NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kastamonu

Kastamonu (in greco Κασταμονή?, Kastamoní) è una città della Turchia, sulla costa del Mar Nero, capoluogo dell'omonima provincia. Storia Si ritiene che la città sia stata fondata nel XVIII secolo a.C. La città era nota come Timonion (in greco: Τιμόνιον) durante il periodo dell'Impero romano. All'interno della regione, i romani fondarono la città di Paphlagonia presso la città di Taşköprü. Isacco I Comneno, figlio del generale Manuele Comneno Erotico, ricevette da Basilio II il feudo e costruì una fortezza denominata Castra Comneni (Κάστρα Κομνηνῶν), che sarebbe diventata la sede della casa imperiale dei Comneni. Il nome Kastra Komnenon fu abbreviato in Kastamone, e più tardi turchizzato in Kastamoni e Kastamonu. Ibn Battuta visitò la città, descrivendola come "una delle città più grandi e più belle, dove le merci sono abbondanti e i prezzi bassi." Vi rimase quaranta giorni. La "rivoluzione del codice dell'abbigliamento" di Mustafa Kemal (poi conosciuto come Atatürk) iniziò a Kastamonu il 23 agosto 1925. Atatürk fece il suo discorso storico riguardante il "cappello e abito della rivoluzione" nella sua visita alla sede del Partito Popolare Repubblicano (CHP) della città. L'edificio è ora utilizzato come museo archeologico. I materiali utilizzati da Atatürk nella sua visita di Kastamonu sono anche esposti nel museo. Istruzione Kastamonu è sede dell'Università di Kastamonu, fondata nel 2006, incorporando esistenti collegi, scuole e istituti che erano in precedenza sotto le Università di Ankara e la Gazi Üniversitesi. Un qualificato liceo a Kastamonu è l'Abdurrahman Paşa Lisesi, conosciuto anche come Kastamonu Lisesi, la prima moderna scuola che è stata istituita in Anatolia nel tardo Impero ottomano. Geografia fisica Territorio Clima Kastamonu ha un clima continentale caldo umido con inverni freddi ed estati calde. Kastamonu tende ad essere abbastanza umido tutto l'anno, più piovoso in primavera e l'estate più secco. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kastamonu Collegamenti esterni (TR) Sito ufficiale, su kastamonu.bel.tr. T.C. Kastamonu Belediyesi (canale), su YouTube. KASTAMONU, in Enciclopedia Italiana, Istituto dell'Enciclopedia Italiana, 1933. Kastamonu (città), su sapere.it, De Agostini. (EN) Kastamonu, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (TR) Scheda su yerelnet.org.tr, su yerelnet.org.tr. URL consultato il 31 marzo 2012 (archiviato dall'url originale il 23 marzo 2013). Falling Rain Genomics, Inc, Geographical information on Kastamonu, Turkey, su fallingrain.com. URL consultato il 14 novembre 2008. Kastamonu culture & travel guide, su karalahana.com. URL consultato il 30 maggio 2011 (archiviato dall'url originale il 13 maggio 2008). Kastamonu, Araç Muhacirler köyü, su muhacirler37.tr.gg.
Kastamonu (stad)

Kastamonu is een provinciehoofdstad (İlçe Merkezi) van het gelijknamige district en de provincie Kastamonu in Turkije. De plaats telt 160.000 inwoners. Geschiedenis De oudste gevonden restanten van bewoning dateren van zo'n 13 eeuwen voor christus, later hadden de Hettieten hier nederzettingen. Enkele eeuwen voor christus Helleniseerde het gebied en rond het jaar 0 ging het op in het Romeinse Rijk. De huidige stad bestond toen al, onder de naam Timonion. Na de val van het Romeinse Rijk werd de stad deel van het Byzantijnse Rijk. In de 11e eeuw werd de stad door opvolgend de Seltsjoeken en de Danishmenden ingenomen. In de 12e eeuw kreeg het zijn huidige naam nadat het terug was veroverd door de Byzantijnse Komnenen, via Castra Comneni. Hierna heette de stad Kastamon (Κασταμών). In 1393 werd de stad tijdelijk, en in 1459 definitief veroverd door de Ottomanen. In de 19e eeuw groeide de stad snel, waardoor nog steeds veel oude huizen te bezichtigen zijn in de stad. Op 30 Augustus 1925 begon Atatürk zijn moderniseringscampagne van de Turkse klederdracht. Bezienswaardigheden Het centrum van de stad is het Nasrallah Meydani (plein) aan het historische stadhuis. Een Pontisch kasteel biedt uitzicht op de stad. Enkele historische moskeeën in de stad zijn de 12e-eeuwse Atabeygazi Camii, de 15e-eeuwse Nasrallah Camii en het 15e-eeuwse moskee-complex Ismail Bey Külliyesi. Tevens zijn er twee Karavanserai, de Aşirefendi Hanı en de İsmail Bey Hanı. In het oude centrum zijn verder nog veel oude huizen te zien, maar deze zijn er soms helaas slecht aan toe. In de historische wijk ten zuiden van de burcht vindt men ook een graftombe uit de 16e eeuw en een Tekke van een soefi orde. In de omgeving van Kastamonu zijn ook nog enkele bezienswaardigheden zoals het dorpje Kasaba, zo'n 17 kilometer ten noordwesten van Kastamonu. Hier bevindt zich een bijzondere Seltsjoekse houten moskee uit 1366, die als een van de mooiste voorbeelden hiervan in Anatolië wordt gezien. Bij het dorpje Taşköprü vindt men de resten van het historische Pompeipolis. Bij de Ilgaz berg (2587m) is een klein wandel- en wintersportgebied, zo'n 40 kilometer ten zuiden van de stad. Verkeer en vervoer Kastamonu ligt aan de nationale wegen D030 en D765 en de provinciale weg 37-50. In juli 2013 is de luchthaven Kastamonu in gebruik genomen. Dagelijks worden er vluchten uitgevoerd vanaf Istanbul Airport.
Kastamonu

Kastamonu (hist. Kastamona, gr. Κασταμονή Kastamone) – miasto w Turcji, stolica prowincji Kastamonu. Według danych na rok 2000 miasto zamieszkiwało 64 606 osób, a według danych na rok 2004 całą prowincję ok. 346 000 osób. Gęstość zaludnienia w prowincji wynosiła ok. 26 osób na km².
Castamonu

Castamonu ou Castamono (em turco: Kastamonu) é uma cidade e distrito do norte da Turquia, da província homónima e da região do Mar Negro. O distrito tem 1 847 km² de área e em dezembro de 2021 tinha 152 541 habitantes (densidade: 82,6 hab./km²), dos quais 125 622 na cidade. Esta encontra-se a uma altitude entre os 800 e 900 metros. A poucos quilômetros da cidade fica a aldeia de Kasaba, com uma importante mesquita — a Mesquita de Mahmut Bei — construída em 1366 segundo a tradição seljúcida e considerada uma das mais belas mesquitas de madeira do país; sua porta principal é célebre pela qualidade de suas gravuras. Etimologia A cidade é geralmente identificada com a cidade hitita de Gas Tumana, embora esta identificação seja incerta. Também se supõe que terá sido Timónion (em grego: Τιμόνιον) ou Timonião, ou então Germanicópolis ou Sora. No período bizantino foi também chamada ou Castamona (Kastamona). Este último nome tem origem na fortaleza de Castro Comneno (Kastra Komnenon; Κάστρα Κομνηνών), construída por Isaac I Comneno no século XI. Este nome passou para o turco como Kastamoni ou Castamonu. No século XII há ainda menção nas fontes bizantinas a uma cidade de nome Aclano (Aklanos). História Acredita-se que a cidade tenha sido fundada no século XVIII a.C. pelos hititas. Era conhecida como Timonion durante o período romano. A chamada "revolução do código de vestuário" foi iniciada em Castamonu por Atatürk em 23 de agosto de 1925. Atatürk fez o seu discurso histórico a respeito da "revolução do chapéu e das roupas" no edifício do Partido Republicano do Povo, onde hoje funciona um museu arqueológico, onde estão expostos também alguns dos materiais utilizados por Atatürk em sua visita a Castamonu. Referências Ligações externas Media relacionados com Castamonu no Wikimedia Commons
Кастамону

Кастамону́ (тур. Kastamonu, греч. Κασταμονή) — город и район в северной Турции, административный центр ила Кастамону. До XIV века носил греческое название Кастамо́н. Согласно переписи 2000 года в городе проживало 64 606 человек. История Кастамону был основан ещё в XVIII веке до н. э. В античную эпоху носил название Тимонион (др.-греч. Τιμόνιον). В I веке до н. э. был захвачен Римом, а затем входил в Византийскую империю. В 1070-е гг, как и большинство городов Малой Азии, Кастамон завоевали турки-сельджуки. Вновь Византия отвоевала город только через полвека, в 1133 году, при императоре Иоанне II. В начале XIII века, с распадом Византии, город вновь отвоевали сельджуки. В первые десятилетия XIII века, как и вся Пафлагония, он стал ареной боевых действий между никейцами, сельджуками и Трапезунтом. C XIV века Кастамону стал центром небольшого тюркского эмирата Джандар, который уже в конце того же века был покорён Османской империей, затем Тимуром и, наконец, в XV веке вновь Османской империей. Образование Действует Университет Кастамону (осн. в 2006 году). См. также Пафлагония Ссылки Сайт Кастамону Архивная копия от 26 марта 2022 на Wayback Machine Фотографии Кастамону
Кастамону

Кастамону (тур. Kastamonu, грец. Κασταμόνου) — місто і район в північній Туреччині, адміністративний центр ілу Кастамону. До XIV століття носив грецьку назву Кастамон. Згідно з переписом населення 2010 року в місті проживало 91 012 мешканців. Площа району становить 1 834 км². Історія Місто було засноване ще в XVIII столітті до н. е.; захоплене Римом у I столітті до н. е., з 4 століття входило до складу Візантії. У 1070-х, як і більшість міст Малої Азії, Кастамону захоплюють турки-сельджуки. Візантія повертає місто лише через півстоліття, в 1133 році, при імператорі Іоанні II. На початку XIII століття, з розпадом Візантії, місто знов захоплюють сельджуки. У перші десятиліття XIII століття, як і вся Пафлагонія, місто стає ареною бойових дій між нікейцями, сельджуками та Трапезунтом. З XIV століття Кастамону стає центром невеликого тюркського емірату Чандар, який вже в кінці XIV століття підкорює імперія Османів, потім Тімур, і нарешті, в XV столітті знов імперія Османів. Посилання Сайт Кастамону [Архівовано 26 березня 2022 у Wayback Machine.] Світлини Кастамону
Гюлхане

„Гюлхане“ (на турски: Gülhane Parkı, „Парк на розовата къща“; от персийски: گلخانه Gulkhāna, „къща на цветята“) е исторически градски парк в квартал Еминьоню в Истанбул, Турция; той е в съседство и на територията на двореца Топкапъ. Южният вход на парка е с една от по-големите порти на двореца. Това е най-старият и един от най-обширните обществени паркове в Истанбул. История Името на парка, Гюлхане („Розовата къща“) е тясно свързано с Гюлханския хатишериф от 1839 г. (на турски: Tanzimât Fermanı или Gülhane Hatt-ı Şerif-î). Едиктът стартира реформите на Танзимата в Османската империя, които модернизират империята и включват промени като изравняването на всички османски граждани пред закона, независимо от религията. Прокламацията е направена от великия везир Мустафа Решид паша, водещ държавник, дипломат и реформатор в империята. Паркът Гюлхане някога е бил част от външната градина на двореца Топкапъ и се е състоял главно от горичка. Част от външната градина е планирана като парк от общината и отворена за обществеността през 1912 г. Паркът преди това е съдържал зони за отдих, кафенета, детски площадки и др. По-късно в парка е открита малка зоологическа градина. През последните години паркът претърпява основен ремонт; премахнати са зоологическата градина, панаира и местата за пикник, което води до увеличаване на откритото пространство. Преуредени са екскурзионните маршрути, а големият басейн е обновен в модерен стил. С премахнати бетонни конструкции паркът си възвръща естествения пейзаж от 50-те години на миналия век, разкривайки дървета, датиращи от 1800-те. Музеят на историята на науката и технологиите в исляма се намира в бившите конюшни на двореца Топкапъ, в западния край на парка. Открит е през май 2008 г. от турския министър-председател Реджеп Тайип Ердоган. Музеят включва 140 реплики на изобретения от VIII до XVI век, от астрономия, география, химия, геодезия, оптика, медицина, архитектура, физика и военно дело. Павилионът за процесии (на турски: Alay Köşkü) се намира на външната стена на парка с изглед към трамвая и е достъпен от вътрешността на парка. Съдържа музейната библиотека Ахмет Хамди Танпънар. Бъдеще Старите казарми в района на Гюлхане се очаква своевременно да бъдат превърнати в културен център; центърът ще бъде домакин на библиотека и изложбена зала, заедно с работилница за килими и занаяти. Източници
Gülhane

Gülhane Parkı (en turc Gülhane vol dir casa de les roses) és un parc del districte de Fatih d'Istanbul adjacent a la part est del palau de Topkapı (abans formava part dels jardins del palau) i a la façana de la mar de Màrmara. És el parc més antic de la ciutat i es troba al mahalle de Hoca Paşa, entre els barris d'Eminönü i Sultanahmet. En aquest parc, el sultà Abdülmecit hi va proclamar el seu firman (Gülhane Hatt-ı Humayunu - Decret Reial de Gülhane) sobre les reformes polítiques conegut com a Tanzimat el 4 de novembre de 1839. Durant molts anys va allotjar el zoològic municipal d'Istanbul, anteriorment l'únic zoo de la ciutat. En el seu poema Ceviz Ağacı (El Noguer), el poeta turc Nazım Hikmet diu: Referències Bibliografia B. Lewis: The Emergence of Modern Turkey, Londres, 1965.
Parque Gülhane

El Parque Gülhane (en turco, Gülhane Parkı) es un parque urbano histórico que se encuentra en el barrio de Eminönü, en Estambul, Turquía. Situado junto al Palacio de Topkapı y dentro del recinto del mismo, la entrada sur del parque ostenta una de las puertas más grandes del patio. Se trata de uno de los parques públicos más antiguos y de mayor extensión de Estambul. Historia El Parque Gülhane formaba parte del jardín exterior del Palacio de Topkapı, formado esencialmente por un pequeño bosque. El ayuntamiento decidió dedicar parte del jardín exterior a un parque, el cual abrió sus puertas al público en 1912. Anteriormente, el parque contaba con zonas de recreo, cafés, etc. Posteriormente, se abrió un pequeño zoológico en el interior del parque. La primera estatua de Atatürk en Turquía se erigió en el parque en 1926, esculpida por Heinrich Krippel. Recientemente se acometieron obras de renovación en el parque, durante las cuales se retiró el zoológico y los espacios de recreo, lo cual aumentó el número de espacios abiertos. Se diseñaron recorridos para pasear y se renovó la laguna en un estilo moderno. Una vez retiradas las estructuras de hormigón, el parque recuperó el aspecto natural de los años 1950, descubriendo la existencia de árboles del siglo XIX. Véase también Palacio de Topkapı Sarayburnu Referencias Ministerio de Cultura y Turismo de Turquía - Parque Gülhane Turkeyinfoguide.com - Parque Gülhane Libros Necipoğlu, Gülru (1991). Architecture, ceremonial, and power: The Topkapi Palace in the fifteenth and sixteenth centuries. Cambridge, Massachusetts: The MIT Press. p. 336. ISBN 0-262-14050-0. Fanny Davis. Palace of Topkapi in Istanbul. 1970. ASIN B000NP64Z2 Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Parque Gülhane. Imágenes del Parque Gülhane
Parc Gülhane

Le parc Gülhane (en turc : Gülhane parkı, « parc de la roseraie » en français) est un parc urbain historique du district d'Eminönü d'Istanbul, en Turquie. Il est situé sur les terres et en lisière du palais de Topkapı. L'entrée sud du parc possède l'une des plus grandes portes du palais. C'est le plus ancien et, avec ses 65 hectares, l'un des plus vastes parcs publics à Istanbul. Historique Le parc Gülhane fit jadis partie des parcs extérieurs du palais de Topkapı. C'était avant tout un parc arboré. C'est dans ce parc, alors vaste plaine, qu'a été lu publiquement, le 3 novembre 1839, au nom du sultan Abdülmecid, le Hatti-schérif, une nouvelle charte assurant à tous les citoyens de Turquie, sans acception de religion, des garanties sur leur vie, leur honneur, leur fortune et leur liberté personnelle mais aussi un mode régulier d'établir et de lever des impôts, charte qui na été qu'en partie suivie. Une section du jardin extérieur a été transformée en parc par la municipalité et ouverte au public en 1912. Le parc abrita autrefois une fête foraine, des cafés, des aires de jeux, etc. Plus tard, un petit zoo y a ouvert. La première statue de Mustafa Kemal Atatürk en Turquie, œuvre de Heinrich Krippel, a été érigée dans le parc en 1926. Le parc a subi d'importantes rénovations ces dernières années[évasif]. La suppression du zoo, de la fête foraine et des terrains de pique-nique ont accru l'espace de promenade. Les itinéraires de randonnée ont été redessinés et le grand bassin a été rénové dans un style moderne. Avec la disparition des structures en béton, le parc a retrouvé le paysage naturel des années 1950, révélant des arbres datant du XIXe siècle. Le Musée de l'Histoire des Sciences et Technologies de l'Islam est situé dans les anciennes écuries du palais de Topkapı, à la lisière ouest du parc. Il a été inauguré en mai 2008 par le Premier ministre turc Recep Tayyip Erdoğan. Le musée propose 140 répliques d'inventions du VIIIe au XVIe siècle, dans les domaines de l'astronomie, de la géographie, de la chimie, de l'arpentage, de l'optique, de la médecine, de l'architecture, de la physique et des arts militaires. Futur Les vieilles casernes dans le parc de Gülhane devraient être converties en un centre culturel, qui abritera une bibliothèque et une salle d'expositions ainsi qu'un atelier sur le tapis (kilim) et l'artisanat. Galerie Notes et références Voir aussi Bibliographie (en) Gülru Necipoğlu (trad. de l'anglais), Architecture, ceremonial, and power : The Topkapı Palace in the fifteenth and sixteenth centuries, Cambridge, Massachusetts, The MIT Press, 1991 (ISBN 978-0-262-14050-8, LCCN 91012268), p. 336 pages Fanny Davis. Palace of Topkapi in Istanbul. 1970. ASIN B000NP64Z2 Liens externes Portail des espaces verts Portail d'Istanbul
Gülhanepark

Het Gülhanepark (Turks: Gülhane Parkı, "Rooshuispark") is een historisch stadspark in het district Eminönü van Istanboel, Turkije. Het is gelegen naast en het Topkapıpaleis. Het Gülhane Park maakte ooit deel uit van de buitentuin van het Topkapıpaleis en was privégebied van de Ottomaanse sultan. De tuin bestond voornamelijk uit bebost gebied. In 1839 werd in het Gülhanepark het "Decreet van de Rozentuin" aangekondigd door de Ottomaanse sultan Abdülmecit, waarmee de periode van de Tanzimaat begon in het Ottomaanse Rijk. In 1912 werd een deel van de buitentuin door de gemeente als park aangelegd en in 1912 voor het publiek geopend. Het is het oudste openbare park in Istanboel. In 1918 tijdens de Eerste Wereldoorlog werd het gebied beschadigd door Britse bommen. Het park onderging daarna verschillende restauraties. Het eerste standbeeld van Atatürk in Turkije werd in 1926 in het park geplaatst. In het park staat ook een standbeeld van Aşık Veysel. Een museum over Islamitische wetenschap en technologie werd geopend in mei 2008 door de Turkse premier Recep Tayyip Erdoğan. Het museum beschikt over 140 replica's van uitvindingen van de 8e tot de 16e eeuw, van astronomie, aardrijkskunde, chemie, landmeetkunde, optica, geneeskunde, architectuur, natuurkunde en oorlogvoering.
Parque Gülhane

O Parque Gülhane (em turco: Gülhane Parkı; "Parque da Casa da Rosa"; do persa Gulkhana; "Casa das Flores") é um parque urbano histórico de Istambul, Turquia, situado no antigo distrito de Eminönü, atualmente parte do distrito de Fatih. O parque é adjacente ao Palácio de Topkapı — o portão sul do parque, o qual dá também acesso aos Museus Arqueológicos de Istambul, é uma das entradas mais largas do recinto do palácio. É o mais antigo e um dos maiores parques urbanos de Istambul. O monumento romano mais antigo de Istambul, a Coluna dos Godos, encontra-se no Parque Gülhane. História O Parque Gülhane foi outrora parte dos jardins exteriores do Palácio de Topkapı e era basicamente um bosque. Uma secção do jardim exterior foi planeado como um parque pela municipalidade e abriu ao público em 1912. O parque tinha áreas de recreio, cafés, parques infantis e de diversões, etc. Mais tarde foi criado um pequeno jardim zoológico. A primeira estátua de Atatürk na Turquia, obra de Heinrich Krippel, foi erigida em Gülhane em 1926. O parque sofreu grandes renovações em anos recentes. O zoo, o parque de diversões e as zonas de piquenique foram removidas, aumentando o espaço aberto. Os caminhos de passeio foram arranjados e o grande lago foi renovado num estilo moderno. Com as estruturas de cimento removidas, o parque recuperou a paisagem natural dos anos 1950, revelando árvores datadas do século XIX. O Museu da História e Ciência no Islão está localizado nos antigos estábulos do Palácio de Topkapı, na parte mais ocidental do parque. Foi aberto em maio de 2008 pelo primeiro-ministro turco Recep Tayyip Erdoğan. O museu apresenta 140 réplicas de invenções do século VIII ao século XVI, de áreas como astronomia, geografia, química, topografia, ótica, medicina, arquitetura, física e armamento. Quando foi inaugurado havia planos para a coleção ser expandida para 800 peças. Projetos futuros Está previsto que os antigos quartéis que se encontram na área de Gülhane sejam convertidos num centro cultural, o qual terá uma biblioteca e uma sala de exposições e uma oficina de artesanato e de kilim (tapetes). Notas e referências Bibliografia Ligações externas
Гюльхане

Парк Гюльхане (тур. Gülhane Parki; від перської: گلخانه Gulkhāna — будинок троянд) — історичний міський парк в районі Еміньоню у Стамбулі, Туреччина. Розташований поруч із палацом Топкапи на прилеглій до нього території. Південним входом у парк слугують одні з найбільших воріт палацу. Це найстаріший й один із найбільших парків Стамбула. Історія В епоху Османської імперії на місці нинішнього парку Гюльхане перебували зовнішні сади палацу Топкапи, здебільшого засаджені деревами. У 1839 на площі в саду перед палацом опублікований Гюльханейський акт. Це дало початок проведенню реформ Танзимату, які осучаснили імперію: указ декларував рівність підданих імперії в їх правах і обов'язках, незалежно від віросповідання та етнічної приналежності. Текст документа оголосив великий візир Мустафа Решид-паша, провідний державний діяч, дипломат і реформатор імперії. У XX столітті частина садів перепланована в парк по рішенню муніципалітету та відкрита для громадськості в 1912. Раніше в парку знаходилися зони відпочинку, кав'ярні, ігрові майданчики, тут також проводилися ярмарки. Пізніше тут відкрили невеликий зоопарк. У 1926 у парку встановлена ​​перша статуя Ататюрка в Туреччині (автор — австрійський скульптор Генріх Кріппель). Останнім часом парк зазнав безлічі змін: майданчики для пікніків і зоопарк прибрані, а ярмарки припинені, що відразу звільнило багато місця. Екскурсійні маршрути були заново облаштовані та великий басейн був відремонтований в сучасному стилі. Зі зникненням бетонних споруд парк знову знайшов свій природний ландшафт 1950-х, завдяки чому стало краще видно дерева, посаджені ще в 1800-х. Опис У західній частині парку в колишніх стайнях палацу Топкапи розташовується Стамбульський історичний музей ісламської науки та техніки. Відкритий у травні 2008 турецьким прем'єр-міністром Ердоганом. У музеї представлено 140 копій винаходів періоду VIII—XVI століть в області астрономії, географії, хімії, геодезії, оптики, медицини, фізики та військової справи. У північній частині парку стоїть 18-метрова Готська колона, споруджена в III-IV століттях на честь перемоги римських імператорів над готами. Це найдавніша пам'ятка римської архітектури в місті, що дійшла до наших днів. Майбутнє Старі казарми, що стоять на території парку, в майбутньому планується перетворити на культурний центр, в якому будуть знаходиться бібліотека та виставковий зал, а також майстерня килимів (тур. kilim). Даватимуться уроки рукоділля. Галерея Див. також Готська колона Османська архітектура Палац Топкапи Примітки Література Necipoğlu Gülru Architecture, ceremonial, and power: The Topkapi Palace in the fifteenth and sixteenth centuries. — Кембридж, Массачусетс: The MIT Press, 1991. — С. 336. — ISBN 0-262-14050-0. Fanny Davis Palace of Topkapi in Istanbul. — 1970. ASIN B000NP64Z2 Посилання Фотографії парку Гюльхане [Архівовано 14 червня 2021 у Wayback Machine.]