NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Isztambuli buszpályaudvar

Az isztambuli buszpályaudvar, törökül Büyük İstanbul Otogarı a város Bayrampaşa szemtjében található hatalmas létesítmény, ahonnan az ország minden részébe indulnak autóbusz-járatok. A pályaudvart a Büyük İstanbul Otobüs İşletmeleri Anonim Şirketi (BİOİAŞ) cég üzemelteti, melyet Cemal Ulusoy, az Ulusoy autóbusz-társaság igazgatója, és más, autóbusz-járatok üzemeltetésével foglalkozó cégek vezetői alapítottak. 1987-ben kötött a cég szerződést Isztambul polgármesteri hivatalával egy központi autóbusz-pályaudvar építésére és üzemeltetésére (2019-ig). A büyük otogarnak, azaz „nagy pályaudvarnak” becézett létesítmény 1994. május 5-én nyitotta meg kapuit, előtte számos kisebb pályaudvar működött Sirkeciben, Laléban és Topkapıban. A topkapı pályaudvaron 19 pénztár és kapu működött, az új buszpályaudvaron 168, mely 324 céget szolgál ki. A pályaudvarnak saját metróállomása van, így könnyű elérni a belvárosból. Adatok A 290 000 m²-en elterülő pályaudvaron 6000 fő dolgozik, 324 céget szolgálnak ki. Befogadóképessége napi 15 000 autóbusz, naponta 1650 jármű hagyja el a terminált, naponta összesen 90 000 utast szállítanak, a pályaudvaron megforduló emberek száma pedig naponta 120 000. Az autóbuszjáratokat üzemeltető cégeken kívül számos más szolgáltatás is igénybe vehető; található itt többek között étterem, kávézó, hentes, órás, ruházati üzlet, szőnyegárus, varroda, gyógyszertár és szálloda is. Az üzemeltető cég felmérése szerint naponta 20 000 liter víz, 20 000 liter üdítőital, 500–500 kg tea és kávé, valamint 60 000 darab frissítő kendő (ıslak mendil) fogy. Járatok A buszpályaudvaron igénybe vehető járatok árai változatosak, a legolcsóbb, alapszolgáltatásokat nyújtó cégektől a drágább, fedélzeti televízióval, bőrülésekkel, fedélzeti kiszolgálással rendelkező luxusautóbuszokat üzemeltető vállalatokig széles kínálatból választhat az utazóközönség. Az ismertebb cégek közé tartozik az Ulusoy, a Kamil Koç, a Setur és a Metro. A belföldi járatokon kívül néhány cég külföldi járatokat is üzemeltet. Jegyzetek Források "Büyük İstanbul Otogarı" (török nyelven). Büyük İstanbul Otogarı. 2008. október 19. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2008. augusztus 3..
Большой стамбульский автовокзал

Большой стамбульский автовокзал (тур. Büyük İstanbul Otogarı), известный также как автовокзал Эсенлер (тур. Esenler Otogarı), с 2016 года официально именуемый Стамбульским автовокзалом им. Демократии 15 Июля (тур. İstanbul 15 Temmuz Demokrasi Otogarı) — центральный и самый большой автовокзал в Стамбуле, осуществляющий междугородние перевозки; расположен в районе Байрампаша. История В 1980-х годах из-за увеличения пассажирских пригородных и междугородних автобусных перевозок автовокзал Топкапы в Стамбуле перестал справляться с пассажиропотоком и открытием новых маршрутов. В связи с этим в конце 1987 было принято решение о строительстве в городе ещё одного автобусного вокзала, по современному проекту, который смог бы обслуживать одновременно несколько десятков междугородних и пригородных автобусных маршрутов. Для этого в районе Байрампаша было начато строительство. Автовокзал, получивший название «Большой стамбульский автовокзал», был сдан в эксплуатацию в 1994 году. Стоимость строительства составила 140 млн долларов. Расположение Здание автовокзала расположено в европейской части Стамбула, в районе Байрампаша. Это крупнейший автовокзал в юго-восточной Европе и в Турции площадью 242 000 м². Терминал имеет 324 платформы. Есть маршруты, прибывающие и выезжающие практически во все города Турции. Есть также маршруты в соседние страны и в страны Европы. В центре автовокзала расположены станция «Автовокзал» (тур. Otogar) линии стамбульского метрополитена, а также остановки городских автобусов 50R, 303B, 750, 760 и автобусного экспресс-маршрута Havaist HVL-3 в аэропорт. Примечания Ссылки Официальный сайт
Великий стамбульський автовокзал

Великий стамбульський автовокзал (тур. Büyük İstanbul Otogarı) або Автовокзал Есенлер (тур. Esenler Otogarı) — центральний і найбільший автовокзал в Стамбулі, що здійснює міжміські перевезення. Розташований в районі Байрампаша, проте названий за сусіднім районом Есенлер. Історія В 1980-х роках через збільшення пасажирських приміських та міжміських автобусних перевезень автовокзал Топкапи в Стамбулі перестав справлятися з пасажиропотоком та відкриттям нових маршрутів. Тому наприкінці 1987 було прийнято рішення про будівництво у місті ще одного автобусного вокзалу, за сучасним проектом, який зміг би обслуговувати одночасно декілька десятків міжміських і приміських автобусних маршрутів. Для цього у районі Байрампаша було розпочато будівництво. Автовокзал, який отримав назву «Великий стамбульський автовокзал», було здано в експлуатацію в 1994 році. Вартість будівництва склала 140 млн доларів. Розташування Будівля автовокзалу розташована в європейській частині Стамбула, в районі Байрампаша. Це найбільший автовокзал в південно-східній Європі та Туреччині, площею 242 000 м². Термінал має 324 платформи. Є маршрути, які прибувають і виїжджають практично у всі міста Туреччини. Є також маршрути в сусідні країни і у країни Європи. Примітки Посилання Офіційний сайт
Kralkızı-Talsperre

Die Kralkızı-Talsperre (türkisch Kralkızı Barajı) liegt an der Südflanke des Südost-Taurus in der türkischen Provinz Diyarbakır. Die Kralkızı-Talsperre wurde in den Jahren 1985–1998 zum Zwecke der Energiegewinnung errichtet und staut den Maden Çayı, den rechten Quellfluss des Tigris. Das Absperrbauwerk ist ein 1030 m langer Steinschüttdamm mit Lehmkern. Der Staudamm hat eine Höhe von 113 m über Talsohle und ein Volumen von 15,7 Mio. m³. Der zugehörige Stausee reicht im Westen bis in die Nachbarprovinz Elazığ. Er bedeckt eine Fläche von 58 km². Der Speicherraum beträgt 1919 Mio. m³. Das Wasserkraftwerk der Kralkızı-Talsperre verfügt über zwei 47 MW-Francis-Turbinen. Das Regelarbeitsvermögen liegt bei 146 GWh im Jahr. Flussabwärts liegt die Dicle-Talsperre. Einzelnachweise
Kralkızı Dam

Kralkızı Dam is one of the 21 dams of the Southeastern Anatolia Project of Turkey in Batman. The hydroelectric power plant has a total installed power capacity of 94 MW. The dam was constructed between 1985 and 1997. The amount of water in the Kralkızı Dam, which should have 2 billion cubic meters of water in its lake for electricity generation, dropped to 520 million cubic meters due to drought. Due to the decrease in the water level, electricity production was suspended for 46 days in January 2007, and it was reported that the water level should be at least 700 million cubic meters for energy production. These facilities are located on the Maden Stream, one of the important tributaries of the Tigris River, at a distance of 81 kilometres to Diyarbakır and 6 kilometres to the township of Dicle. Notes References State Hydraulic Works (DSİ), Turkey. "General information on Kralkızı Dam, Turkey". Archived from the original on 2014-07-02. Retrieved 2009-03-05. www.un.org.tr/undp/Gap.htm - United Nations Southeast Anatolia Sustainable Human Development Program (GAP) www.gapturkiye.gen.tr/english/current.html Current status of GAP as of June 2000 www.ecgd.gov.uk Data sheet External links www.gap.gov.tr - Official GAP web site
Barrage de Kralkızı

Le barrage de Kralkızı est un barrage turc sur le Tigre dans la province de Diyarbakır construit dans le cadre du vaste projet du Sud-est anatolien. C'est le premier barrage rencontré par le fleuve, il est situé immédiatement en amont du barrage de Dicle et n'est qu'à 5 km à l'ouest de Dicle alors que le barrage de Dicle est à 18 km au sud-est de la ville. Sources (tr) « Kralkızı Barajı », sur Agence gouvernementale turque des travaux hydrauliques (DSİ) Notes et références Portail des énergies renouvelables Portail de la Turquie Portail du bâtiment et des travaux publics Portail des lacs et cours d'eau Portail des barrages
Kralkızıdam

De Kralkızıdam is een stuwdam in de Tigris in de provincie Diyarbakır in Turkije, gebouwd in de periode 1985-1997. Het is een van de 22 stuwdammen in het Zuidoost-Anatolië-project. Het bijbehorende stuwmeer heeft een opslagcapaciteit van 595 miljoen m3 en een oppervlakte van 57,5 km². Technische Gegevens Hoogte boven de rivierbedding: 113 m Inhoud van het bouwwerk: 1,919 miljard m³ Capaciteit waterkrachtcentrale: 90 MW Productie waterkrachtcentrale: 0,146 miljard kWh per jaar Externe link Turkse regeringssite over waterwerken
Гребля Кралкизи

Гребля Кралкизи тур. Kralkızı Barajı — розташована на річці Маден, одному з двох складаючих Тигра, у 81 км від Діярбакиру і в 6 км від містечка Діджле. Провідною метою будівництва цієї греблі було забезпечення виробництва електроенергії. Висота греблі — 113 м, об'єм водосховища майже 2 км³, а площа водосховища — 57,5 км². Щорічно ГЕС Кралкизи може виробляти 146 млн кВт·год електроенергії (встановлена ​​потужність ГЕС — 90 МВт), що за цінами 1997 приносить 1 460 000 000 000 лір Інтегрований проєкт Діджле — Кралкизи (Кралкизи-Тигрисський проєкт) включає в себе дві греблі — греблю Кралкизи і ГЕС й Тигрисську греблю і ГЕС, спорудження яких було завершено в 1997 р.; 25 жовтня 1997 було розпочато наповнення водосховищ. Вартість проєкту — 31 трлн лір (у цінах 1997 р.), а термін реалізації — 13 років. У результаті здійснення цього інтегрованого проєкту зрошується понад 120 тис. гектарів на правому березі Тигра. Обидві ГЕС здатні щорічно виробляти 444 млн кВт·год електроенергії. Крім того, цей проєкт забезпечує населення питною водою і дає воду для внутрішніх і промислових потреб в провінцію Діярбакир. Див. також Каскад ГЕС на річці Тигр Водосховище Кралкизи Проєкт розвитку Південно-Східної Анатолії Ресурси Інтернету State Hydraulic Works (DSİ), Turkey. General information on Kralkızı Dam, Turkey. Архів оригіналу за 2 липня 2014. Процитовано 5 березня 2009. www.un.org.tr/undp/Gap.htm — United Nations Southeast Anatolia Sustainable Human Development Program (GAP) www.gapturkiye.gen.tr/english/current.html Current status of GAP as of June 2000 www.ecgd.gov.uk www.gap.gov.tr — Official GAP web site [Архівовано 1 травня 2012 у Wayback Machine.]
Партия на националистическото действие (Турция)

Партията на националистическото действие (на турски: Milliyetçi Hareket Partisi, съкратено MHP) е турска крайнодясна националистическа партия. Основана през 1969 година от полковник Алпарслан Тюркеш, партията е свързвана с неофашистката терористична организация Сиви вълци. На парламентарните избори през 2011 година Партията на националното действие получава 13% от гласовете и 53 места в турския парламент. През юни 2015 година получава 16% от гласовете и 79 депутати, а през ноември – 12% от гласовете и 40 депутатски места. Вижте също Списък на политическите партии в Турция Източници Външни препратки В Общомедия има медийни файлове относно Партията на националистическото действие ((tr)) Официален сайт
Partit del Moviment Nacionalista

El Partit del Moviment Nacionalista (en turc Milliyetçi Hareket Partisi, MHP), és un partit polític nacionalista i de dreta a Turquia. El seu cap fou Alparslan Türkeş fins a la seva mort el 1997. En les eleccions legislatives del 3 de novembre de 2002, va obtenir el 8,3% del vot però no va obtenir cap escó en el parlament, ja que no va superar la barrera del deu per cent dels vots totals. Ideologia Encara que l'MHP té punts de vista de nacionalisme extremista i populista, té una important base d'electors -especialment en Anatòlia Central. Història De la mateixa manera que la resta de partits, l'MHP va ser prohibit després del cop militar del 12 de setembre de 1980 i això va fer que perdés a molts membres dels seus estaments polítics en favor de grups com el neoliberal Partit de la Mare Pàtria (Anavatan Partisi) o vestigis de moviments islamistes. El Partit d'Acció Nacionalista (Milliyetçi Çalışdt. Partisi, MÇP) va ser fundat el 1983 com successor de l'MHP, el qual des de 1992 és refundat amb les seves sigles anteriors, MHP. Govern de coalició En les eleccions de 1999, després de la captura d'Öçalan i amb el sentiment nacionalista turc en auge, sota promeses d'ajusticiar al líder kurd, el partit es converteix en el segon més important en vots, amb al voltant del 18%, el més alt de la seva història. Un intent fallit de cop d'estat militar el juliol del 2016 va provocar més purgues i un estat d'emergència. El govern va afirmar que els líders colpistes estaven vinculats al religiós Fethullah Gülen, però ell va negar-hi cap paper. Recep Tayyip Erdoğan va formar una aliança del Partit de la Justícia i el Desenvolupament (AKP) amb el MHP i el 16 d'abril de 2017 es van aprovar en referèndum 18 esmenes a la constitució, que van abolir el càrrec de Primer Ministre i el sistema parlamentari de govern existent va ser substituït per una presidència executiva i un sistema presidencial. El suport de Devlet Bahçeli i el MHP van convertir-se en aliats clau de Recep Tayyip Erdoğan i l'AKP provocant un cisma dins del partit, que va fer que Meral Akşener i altres membres destacats abandonessin el MHP per fundar l'antierdoğanista Partit Bo (İYİ). L'octubre de 2024 Devlet Bahçeli, admetent que la lluita armada va tenir lloc quan les alternatives democràtiques es van tancar, va suggerir oferir a Abdullah Öcalan la llibertat condicional si renunciava a la violència i dissolia el PKK, i el PKK va declarar l'1 de març de 2025 un alto el foc amb Turquia, després de la crida del seu líder empresonat, Abdullah Öcalan, per desarmar-se i dissoldre's. Braç paramilitar Tenen un braç paramilitar, els Llops Grisos (en turc Bozkurtlar) que va causar estralls en l'agitada època dels 70 i anys 80 amb assassinats i guerra encoberta amb militants d'esquerres. Resultats electorals Eleccions generals Eleccions al Senat Eleccions locals Referències Enllaços externs Pàgina oficial, (en turc)
Nacionálně činná strana

Nacionálně činná strana (alternativní překlad: Strana Nacionalistický ruch) je turecká krajně pravicová nacionalistická politická strana a třetí největší politická strana v Turecku. Vzhledem k její provázanosti na uskupení Šedých vlků je někdy označována jako neofašistická. Odkazy Poznámky Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nacionálně činná strana na Wikimedia Commons
Nemzeti Mozgalom Pártja

A Nemzeti Mozgalom Pártja (törökül: Milliyetçi Hareket Partisi, MHP) radikális jobboldali nacionalista párt Törökországban, amely populista, euroszkeptikus elveket vall. A párt elnöke Devlet Bahçeli, aki 2005 óta irányítja a pártot, és ellenzi Törökország csatlakozását az EU-hoz. Ideológiája A párt ideológiáját az iszlám által befolyásolt török nacionalizmus határozza meg.Egyesek neofasisztának jellemzik a pártot, gyakran kapcsolódnak szélsőségesekhez , erőszakos milicistákhoz és szervezett bűnözői csoportokhoz. 1990 óta, Devlet Bahçeli vezetése óta a párt jelentősen mérséklődött. Az etnikaiból inkább kulturális nacionalistákká és konzervatívakká váltak és kritikusak a török állam központosító törekvéseivel. Eredetileg a párt szigorúan szekuláris volt, amely mérsékelten iszlámbaráttá vált és elfogadják a demokrácia szabályait. Mindenesetre a párt a mérséklődésének köszönhetően 2007 óta jellemzően 10%-ot ér el a választásokon, így az ország harmadik legnagyobb pártává nőtte ki magát. A pártot iszlamokemalista jelzővel is szokták illetni, ennek fényében a kemalizmus és iszlám együtt létezik és nem zárja ki egymást. DHP párt ellenzése Ideológiai különbségek folyamán a párt határozottan visszautasít bármilyen párbeszédet a baloldali, kurdpárti Népi Demokrata Párttal. A pártelnök Devlet Bahçeli mindig leszavazza a párt javaslatát. Különösen kiemelhető a 2015. június és július-i házelnöki választás, amikor a párt kijelentette hogy nem támogat olyan jelöltet, amit a Népi demokraták is támogatnak, így a párt nem támogatta Deniz Baykal kemalista, Köztársasági Néppárt jelöltének a megválasztását. A párt azt is kizárta hogy egy olyan koalíciós kormányt támogasson, amiben a Népi demokraták is jelen vannak: a 2015. júniusi választások után nem támogatták hogy a CHP párti Kemal Kılıçdaroğlu miniszterelnökségével egy koalíciós kormány jöjjön létre. Jegyzetek
Partia Narodowego Działania

Akcja Partii Nacjonalistycznej (tur. Milliyetçi Hareket Partisi, MHP) – skrajnie prawicowa partia polityczna prowadząca działalność w Republice Tureckiej. Została utworzona w 1969 roku przez Alparslana Turkesha na przykładzie Republikańskiej Chłopskiej Partii Narodowej. Jest określana jako partia nacjonalistyczna i fundamentalistyczna. W latach 70. partia kładła nacisk na antykomunizm oraz uczestniczyła w systemie Gladio. Została zabroniona po przewrocie wojskowym w 1980 roku. W latach 90. XX wieku partia skupiła się na sprzeciwie wobec kurdyjskiego ruchu separatystycznego. Partia ma bojową organizację młodzieżową Szare Wilki. Przez długi czas partia była w opozycji do Recepa Tayyipa Erdoğana, lecz od połowy 2010 roku sprzymierzyła się z nim. Po śmierci Alparslana Turksha przewodniczącym partii został Devlet Bahçeli. Przypisy
Partido de Ação Nacionalista (Turquia)

O Partido de Ação Nacionalista (em turco: Milliyetçi Hareket Partisi; sigla: MHP), também traduzido como Partido do Movimento Nacionalista é um partido político nacionalista de direita ou de extrema-direita da Turquia. Nas eleições legislativas de 22 de julho de 2007, o partido obteve 14,3% dos votos e 71 assentos no parlamento (Grande Assembleia Nacional da Turquia). Nas eleições anteriores, realizadas a 3 de novembro de 2002, tinha obtido 8,3%. História A históra do MHP começou com a tomada do controlo do Partido Republicano da Nação dos Camponeses (Cumhuriyetçi Köylü Millet Partisi, CKMP), de ideologia conservadora, por Alparslan Türkeş, um turco cipriota, em 1965. Em 8 e 9 de fevereiro de 1969, esse partido mudou de nome para o atual num congresso extraordinário que decorreu em Adana. O partido adotou o nacionalismo turco, imbuído de uma mitologia que sugere que todos os turcos partilham uma linhagem comum. Sob a liderança de Alparslan Türkeş e apoiado financeiramente pela CIA como parte das atividades anti-comunistas desta organização, milícias armadas ligadas ao partido foram responsáveis pelo assassinato de muitos esquerdistas durante os anos 1970. Em 1978, Ülkü Ocaklarını, líder dos Lobos Cinzentos, a ala juvenil do partido, gabou-se que eles tinham um serviço de inteligência (informações) superior ao do estado. Quando o exército turco tomou o poder após o golpe de estado de 12 de setembro de 1980 liderado pelo general Kenan Evren, o MHP foi ilegalizado e muitos dos seus líderes foram presos. Muitos dos membros proeminentes juntaram-se ao Anavatan Partisi (Partido da Pátria) e a outros movimentos políticos de cariz islamista. Um membro do partido, Agâh Oktay Güner, comentou em tom irónico que a ideologia do partido estava no poder ao mesmo tempo que muitos dos seus apoiantes se encontravam na prisão.[carece de fontes?] O partido foi refundado em 1983 com o nome de Partido Conservador (em turco: Muhafazakar Parti), nome que foi mudado em 1985 para Partido Trabalhista Nacionalista (Milliyetçi Çalışma Partisi) e novamente para o anterior em 1992. Em 1993, Muhsin Yazıcıoğlu e outros cinco deputados do MHP abandonaram o partido e fundaram o Partido da Grande União (Büyük Birlik Partisi, BBP), de cariz ultranacionalista e islamista. Resultados eleitorais Eleições legislativas Fontes Texto inicialmente baseado na tradução do artigo «Nationalist Movement Party» na Wikipédia em inglês (acessado nesta versão). Bibliografia Başkan, Filiz (janeiro de 2006). «Globalization and Nationalism: The Nationalist Action Party of Turkey». Routledge. Nationalism and Ethnic Politics (em inglês). 12 (1): 83–105. doi:10.1080/13537110500503877 Referências Ligações externas «Site oficial» (em turco). . (www.mhp.org.tr) «Ülkü Ocakları Eğitim ve Kültür Vakfı Genel Merkezi» (em turco). . Site oficial da Fundação Ülkü Ocakları, de idealistas turco-islâmicos (www.ulkuocaklari.org.tr).
Nationella aktionspartiet (Turkiet)

Nationella aktionspartiet, förkortat MHP (turkiska: Milliyetçi Hareket Partisi), är ett högerextremt politiskt parti i Turkiet, som grundades år 1969. Partiet räknas som ultranationalistiskt med fascistiska förtecken. MHP har sin starkaste bas i sydöstra Turkiet, bland annat i Adana där partiet grundades. Sedan partiet grundades har det bara haft två partiledare, grundaren Alparslan Türkeş (1969–1997) och Devlet Bahçeli (1997–). MHP:s ungdomsorganisation heter Grå vargarna (Bozkurtlar). Historia Överste Alparslan Türkeş, som tidigare varit talesman för juntan som tog makten i 1960 års militärkupp, blev år 1965 partiledare för Republikanska nationella jordbrukarpartiet som år 1969 blev Nationalistiska aktionspartiet, ibland översatt till Nationalistiska rörelsens parti. Under 1970-talet deltog paramilitära grupper knutna till partiet i flera lönnmord på vänsteraktivister och intellektuella. Efter militärkuppen år 1980 förbjöds samtliga existerande politiska partier, inklusive MHP, men det dök snart upp under nytt namn. År 1983 återskapades det som Konservativa partiet och år 1985 som Nationalistiska arbetarpartiet för att slutligen år 1992 återgå till sitt ursprungliga namn. Partiet gjorde sitt bästa val 1999 med över 18 procent av rösterna och hamnade i regeringen, men i nästa val 2002 som föregicks av en ekonomisk kollaps fick parti bara 8,2 procent (klart under landets småpartispärr på 10 procent). I parlamentsvalet 2007 fick partiet 14,3 procent av rösterna och återkom till parlamentet, men i valet 2014 fick partiet endast 3,6 procent av rösterna. Politisk plattform Partiet är starka anhängare av Mustafa Kemal Atatürks principer och betonar vikten av den turkiska identiteten, men partiet är inte lika starkt förknippat med det sekulära arvet från den turkiska republiken som det socialdemokratiska Republikanska folkpartiet som är Atatürks gamla parti. Partiet betonar också en tätare relation och samarbete med andra turkiska stater i Centralasien. Partiet har fått kritik för deras våldsamma anhängare som attackerat vänsterradikaler, något som Bahçeli har försökt åtgärdat. Under Bahçelis har partiet också tagit ett steg mot mitten, till ett mer moderat parti byggt kring tanken att försvara Turkiet som en enhetsstat och motsätta sig alla försök till federalism. Partiet ser Atatürks republik och den enhetliga turkiska identiteten som en ersättning för de interna etniska stridigheterna och motsättningar under det Osmanska rikets sönderfall, och att kompromissa på den punkten blir ett angrepp på republiken och en försvagning av landet. Partiet är skeptiskt till Turkiets försök att komma med i Europeiska unionen (EU). Partiet stödjer ett militärt ingripande mot PKK-soldater i norra Irak och i östra Turkiet. Vill också återinföra dödsstraffet samt avrätta den livstidsdömde PKK-ledaren Abdullah Öcalan. Se även Allmänna valen i Turkiet 2023 Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från Engelskspråkiga Wikipedia, Nationalist Movement Party, 15 januari 2009.