est un stade de football situé dans la ville d'Antakya en Turquie. Histoire L'ancien stade d'Hatayspor, le Antakya Atatürk Stadium, d'une capacité de 6 500 places situé en centre ville ne répondant plus aux exigences pour le football de haut niveau, il est décidé de construire une enceinte moderne en périphérie de la ville. La construction prévue en 2013, débute finalement en 2016, pour une livraison en 2019. Les travaux prennent du retard, le stade sera finalement inauguré en juin 2021. Le stade entièrement fermé propose 25 000 places couvertes et 24 loges. A coté du stade sont aussi prévu d'autres équipements sportifs, une piscine couverte avec toit rétractable, une salle de 5 000 places, et deux salles de 500 places. Le parking de 1 500 places est recouvert de panneaux solaires qui fournissent l'énergie au stade. Le 8 août 2021, se dispute le premier match de football, Hatayspor rencontre le Gaziantep FK dans un match amical (1-0) à huis clos. Le premier match officiel a lieu le 14 août 2021 contre le Kasımpaşa SK (1-1), devant un nombre limité de 1 644 spectateurs en raison de la situation sanitaire. L'ancien stade sera démoli après la mise en service du Yeni Hatay Stadyumu, laissant la place à un jardin public. Références Lien externe Galerie photo sur stadiumdb.com Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du football Portail de la Turquie
Stadio nuovo di Hatay

Lo Stadio nuovo di Hatay (in turco Yeni Hatay Stadyumu) è uno stadio calcistico della città turca di Antiochia. Inaugurato il 25 giugno 2021, ha una capienza di 25 000 posti a sedere e ospita le partite casalinghe dell'Hatayspor. Storia I lavori di costruzione dello stadio sono iniziati il 1º settembre 2016 e si sono conclusi nel 2021. L'impianto ha sostituito lo stadio Atatürk di Antakya come sede delle partite dell'Hatayspor. Lo stadio è stato aperto il 25 giugno 2021 in assenza di pubblico e inaugurato ufficialmente il 14 agosto 2021 con la partita di Süper Lig Hatayspor-Kasımpaşa (1-1). Il record di affluenza allo stadio è stato registrato il 24 ottobre 2022 nella partita di Süper Lig tra Hatayspor e Beşiktaş, con 18 628 spettatori. Struttura La forma dello stadio è definita dal tetto che consiste in due parti a forma di J, che recano i colori dell'Hatayspor, bianco e granata. Lo stadio si sviluppa su due livelli, quello superiore, dotato di 10 000 posti, e quello inferiore, di 15 000 posti. Tra i due livelli vi è una striscia con 24 box. L'intera area dello stadio è di 55 395 metri quadrati. Lo stadio è dotato anche di 1 500 posti auto ed è coperto da pannelli fotovoltaici. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Stadio nuovo di Hatay Collegamenti esterni Yeni Hatay Stadyumu, su Stadiumdb.
Yeni Hatay Stadyumu

Yeni Hatay Stadyumu – stadion piłkarski na przedmieściach Antiochii, w Turcji. Został otwarty 25 czerwca 2021 roku. Może pomieścić 25 000 widzów. Swoje spotkania rozgrywają na nim piłkarze klubu Hatayspor. Budowa stadionu rozpoczęła się w 2016 roku, a jego otwarcie, z udziałem prezydenta Turcji Recepa Tayyipa Erdoğana, miało miejsce 25 czerwca 2021 roku. Gospodarzem obiektu jest klub Hatayspor, przed otwarciem nowej areny grający na stadionie im. Atatürka, który położony był znacznie bliżej centrum miasta. Przypisy
Estádio de Hatay

O Estádio de Hatay (em turco: Hatay Stadyumu) é um moderno estádio de futebol localizado na cidade de Antáquia, na Turquia, oficialmente inaugurado em 25 de junho de 2021, com capacidade máxima de 26 600 espectadores. Substituiu o antigo Antakya Atatürk Stadyumu, construído em 1950, que tinha capacidade máxima de 8 765 espectadores. A partir da temporada 2021–22, tornou-se a nova casa onde o Hatayspor, principal clube da cidade, manda atualmente seus jogos oficiais. Histórico Como parte do projeto de construção e modernização de estádios de futebol levado a cabo pelo Ministério dos Esportes da Turquia, a cidade de Antáquia, capital da província de Hatay, localizada no extremos sul do país, foi contemplada com a construção de uma nova praça esportiva que pudesse melhor atender às demandas dos clubes locais, especialmente do Hatayspor, que atualmente disputa a Primeira Divisão Turca. Originalmente projetado pelos arquitetos turcos Alper Aksoy e Erdem Dokuzer, a fachada externa do estádio apresenta um padrão bicolor, sendo que a cobertura das arquibancadas norte e leste é de cor bordô, enquanto que a cobertura das arquibancadas sul e oeste são da cor branca, em referência às cores tradicionais do Hatayspor. Com previsão inicial das obras terem início em 2013, foi somente em 2016 que o novo estádio saiu do papel. Com o término das obras no início de 2021, esperava-se que a inauguração oficial do novo estádio ocorresse em 27 de março com uma partida amistosa que seria disputada entre o Hatayspor e o Fenerbahçe, porém diante da piora do cenário da pandemia de COVID-19 na Turquia, decidiu-se por adiar a inauguração, que acabou por ocorrer em 25 de junho em uma cerimônia sem público que contou com a presença do presidente da Turquia Recep Tayyip Erdogan. Entretanto, a primeira partida oficial do novo estádio ocorreu em 14 de agosto e terminou com o empate entre Hatayspor e Kasımpaşa por 1–1, em confronto válido pela Primeira Divisão Turca. Referências
Molo di Beşiktaş

Il molo di Beşiktaş (in turco Beşiktaş iskelesi) è un molo situato nel quartiere di Beşiktaş a Istanbul, in Turchia. Il molo si trova nella parte orientale di Beşiktaş. È un edificio in muratura con due cupole sul tetto. Il molo, gestito dalla compagnia Şehir Hatları, offre collegamenti con le isole, Kadıköy, Scutari, Küçüksu e Rumelikavağı. Storia Il molo è stato costruito nel 1913 dalla Società Hayriye su progetto dell'architetto Ali Talat Bey. È un edificio che riflette le concezioni del Primo movimento architettonico nazionale, di cui Ali Talat Bey è stato uno dei pionieri. Nello stesso luogo era già stato costruito un molo nel 1852. Poiché questo primo molo si rivelò insufficiente, nel 1884 ne fu costruito uno nuovo dal kalfa ("capomastro") Krikor. Nel 1898 il punto di attracco dei vaporetti fu ampliato di circa 10 metri. Nel 1900 fu rinforzato con l'aggiunta di pontoni su entrambi i lati. Nel 1908 il lato mare del molo fu parzialmente riempito e l'architetto Eugenie fece costruire una banchina. Nel 1913 l'edificio attuale fu costruito al posto di quello precedente. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Molo di Beşiktaş
Jesidischer Friedhof Hesen Begê

Der Jesidische Friedhof Hesen Begê (kurmandschi Goristana Hesen Begê) ist ein über 300 Jahre alter jesidischer Friedhof im Südosten der Türkei. Geschichte Im März 2020 wurden Grabsteine auf dem Friedhof von Unbekannten zerstört. Lage Der Friedhof liegt ca. 1,5 km nördlich von Çilesiz (Mezrê) und ca. 1 km westlich von Mağaracık (Xanik), sowie ca. 2,5 km südöstlich von Güneli (Geliyê Sora). Weblinks Einzelnachweise
Hesen Begê Cemetery

The Yazidi cemetery of Hesen Begê (Kurdish: Goristana Hesen Begê) is a more than 300 years old Yazidi cemetery in southeastern Turkey. History In March 2020, tombstones in the cemetery were destroyed by strangers. Location The cemetery is about 1.5 km north of Çilesiz (Mezrê) and about 1 km west of Mağaracık (Xanik), and about 2.5 km southeast of Güneli (Geliyê Sora). References External links Media related to Yazidi cemetery Goristana Hesen Begê at Wikimedia Commons
Партия на победата (Турция)

Партия на победата (на турски: Zafer Partisi, ZP) е политическа партия в Турция, основана на 26 август 2021 г. Идеологически партията изповядва кемализъм, турски национализъм, пантюркизъм, икономически национализъм, парламентаризъм и се противопоставя на имигрантите в Турция. Председател на партията е Юмит Йоздаг. Партията на победата е продължение на движението „Айълдъз“, инициирано от Юмит Йоздаг, което се превръща в младежко движение след създаването на партията. Учредителната петиция на партията е внесена в Министерството на вътрешните работи на 26 август 2021 г. Председатели Резултати от избори Парламентарни избори Президентски избори Източници Външни препратки ((tr)) Официален сайт Официална страница в Екс (Twitter) Официална страница в Instagram Официална страница във Facebook Официален канал в Ютюб