NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Јанартас

Јанартас (тур. Yanartaş) или Горућа планина је јединствени природни феномен који се налази у Националном парку Олимпос Бејдаглари у провинцији Анталија у југозападној Турској. Локација Јанартас се налази око 1,5 км од Чиралија (тур. Çıralı) у Кемеру и око 55 км јужно од Анталије. Геологија Пламенови су последица ослобађања метана у дубоким слојевима Земљине коре и тај феномен траје дуже од 2.500 година. Једна од теорија о формирању пламенова је да се испод површине овог подручја налазе стене богате рутенијумом, ретким металом који игра битну улогу у процесу стварања метана на нижим температурама од уобичајених. Захваљујући томе омогућено је да метан који излази кроз пукотине гори без престанка. Митологија Јанартас има богато митолошко наслеђе. Налази се близу древног града Олимпоса који је био један од важнијих поморских центара у античком свету. Археолошки налази показују да је Олимпос током хеленистичког периода био важан центар, а име му, највероватније, потиче од грчке планине Олимп. На овом подручју пронађени су остаци грчко-римског театра, раних хришћанских цркви и богато украшених гробница. У близини Јанартаса откривен је храм који је био посвећен Хефесту, грчком богу ватре и ковачког заната и то додатно повезује пламенове са митолошком симболиком ватре и пламених сила. Референце
Istanbul Tower 205

Istanbul Tower 205 is an office skyscraper located in the central business district of Levent in Istanbul, Turkey. It is Istanbul's and Turkey's 6th tallest skyscraper, and the 37th tallest building in Europe when completed in 2019. Tower 205 rises 52 floors above ground level, and has an above-ground roof height of 220 meters from the main entrance and 225 meters from the rear entrance. Designed by Skidmore, Owings & Merrill As of 2023, Istanbul Tower 205 is the 7th tallest skyscraper in Istanbul and Turkey, behind the 284-meter-tall twin towers of Skyland İstanbul located adjacent to Türk Telekom Stadium in the Seyrantepe quarter of the Sarıyer district, on the European side, and the 280-meter-tall Metropol Istanbul Tower in the Ataşehir district on the Asian side of the city. History and architecture At 220 meters tall, Istanbul Tower 205 is Turkey's tallest office building. The 246,000 square meter structure consists of a 52-story office tower atop a podium and 9 floors of underground parking on a 21,000 square meter plot of land. The tower is located on Büyükdere Avenue, one of Istanbul's central financial quarters. The project complies with LEED Platinum quality standard and was constructed in an entirely environment friendly manner. Construction work The tower was first proposed in 2012 with a different design. Design was revised and streamlined in 2014. It was originally known as Faco Tower but later adopted the name of Istanbul Tower 205. Construction of the project began in 2016 and was completed in 2019. Companies The companies involved in the development and construction of the project have included thus far: Metal Yapi Konut (investor and developer) Yeşil GYO (investor and developer) Zincir Yapı (General Contractor) Demsar İnşaat (project's sub-contractor for the structural construction of the skyscraper) Skidmore, Owings & Merrill (the project's architectural design firm) See also List of tallest buildings in Istanbul List of tallest buildings in Turkey List of tallest buildings in Europe References
Istanbul Tower 205

La Istanbul Tower 205 es un rascacielos de oficinas situado en el distrito central de negocios de Levent, en Estambul (Turquía). Es el sexto rascacielos más alto de Estambul y Turquía, y el 37º edificio más alto de Europa cuando esté terminado en 2019. La Torre 205 se eleva 52 plantas por encima del nivel del suelo, y tiene una altura sobre el tejado de 220 metros. Diseñado por Skidmore, Owings & Merrill. En 2023, la Torre 205 de Estambul será el sexto rascacielos más alto de Estambul y Turquía, por detrás de las torres gemelas de 284 metros de altura de Skyland İstanbul, situadas junto al estadio Türk Telekom, en el barrio de Seyrantepe del distrito de Sarıyer, en la parte europea, y de la Torre Metropol Istanbul, de 280 metros de altura, en el distrito de Ataşehir, en la parte asiática de la ciudad Historia y Arquitectura Con 220 metros de altura, la Torre 205 de Estambul es el edificio de oficinas más alto de Turquía. La estructura, de 246.000 metros cuadrados, consta de una torre de oficinas de 52 plantas sobre un podio y 9 plantas de aparcamiento subterráneo en un terreno de 21.000 metros cuadrados. La torre está situada en la avenida Büyükdere, uno de los barrios financieros más céntricos de Estambul. El proyecto cumple la norma de calidad LEED Platino y se construyó de forma totalmente respetuosa con el medio ambiente. Construcción del Proyecto La torre se propuso por primera vez en 2012 con un diseño diferente. El diseño se revisó y racionalizó en 2014. Originalmente se conocía como Torre Faco, pero más tarde adoptó el nombre de Torre 205 de Estambul. La construcción del proyecto comenzó en 2016 y finalizó en 2019. Referencias ​ ​ ​ ​
Mistral Office Tower

The Mistral Office Tower (Turkish: Mistral Ofis Kulesi), commonly referred to as Mistral Office or simply Mistral Tower, is a 48-floor, 216 m (709 ft) tall office skyscraper in İzmir, Turkey. Located in the extreme northeast corner of the Konak district, it is currently the tallest building in İzmir (the tallest building in Turkey outside of Istanbul, and the 6th tallest building in Turkey overall.) Together with the Mistral Residential Tower (38 floors / 154 m (505 ft)), the Mistral Office Tower is part of the Mistral İzmir complex. Images References External links Mistral İzmir (Official Website) Mistral Towers (Emporis.com) Mistral İzmir (Wikimedia Commons)
Mistral Ofis Kulesi

La Mistral Ofis Kulesi (conocida por su nombre en inglés Mistral Office Tower) es un rascacielos situado en la ciudad de Esmirna, en el extremo occidental de Turquía. Es el edificio más alto de Turquía por fuera de Estambul​ y el octavo más alto de todo el país.​ Características Está ubicado en el extremo noreste del distrito de Konak. Con 216 metros es el edificio más alto de Esmirna.​​ El proyecto fue propuesto por primera vez en 2010. La construcción comenzó en 2014 durante el auge de los rascacielos de Esmirna y se completó en 2017.​ Fue diseñado por la firma DNA Mimarlik, que en paralelo construyó la vecina Mistral Residential Tower.​ Con sus 154, este edificio residencial es a su vez el sexto más alto de la ciudad.​ Ambas torres componen el Mistral İzmir Complex.​ Véase también Anexo:Edificios más altos de Turquía Anexo:Edificios más altos de Europa Referencias
Brunnen Ahmets III.

Der Brunnen Ahmets III. am Eingang zum Topkapı-Palastes wurde 1728 im Auftrag des Sultans Ahmets III. errichtet. Er gehört zu den bedeutendsten Schöpfungen des osmanischen Rokokos. Beschreibung und Architektur Der Brunnen liegt in der Soğuk Çeşme Sokağı (deutsch Kaltbrunnengasse) zwischen dem Eingang zum Topkapı-Palast und der Hagia Sophia. Der Baukörper ist kubisch auf etwa quadratischem Grundriss, an jeder vier Seiten sind drei Nischen, dessen mittlere, breitere als Çeşme (Brunnen) dienen. Die Ecken des Gebäudes sind leicht auskragend und mit Sebils mit Bronzegittern versehen. Auf dem geschweiften Dach sind fünf Kuppellaternen angebracht. Die Wandflächen des Brunnens sind fast vollständig von Reliefdekor überzogen, das teilweise vergoldet und bemalt ist. Auf dem Schriftfries ist ein Gedicht von Seyyid Vehbi über das Wasser angebracht, in dem der Brunnen mit dem heiligen Brunnen in Mekka und dem Paradiesbrunnen verglichen wird. Er ist wesentlich reicher gestaltet als der ihm jedoch im Ornament verwandte Brunnen vor der Iskele-Moschee in Üsküdar. Geschichte Eine Replik des Brunnens wurde 1873 zur Weltausstellung in Wien errichtet. Der Brunnen selbst wurde 1928/29 restauriert. Literatur Marcell Restle: Istanbul. Bursa, Edirne, Iznik. Baudenkmäler und Museen. Reclam, Stuttgart 1976, S. 366. Weblinks Einzelnachweise
Fountain of Ahmed III

The Fountain of Sultan Ahmed III (Turkish: III. Ahmet Çeşmesi) is a fountain (specifically a sebil) in the great square in front of the Imperial Gate of Topkapı Palace in Istanbul, Turkey. It was built under Ottoman sultan Ahmed III in 1728, in the style of the Tulip period. It was a social centre and gathering place during the Ottoman period of Constantinople. History The fountain was built in 1728 under the patronage of Sultan Ahmed III. It is the oldest and most impressive example of the new type of stand-alone fountains that were built during the Tulip Period, mostly between 1728 and 1732. In the same year (1728), Ahmed III also commissioned a similar fountain in Üsküdar, although it has a slightly simpler design. The fountain was depicted on the reverse of the Turkish 10 lira banknotes of 1947–1952. Architecture The fountain is a large square block built with five small domes. Mihrab-shaped niches decorated in low relief with foliate and floral designs in each of the four façades, each containing a drinking fountain (çeşme). The water is supplied from an octagonal pool inside the kiosk, with circulation space around it for kiosk attendants. On each corner is a triple-grilled sebil (from which an attendant issued cups of water or sherbet, free of charge, from behind a grille). Above the drinking fountains and niches on each façade and sebil are large calligraphic plates bordered with blue and red tiles. Each plate bears stanzas of a 14-line poem dedicated to water and its donor by Seyyid Hüseyin Vehbi bin Ahmed, the chief judge of Halep and Kayseri. It is read clockwise around the fountain, beginning at the northern sebil. The last stanza of the poem the northwest façade is a chronogram composed by Ahmed III. See also List of fountains in Istanbul References Further reading Dünden Bugüne Istanbul Ansiklopedisi (1993) Istanbul, Türkiye Ekonomik ve Toplumsal Tarih Vakfı I, 116-117. Aynur, Hatice and Hakan T. Karateke (1995) III. Ahmed devri Istanbul çesmeleri, 1703-1730. Istanbul, Istanbul Büyükşehir Belediyesi Kültür İşleri Daire Başkanlığı. Egemen, Affan (1993) Istanbul'un çesme ve sebilleri: resimleri ve kitabeleri ile 1165 çesme ve sebil. Istanbul, Aritan Yayinevi. Kara Pilehvarian, Nuran (2000) Fountains in Ottoman Istanbul. Istanbul, Yapi-Endüstri Merkezi Yayinlari. Şerifoğlu, Ömer Faruk (1995) Su güzeli: Istanbul sebilleri. Istanbul, Istanbul Büyükşehir Belediyesi Kültür İşleri Daire Başkanlığı. External links Archnet.org | Fountain of Ahmed III
Fuente de Ahmet III

La fuente de Ahmet III (en turco Ahmet III Çeşmesi) está situada en la punta del Serrallo, en la gran plaza delante de la puerta imperial del Palacio de Topkapı, Estambul, Turquía. Considerada la más bella de Estambul, la fuente fue construida en 1728 por orden del sultán Ahmed III en estilo rococó turco dentro le periodo del Tulipán. Situada en el emplazamiento de otra fuente bizantina anterior denominada Perayton.​ La fuente posee cuatro muros en los que cada uno se sitúa una pila con un grifo denominado çeşme. En la parte superior de cada lateral aparece una inscripción caligráfica muy elaborada. Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Fuente de Ahmet III. Archnet.org | Fountain of Ahmed III Republic of Turkey Ministry of Culture and Tourism Website | Fountains in Ottoman Istanbul inglés Referencias
Fontaine d'Ahmed III

La fontaine du sultan Ahmed III (en turc : III. Ahmet Çeşmesi) est une fontaine de style rococo turc, située sur la grande place devant la Porte Impériale du Palais de Topkapı à Istanbul. Elle a été construite sous le règne d'Ahmed III en 1728, dans le style de la période des tulipes. Elle a servi de lieu de rencontre et de réunion durant la période ottomane d'Istanbul. Histoire La fontaine est construite en 1728 sous le patronage du sultan Ahmed III. Elle est située à la place d'une fontaine byzantine nommée Perayton. Ses caractéristiques architecturales représentent une synthèse de style ottoman traditionnel et de style contemporain occidental. La fontaine est représentée sur le revers du billet de 10 livres de 1947-1952. Architecture La fontaine est un grand bloc carré couronné par cinq petits dômes. Sur chacune des quatre façades, des niches en forme de mirhab, décorées de bas-reliefs floraux, abritent une fontaine pour boire (çeşme). L'eau est fournie par un bassin octogonal à l'intérieur du kiosque, avec des passages de circulation pour l'entretien. À chaque coin se trouve une sebil à trois grilles (quelqu'un distribuait gratuitement des bols d'eau ou de sharbat à travers l'une des grilles). Au-dessus des fontaines se trouvent de grands panneaux calligraphiés, entourés de carreaux rouges et bleus. Chacun porte des citations de poèmes relatifs à l'eau, et au donateur Seyyid Hüseyin Vehbi bin Ahmed, le juge en chef d'Alep et Césarée. Elles se lisent dans le sens horaire autour de la fontaine, en débutant par la sebil du Nord. La dernière phrase du poème, sur la façade nord-ouest est un chronogramme composé par Ahmed III. Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Fountain of Ahmed III » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Bibliographie (tr) Dünden Bugüne Istanbul Ansiklopedisi, Istanbul, Türkiye Ekonomik ve Toplumsal Tarih Vakfı I, 1993 (tr) Aynur, Hatice and Hakan T. Karateke, III. Ahmed devri Istanbul çesmeleri, 1703-1730, Istanbul, Istanbul Büyükşehir Belediyesi Kültür İşleri Daire Başkanlığı, 1995 (tr) Egemen, Affan, Istanbul'un çesme ve sebilleri: resimleri ve kitabeleri ile 1165 çesme ve sebil, Istanbul, Aritan Yayinevi, 1993 (en) Kara Pilehvarian, Nuran, Fountains in Ottoman Istanbul, Istanbul, Yapi-Endüstri Merkezi Yayinlari, 2000 (tr) Şerifoğlu, Ömer Faruk, Su güzeli: Istanbul sebilleri, Istanbul, Istanbul Büyükşehir Belediyesi Kültür İşleri Daire Başkanlığı, 1995 Articles connexes Halit Ağa Çesmesi Liens externes (en) Archnet.org | Fontaine d'Ahmed III (en) Republic of Turkey Ministry of Culture and Tourism Website | Fountains in Ottoman Istanbul (en) Visite 3D de la fontaine Portail des bassins et des fontaines Portail du patrimoine mondial Portail de l’Empire ottoman Portail d'Istanbul
Fontana di Ahmed III

La Fontana di Ahmed III (in lingua turca III. Ahmet Çeşmesi) è una fontana, realizzata in stile ottomano rococò, ubicata nella grande piazza di fronte all'ingresso principale del Palazzo di Topkapı a Istanbul. Fu costruita durante il regno del sultano ottomano Ahmed III, nel 1728, nello stile del periodo dei tulipani. Fu un centro sociale e luogo di ritrovo durante il periodo ottomano a Costantinopoli. Storia Il chiosco-fontana di Ahmed III venne realizzato al posto di una fontana bizantina nota come Perayton. Un'altra fontana, costruita durante l'Impero bizantino si trovava sul sito, prima di questa fontana. Le caratteristiche architettoniche degli esterni riflettono una sintesi degli stili occidentali tradizionali ottomani e contemporanei. La fontana venne inserita sul verso delle banconote da 10 lire turche del periodo 1947-1952. Architettura La fontana è un grande blocco quadrato costruito con cinque piccole cupole. Ha delle nicchie, sagomate a forma di Miḥrāb, decorate con bassorilievi con disegni floreali e foliati in ognuna delle quattro facciate, ognuna delle quali contiene una fontanella (çeşme). L'acqua è fornita da una piscina ottagonale sita all'interno del chiosco, con uno spazio di circolazione attorno ad essa per i guardiani del chiosco. Su ogni angolo c'è un "sebil" a tre strati (da cui un inserviente inseriva tazze d'acqua o sorbetto, gratuitamente, da dietro una griglia). Sopra le fontanelle e le nicchie, su ogni facciata e sebil vi sono grandi lastre calligrafiche bordate con piastrelle blu e rosse. Ogni lastra reca le strofe di un poema di 14 versi, dedicato all'acqua e al suo donatore, composto da Seyyid Hüseyin Vehbi bin Ahmed, giudice principale di Halep e Kayseri. Si legge in senso orario intorno alla fontana, iniziando dalla "sebil" settentrionale. L'ultima strofa del poema della facciata nord-ovest è un cronogramma composto da Ahmed III. Note Bibliografia Dünden Bugüne Istanbul Ansiklopedisi (1993) Istanbul, Türkiye Ekonomik ve Toplumsal Tarih Vakfı I, 116-117. Aynur, Hatice and Hakan T. Karateke (1995) III. Ahmed devri Istanbul çesmeleri, 1703-1730. Istanbul, Istanbul Büyükşehir Belediyesi Kültür İşleri Daire Başkanlığı. Egemen, Affan (1993) Istanbul'un çesme ve sebilleri: resimleri ve kitabeleri ile 1165 çesme ve sebil. Istanbul, Aritan Yayinevi. Kara Pilehvarian, Nuran (2000) Fountains in Ottoman Istanbul. Istanbul, Yapi-Endüstri Merkezi Yayinlari. Şerifoğlu, Ömer Faruk (1995) Su güzeli: Istanbul sebilleri. Istanbul, Istanbul Büyükşehir Belediyesi Kültür İşleri Daire Başkanlığı. Voci correlate Fontana di Tophane Fontana Tedesca Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Fontana di Ahmed III Collegamenti esterni Archnet.org Fontana di Ahmed III, su archnet.org (archiviato dall'url originale il 14 dicembre 2010).
Фонтан Ахмеда III

Фонтан Ахмеда III (тур. III. Ahmet Çeşmesi) — фонтан, построенный в правление султана Ахмеда III в 1728 году в стиле османского рококо в период Лале Деври (Тюльпанов). Находится на большой площади перед Имперскими воротами дворца Топкапы в Стамбуле, в Турции. Во времена Османской империи был одним из общественных центров города.Павильон фонтана Ахмеда III находится на месте византийского фонтана Перайтон. Архитектурное убранство сооружения отражает синтез традиционного османского и современного европейского стилей. В 1947—1952 годах фонтан изображался на обратной стороне банкноты достоинством в 10 турецких лир. Фонтан представляет собой большой квадратный блок с пятью малыми куполами. Ниши на каждой из четырёх стен со внешней стороны обрамлены барельефом с растительным и цветочным орнаментом, и в каждой из этих ниш находится фонтанчик с питьевой водой (чешме). Вода подаётся из восьмиугольного бассейна внутри павильона, вокруг которого оставлен проход для работников павильона. На каждом внешнем углу находится киоск с тремя зарешеченными окнами (себиль), через которые бесплатно выдавались стаканы с водой или шербетом. Над фонтанчиками с нишами и себилями находятся большие каллиграфические пластины, обрамлённые синими и красными плитками. На каждой пластине стихотворение из 14 строф, посвящённое воде и благотворителю Сеиду Хусейну Вехби бен Ахмеду, главному кадию Алеппо и Кайсери. Стихотворение читается по часовой стрелке вокруг фонтана, начиная с северного себиля. Последняя строфа стихотворения на северо-западе фасада изображает хронограмму султана Ахмеда III. Примечания Литература На турецком языке: Dünden Bugüne Istanbul Ansiklopedisi (1993). Istanbul. Türkiye Ekonomik ve Toplumsal Tarih Vakfı I, 116—117. Aynur, Hatice and Hakan T. Karateke (1995). III. Ahmed devri Istanbul çesmeleri, 1703—1730. Istanbul. Istanbul Büyükşehir Belediyesi Kültür İşleri Daire Başkanlığı. Egemen, Affan (1993). Istanbul’un çesme ve sebilleri: resimleri ve kitabeleri ile 1165 çesme ve sebil. Istanbul. Aritan Yayinevi. Kara Pilehvarian, Nuran (2000). Fountains in Ottoman Istanbul. Istanbul. Yapi-Endüstri Merkezi Yayinlari. Şerifoğlu, Ömer Faruk (1995). Su güzeli: Istanbul sebilleri. Istanbul. Istanbul Büyükşehir Belediyesi Kültür İşleri Daire Başkanlığı.
Фонтан Ахмеда III

Фонтан Ахмеда III (тур. III. Ahmet Çeşmesi) — фонтан на великій площі перед Імперськими воротами палацу Топкапи у Стамбулі, Туреччина. Історія Фонтан був побудований у 1728 році за правління султана Ахмеда III в стилі доби тюльпанів на місці візантійського фонтану Перайтон. У часи Османської імперії був одним з громадських центрів міста. У 1947—1952 роках фонтан зображувався на зворотному боці банкноти номіналом в 10 турецьких лір. Архітектура, оздоблення Фонтан Ахмеда III належить до стилю османського рококо. Архітектурне оздоблення споруди відбиває синтез традиційного османського і сучасного європейського стилів. Павільйон фонтану являє собою великий квадратний блок з п'ятьма малими куполами. Ніші міхраб на кожній з чотирьох стін з зовнішнього боку обрамлені барельєфом з рослинним і квітковим орнаментом, в кожній з цих ніш знаходиться фонтанчик з питною водою (чешме). Вода подається з восьмикутного басейну всередині павільйону, навколо якого є місце для прогулянок працівникам павільйону. На кожному зовнішньому кутку знаходиться кіоск з трьома заґратованими вікнами (шебіль), через які безкоштовно видавалися стакани з водою або шербетом. Над фонтанчиками з нішами і шебілями знаходяться великі каліграфічні пластини обрамлені синіми і червоними плитками. На кожній пластині вірш з 14 строф, присвячений воді і благодійнику Сеїд Хусейну Вехбі бен Ахмеду, головному каді Алеппо і Кайсері. Вірш читається за годинниковою стрілкою навколо фонтану, починаючи з північного шебіля. Остання строфа вірша на північному заході фасаду зображує хронограму султана Ахмеда III. Примітки Література Dünden Bugüne Istanbul Ansiklopedisi (1993). Istanbul. Türkiye Ekonomik ve Toplumsal Tarih Vakfı I, 116—117. Aynur, Hatice and Hakan T. Karateke (1995). III. Ahmed devri Istanbul çesmeleri, 1703—1730. Istanbul. Istanbul Büyükşehir Belediyesi Kültür İşleri Daire Başkanlığı. Egemen, Affan (1993). Istanbul'un çesme ve sebilleri: resimleri ve kitabeleri ile 1165 çesme ve sebil. Istanbul. Aritan Yayinevi. Kara Pilehvarian, Nuran (2000). Fountains in Ottoman Istanbul. Istanbul. Yapi-Endüstri Merkezi Yayinlari. Şerifoğlu, Ömer Faruk (1995). Su güzeli: Istanbul sebilleri. Istanbul. Istanbul Büyükşehir Belediyesi Kültür İşleri Daire Başkanlığı.
Özlüce-Talsperre

Die Özlüce-Talsperre (türkisch Özlüce Barajı) ist eine Talsperre in der Ost-Türkei am Peri Çayı im Einzugsgebiet des Euphrat. Die Talsperre liegt in den Provinzen Bingöl und Elazığ. Sie wurde 1985/1992 – 1999/2000 fertiggestellt. Das Absperrbauwerk, ein Steinschüttdamm mit Lehmkern, ist 124 m hoch (über Talsohle). Das Wasserkraftwerk verfügt über zwei 100 MW-Turbinen. Nach anderen Quellen beträgt die installierte Gesamtleistung 170 MW. Das Regelarbeitsvermögen beträgt 413 GWh im Jahr. Der produzierte Strom wird über das Stromverteilungsnetz von Erzurum verteilt. Die Benennung der Talsperre geht auf das Dorf Özlüce (kurdisch Mugbet) zurück. Siehe auch: Liste der größten Talsperren der Erde Liste der größten Stauseen der Erde Liste der größten Wasserkraftwerke der Erde Liste der Talsperren der Welt Weblinks Tricold – Daten Search Dam – Baraj Arama Einzelnachweise
Özlüce Dam

Özlüce Dam is a rock-fill embankment dam on the Peri River (a tributary of the Euphrates), located 10 km (6 mi) south of Yayladere in Bingöl Province, Turkey. Its primary purpose is hydroelectric power generation and is the third dam in the Peri River cascade. Constructed between 1992 and 2000, the development was backed by the Turkish State Hydraulic Works. See also Pembelik Dam – downstream Yedisu Dam – upstream List of dams and reservoirs in Turkey References
Barrage d'Özlüce

Le barrage d'Özlüce est un barrage situé en Turquie. Sources (tr) « Özlüce Barajı », sur Agence gouvernementale turque des travaux hydrauliques (DSİ) Portail des énergies renouvelables Portail de la Turquie Portail du bâtiment et des travaux publics Portail des lacs et cours d'eau Portail des barrages
Diga di Özlüce

La diga di Özlüce è una diga della Turchia. Si trova nella provincia di Bingöl. Fonti (EN) Sito dell'agenzia turca delle opere idrauliche, su www2.dsi.gov.tr. URL consultato l'8 agosto 2011 (archiviato dall'url originale il 20 agosto 2008).