NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Немрут

Немрут или Немруд (турски : Nemrut Dağı, јерменски : Նեմռութ սար) је планина на југоистоку Турске, висока 2.134 метра. Налази се 40 км северно од града Кахте, у близини Адијамана. Немрут је најпознатији по археолошким остацима великог броја скулптура у близини његовог врха, за које се верује да су остаци краљевске гробнице Антиох I од Комагене из 1. века пре нове ере. Због тога је 1987. године уписан на УНЕСЦО-ву листу. Историја Након пропасти Селеукидског царства, које су Римљани уништили 189. пре нове ере у бици код Магнезије једано од његових наследника било је краљевство Комагена, које се простирало од планине Таурус до Еуфрата . Како је ово царство насељавало изузетно разнолико становништво, од 62. до 38. пре нове ере, краљ Антиох I извео је амбициозан верски програм који је обухватио култ грчких и персијских богова, али и Антиохову породицу. Вероватно је то био покушај уједињења мултиетничког царства како би се осигурала династија његове породице . Антиох је пропагирао овај култ среће и спасења, а његово централно место било је светилиште на врху Немрута са својим колосалним скулптурама. Иако је култ кратко трајао, многи антиохијски наследници подигли су своје гробнице у близини њега. Данас је ово светилиште туристичка атракција која привлачи све више посетилаца. Опис Године . 62. пре нове ере, краљ Антиох I од Комагена саградио је на врху планине Немрут гробницу уоквирену колосалним скулптурама високим око 8-9 метара које су га представљале, два лава, два орла и разне грчке, јерменске и персијске богове, попут Херкула - Веретрагна, Зевс - Ахура Мазда, Тихе и Аполон - Митра . Скулптуре су биле у седећем положају, а њихова имена су уклесана на постољима. Главе су им на крају одвојене од тела, највероватније током хришћанског иконоборства, а данас леже раштркане по читавом локалитету. Даљем уништавању скулптура доприноси и то што скулптуре сваке године проведу пола године под снегом. Постојао је и фриз од којег је остало само неколико плочица на којима су приказани Антиохови преци који су га повезали са Грцима и Персијанцима . Слични прикази предака могу се видети и на кружном тумулу у Немруту који је висок 49 метара и пречник 152 метра. Скулптуре имају хеленизована лица, али перзијске униформе и фризуре. На западној тераси налази се велика плоча са лавом и распоредом планета Јупитер, Меркур и Марс какав је био 7. септембра 62. пре нове ере. Вероватно назнака датума почетка изградње храма. Референце Спољашње везе Национални парк планине Немрут (језик: енглески) Martha Goell Lubell, "Краљица планине" Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (31. јануар 2016) - Званична страница документарца из 2005. године на планини Немрут. Немрут (језик: шпански) 37° 58′ 50″ N 38° 44′ 27″ E
Nemrut Dağı

Nemrut är ett 2 100 meter högt, världsarvslistat berg i provinsen Adıyaman i sydöstra Turkiet, söder om Malatya. Där återfinns en stor gravhög, terrasser och flera nära 10 meter höga statyer föreställande gudar, förfäder, djur och fåglar som kung Antiochos I av Kommagene (69-34 f.Kr.) lät uppföra cirka 60 f.Kr. som monument över honom själv. Gravhögen är 50 meter hög och har en diameter på 145 meter. Högen är omgiven av tre terrasser på de östra, västra och norra sidorna. Fem sittande statyer i kolossalformat på den östra och västra terrassen har kunnat identifierats som gudar, och dessa flankeras av lejon och örn. Jättestatyernas huvuden har fallit av och ligger nedanför terrasserna. Mithra, Apollo, Zeus, Herakles, Antiochos I själv och flera andra grekiska och persiska gudar omger gravhögen. Där finns också reliefer som visar Antiochos persiska förfäder på fädernet och hans grekiska förfäder på mödernet. De antika lämningarna upptäcktes 1881 och började utforskas på 1950-talet. Gravkammaren har inte kunnat lokaliseras. Berget och dess lämningar är sedan 1987 ett av Unescos världsarv. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Nemrut Dağı.
Немрут-Даг (гора)

Немрут-Даг (Немрут, Немруд, тур. Nemrut Dağ, або Nemrut Dağı, курд. Çiyayê Nemrûd, вірм. Նեմրութ Սար) — гора на південному сході Туреччини в мулі Адияман. Висота 2150 метрів над рівнем моря. На вершині гори розташовані: Вірменська царська гробниця правителя Антіоха I Коммагенського, побудована в 62 р. до н. е. і прикрашена величезними кам'яними статуями 8-9 м заввишки. Центр гробниці — курган із дрібних каменів, на вершині гори, висотою 49,8 метрів і шириною біля основи 150 метрів. Під курганом знаходиться труна Антіоха I Коммагенського (69-38 рр. до н. е.). Краї скелястої вершини, на якій знаходиться гробниця, з трьох сторін перетворені у великі тераси. Дві з них прикрашені п'ятьма величними сидячими статуями 8-метрової висоти: в центрі знаходиться фігура Зевса, по боках уособлена «Коммагина» і цар Антіох, по краях Аполлон і Геркулес. В 1882—1883 рр. була досліджена німецькими археологами Отто Пухштейном (Otto Puchstein) і Карлом Хуманою (Carl Wilhelm Humann). В 1987 р. археологічні пам'ятки на вершині гори включені до списку Світової спадщини ЮНЕСКО. Посилання Гора Немрут. Гробниця Антіоха I Теоса з Коммагина. Фотографії. Примітки
Sinagoga Asquenazita d'Istanbul

La Sinagoga Asquenazita d'Istanbul (en turc: İstanbul Aşkenaz Sinagogu) és una sinagoga Asquenazita situada prop de la Torre de Gàlata al barri de Karaköy del districte Beyoğlu, a Istanbul, Turquia. És l'única sinagoga activa asquenazita a la ciutat turca d'Istanbul i està oberta als visitants i s'hi poden fer oracions. La sinagoga va ser fundada per jueus d'origen austríac en l'any 1900. També és la darrera sinagoga d'un total de fins a tres que van ser construïdes pels jueus turcs d'origen asquenazita, ja que la població de jueus asquenazites tan sols representa el 4 per cent de la població jueva total de Turquia. Les visites a la sinagoga es poden realitzar als matins de dilluns a divendres i els serveis de Shabbat tenen lloc els dissabtes al matí. Referències
Aschkenasische Synagoge (Istanbul)

Die Aschkenasische Synagoge ist eine aschkenasische Synagoge nahe dem Galata-Turm in der Nachbarschaft Karaköy von Pera (heute Beyoğlu in Istanbul in der Türkei). Der Toraschrein mitsamt der Bima und Ner Tamid ist bis heute erhalten. Im Toraschrein befinden sich noch zahlreiche Torarollen. Geschichte An Stelle einer schon 1866 errichteten Synagoge wurde von deutschsprachigen aschkenasischen Juden österreichischer Herkunft eine neue Synagoge errichtet, die im September 1900 eröffnet wurde. Sie ist heute die letzte noch aktive von drei verbliebenen Synagogen, die von aschkenasischen Juden errichtet wurden, da Aschkenasim nur vier Prozent der türkischen Juden ausmachen. Synagogenbesuche können wochentags jeden Morgen gemacht werden. In der Synagoge finden Hochzeiten, Bar Mizwas und andere religiöse Zeremonien in der aschkenasischen Tradition statt. Der Rabbiner David Marcus, der auch die Jüdische Schule Bene Berit gründete, war bis zu seinem Tod 1938 im Amt. Mendy Chitrik ist seit 2003 Rabbiner der aschkenasischen Gemeinde. Weblinks Robert Schild. 100 Jahre Aschkenasische Synagoge in Istanbul. Ein Rückblick auf das deutschsprachige Judentum in Galata Robert Schild: Der "österreichische Tempel" in Istanbul, in: David, Nr. 123/2020, in der Printausgabe S. 46f Einzelnachweise
Ashkenazi Synagogue of Istanbul

The Ashkenazi Synagogue (Turkish: Aşkenazi Sinagogu) is an Orthodox Jewish congregation and synagogue, located near the Galata Tower in Karaköy neighborhood of Beyoğlu in Istanbul, Turkey. The congregation worships in the Ashkenazi rite. It is the only currently active Ashkenazi synagogue in Istanbul open to visits and prayers. History The synagogue was founded by Jews of Austrian origin in 1900. The current site of the Ashkenazi Synagogue was originally home to the Österreichischer Temple, also known as the Austrian Temple. This edifice, built in 1831, reflected Austrian architectural sensibilities and was a hub for the Ashkenazi Jewish community in the 19th century. Unfortunately, a catastrophic fire in 1866 destroyed the structure, leaving a void in the spiritual life of the local Jewish population. It is also the last remaining synagogue from a total of three built by Ashkenazim, as the population of Ashkenazi Jews accounts for four percent of the total Jewish population of Turkey. Visits to the synagogue can be made during weekday mornings and for Shabbat services on Saturday mornings. The synagogue holds weddings, bar mitzvahs and other religious ceremonies in the Ashkenazi tradition. Rabbi Dr. David Marcus, who also established the Jewish school Bene Berit, served as Rabbi and spiritual leader until his death in 1938. Rabbi Mendy Chitrik, chairman of Alliance of Rabbis in Islamic States, has served as the rabbi of the Ashkenazi Synagogue since 2003. Gallery See also History of the Jews in Turkey List of synagogues in Turkey References and notes External links "Chief Rabbinate of Turkey". Archived from the original on May 13, 2007. "Home page". Shalom Newspaper (in Turkish). Archived from the original on October 17, 2007.
Sinagoga Asquenazí de Estambul

La Sinagoga Asquenazí de Estambul (en turco: İstanbul Aşkenaz Sinagogu) es una sinagoga ortodoxa situada cerca de la Torre de Gálata en el barrio Karaköy en el distrito de Beyoğlu, en Estambul, Turquía. Es la única sinagoga activa asquenazí de la ciudad abierta a visitas y oraciones. La sinagoga, fundada por judíos de origen austrohúngaro en 1900,​ es la última sinagoga, de un total de tres, construida por los asquenazíes, ya que la población de judíos asquenazíes representa el 4 por ciento del total de la población judía de Turquía.​ El Arón Ha-Kodesh junto con el Bimah y el Ner Tamid originales se conservan hasta el presente. La estructura tiene un esquema de planta basilical y está cubierta por una cúpula en gran altura. En este sentido, es un exitoso ejemplo del reflejo del movimiento de las "Sinagogas Catedralicias" europeas en Turquía. El concepto de fachada de la sinagoga con diseño de varios pisos es orientalista.​ La sinagoga sostiene bodas, Benei Mitzvá y otras ceremonias religiosas en la tradición asquenazí. Las visitas a la sinagoga se pueden realizar durante las mañanas de lunes a viernes y los servicios de Shabat son los sábados por la mañana. El rabino Dr. David Marcus, también fundador de la organización escuela judía B'nai B'rith, sirvió como rabino y líder espiritual hasta su muerte en 1938. El rabino Mendy Chitrik, presidente de la Alianza de Rabinos en los Estados Islámicos, ha servido como rabino de la sinagoga desde 2003. Galería Véase también Portal:Judaísmo. Contenido relacionado con Judaísmo. Sinagoga Torá Religión abrahámica Referencias
Synagogue ashkénaze d'Istanbul

La synagogue ashkénaze d'Istanbul est une synagogue du judaïsme orthodoxe située près de la tour de Galata. Elle a été fondée en 1900 par des Juifs ashkénazes installés dans l'Empire ottoman en provenance d'Autriche-Hongrie. C'est la seule synagogue survivante des trois synagogues fondées par les Ashkénazes, qui constituent 4 % de la population juive totale de la Turquie moderne. La synagogue est active pour les prières du matin en semaine et pour le culte du Shabbat (samedi). Les mariages juifs, les Bar Mitzvah et autres événements religieux ont lieu dans la synagogue dans la tradition juive ashkénaze. Rav Mendy Chitrik, grand rabbin de la communauté juive ashkénaze d'Istanbul de l'Union des rabbins des États islamiques, en a été élu président. Voir aussi Le judaïsme en Turquie Liste des synagogues en Turquie Sources Liens externes Grand Rabbinat de Turquie Journal Shalom Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du judaïsme Portail de l’Empire ottoman Portail d'Istanbul
Sinagoga Ashkenazita di Istanbul

La Sinagoga Ashkenazita (in turco Aşkenazi Sinagogu) o Sinagoga Tedesca è una congregazione e sinagoga ebraica ortodossa, situata vicino alla Torre di Galata nel quartiere di Karaköy del distretto di Beyoğlu a Istanbul, in Turchia. La congregazione celebra il culto secondo il rito ashkenazita. È l'unica sinagoga ashkenazita attualmente attiva a Istanbul aperta alle visite e alle preghiere. Storia La sinagoga fu fondata da ebrei di origine austriaca nel 1900, su progetto dell'architetto italiano Gabriele Tedeschi. Il sito attuale della Sinagoga Ashkenazita era originariamente sede dell'Österreichischer Tempel, noto anche come Tempio Austriaco. Questo edificio, costruito nel 1831, rifletteva la sensibilità architettonica austriaca ed era un centro nevralgico per la comunità ebraica ashkenazita nel XIX secolo. Purtroppo, un incendio catastrofico nel 1866 distrusse la struttura, lasciando un vuoto nella vita spirituale della popolazione ebraica locale. È anche l'ultima sinagoga rimasta di un totale di tre costruite dagli ashkenaziti, poiché la popolazione ebraica ashkenazita rappresenta il quattro per cento della popolazione ebraica totale della Turchia. È possibile visitare la sinagoga durante le mattine dei giorni feriali e per le funzioni dello Shabbat il sabato mattina. La sinagoga ospita matrimoni, bar mitzvah e altre cerimonie religiose secondo la tradizione ashkenazita. Il rabbino Dr. David Marcus, che fondò anche la scuola ebraica Bene Berit, fu rabbino e leader spirituale fino alla sua morte nel 1938. Il rabbino Mendy Chitrik, presidente dell'Alleanza dei Rabbini negli Stati Islamici, è rabbino della Sinagoga Ashkenazita dal 2003. Galleria Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Sinagoga Ashkenazita di Istanbul
Asjkenazi-synagoge

De Ashkenazi-synagoge (Turks: Aşkenaz Sinagogu) is een synagoge in Istanboel, Turkije. De synagoge ligt in de buurt van de Galatatoren in de wijk Beyoğlu. De synagoge werd opgericht door Joden van Oostenrijkse afkomst in 1900. Het is gemaakt voor de Asjkenazische Joden die 4 procent vormt van de totale Joodse bevolking van Turkije. De synagoge kan doordeweeks worden bezocht en voor de Sjabbat-diensten op zaterdagochtend. In de synagoge worden bruiloften, bar mitswa en andere religieuze plechtigheden gehouden volgens de Ashkenazische traditie.
Synagoga w Stambule

Synagoga w Stambule – jedyna czynna aszkenazyjska synagoga znajdująca się w Stambule, w północnej części Złotego Rogu. Synagoga została zbudowana w 1900 roku przez aszkenazyjskich Żydów pochodzących z Austrii. Jest obecnie jedyną z trzech synagog zbudowanych przez aszkenazyjczyków, przy czym ich populacja wynosi 4% wśród wszystkich Żydów zamieszkujących Turcję. Synagogę można zwiedzić tylko przed południem w dni robocze oraz podczas nabożeństw szabatowych. Przypisy
Стамбульская ашкеназская синагога

Стамбульская ашкеназская синагога (тур. Aşkenazi Sinagogu) — ортодоксальная синагога в районе Бейоглу в городе Стамбул. Единственная действующая ашкеназская синагога в городе. Синагога была основана евреями из Австро-Венгрии в 1900 году. Это также единственная действующая ашкеназская синагога из трёх на территории Стамбула, поскольку евреи-ашкенази составляют только 4 процента от общего еврейского населения Турции. Посетить синагогу можно утром в будние дни, а в субботу утром — на богослужения. Галерея Примечания Ссылки Chief Rabbinate of Turkey Shalom Newspaper — The main Jewish newspaper in Turkey Robert Schild. 100 Jahre Aschkenasische Synagoge in Istanbul. Ein Rückblick auf das deutschsprachige Judentum in Galata Robert Schild: Der «österreichische Tempel» in Istanbul, in: David, Nr. 123/2020, in der Printausgabe S. 46f (нем.) הדף המוקדש לבית הכנסת באתר בית התפוצות. פרטי בית הכנסת ודרכי ההגעה באתר למטייל (ивр.)
Фетхие

Фетхие (Фетие) (на турски: Fethiye, изговаря се по-близко до Фетийе) е град в югозападна Турция, намиращ се на територията на вилает Мугла. Разположен е на западния бряг на залива Фетие, на Средиземно море, на 75 km от летище Даламан. Градът е една от известните туристически дестинации и всяко лято събира хиляди туристи. Население около 66 000 жители (2007). Спорт Представителният футболен отбор на града се казва Фетиеспор. Състезава се в третото ниво на турския футбол Турската 2-ра лига. Външни препратки Уебсайт на града
Fethiye

Fethiye je obec a okres v turecké provincii Muğla. Žije zde přibližně 182 tisíc obyvatel. Je jednou z nejvýznamnějších obcí spadajících do oblasti tzv. Turecké Riviéry. V minulosti byla obec známá pod názvy Makri (do 1424) nebo Meğri (1424 až 1934). Leží na břehu Fethijského zálivu v oblasti, kde se původně nacházelo starověké město Telmessos. V letech 1867 až 1922 byla obec součástí tureckého Aidinského vilájetu a ještě v 19. století v ní žila početná řecká populace. V roce 1934 byla přejmenována na svůj současný název, když byla pojmenována po pilotovi se jménem Fethi Bey. Okres se dělí na celkem 41 obcí. Panuje zde středomořské podnebí. Do Fethiye je možné přicestovat letadlem přes nedaleké Letiště Dalaman. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Fethiye na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Fethiye na Wikimedia Commons
Fethiye

Fethiye er en by beliggende i provinsen Muğla i Aegean-regionen i det sydlige Tyrkiet. Byen har omkring 182.200(2024) indbyggere, og strækker sig over 3.059 km². Fethiye er beliggende samme sted som den historiske græske by Telmessos, hvis ruiner man kan se flere steder, bl.a. af byens hellenistiske teater. 14 km. syd for byen ligger badebyen Ölüdeniz, der er kendt for sine strande. Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.
Fethiye

Fethiye es una ciudad y un distrito de la provincia de Muğla, en la región mediterránea de Turquía. Cuenta con una población de 84 053 habitantes como ciudad y 195 419 como distrito (2012). La ciudad actual se encuentra sobre las ruinas de la antigua Telmeso, algunas de las cuales se pueden observar hoy en día, como el teatro griego junto al muelle principal. Se trata de uno de los principales centros turísticos de Turquía, y cuenta con una mayor afluencia de visitantes en verano. El Museo de Fethiye, con numerosos objetos antiguos, sirve de muestra de las sucesivas civilizaciones que han existido en la región, empezando por Licia. Hasta hace menos de un siglo, Fethiye se conocía con su nombre griego: Makri (Μάκρη). Su nombre fue cambiado en 1934,​ en honor al piloto Tayyareci (en turco antiguo ‘aviador’) Fethi Bey, fallecido el 3 de marzo de 1914 al caer su avión en una población cerca de Damasco, cuando realizaba el primer vuelo entre Estambul y Alejandría. Los griegos que vivían en el pueblo antes del intercambio de poblaciones entre Grecia y Turquía de 1922 fueron expulsados y fundaron la ciudad de Nea Makri (Nueva Makri) en su nuevo país. Véase también Licia Referencias
Fethiye

Fethiye (IPA: /fethije/) népszerű turistacélpont a török riviérán, Törökország égei-tengeri partvidékén, Muğla tartományban. A tartomány azonos nevű körzetének névadója is egyben. A körzet népessége 2008-ban 181 415, a város népessége 68 285 fő volt. Története A város múzeumában megtekinthetőek a területen élt civilizációktól fennmaradt ereklyék, kezdve egészen a lüköktől napjainkig. A város 1934-ig a Meğri (görögül Makri) nevet viselte, ekkor döntött úgy a városi vezetés, hogy a pilóta Teyyareci Fethi Bey után Fethiye-nek nevezik el a települést. Fethiye az egykori görög Telmesszosz település romjaira épült, az 1900-as évekig főként görögök lakták, majd az 1923-as lakosságcsere során a görög lakosok elköltöztek, helyükre Trákiából telepítettek ide törököket. 1953. augusztus 3-án az Air France 152-es járata Rómából Bejrútba tartva a város előtti öbölbe zuhant, és a 34 utasból és 8 tagú személyzetből 4-en a Földközi-tengerbe fulladtak. A túlélőket a helyi lakosok mentették ki. Fethiye sok földrengést élt át, de az 1957. és 1961. évi kiemelkedő volt ezek sorában. Az 1957. április 25-i 7,1-es magnitúdójú földrengésnek 67 halálos áldozata, valamint 3200 sérültje volt, de ezt követően a város újjáépült, és ekkor létesült egy új kikötő is. Közigazgatásilag ide tartozik a Gemiler-sziget, mely régészek szerint Szent Miklós eredeti sírjának a helyszíne. Éghajlat, klíma Testvérvárosok Hévíz, Magyarország Galéria Jegyzetek Külső hivatkozások Fethiye (angolul)
Fethiye

Fethiye (in greco Μάκρη?, Makri) è una città della Turchia, centro dell'omonimo distretto della provincia di Muğla, e si affaccia sul golfo omonimo. Fethiye è una stazione turistica molto frequentata in estate. Storia La città sorge sul sito dell'antica Telmesso. Nell'VIII secolo cambiò nome in Anastasiopoli in onore dell'imperatore bizantino Anastasio II. Nel 1284, la città venne conquistata dai turchi e fece parte del Beilicato di Menteşe prendendo il nome di Makri (in turco Meğri), fu incorporata all'impero ottomano nel 1424. Nel 1924, con lo scambio di popolazioni tra Grecia e Turchia, intervenuto dopo il Trattato di Losanna del 1923, gli abitanti di origine greca si trasferirono a Nea Makri (in greco Νέα Μάκρη?, Nuova Makri) nell'Attica, a 25 km da Atene. La città turca prese allora il nome attuale, in ricordo del capitano Fethi Bey, uno dei primi aviatori turchi, morto nella regione del Golan, in un incidente aereo, nel febbraio del 1914. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Fethiye Collegamenti esterni (TR) Sito ufficiale, su fethiye.bel.tr. MEGRI, in Enciclopedia Italiana, Istituto dell'Enciclopedia Italiana, 1934. Fethiye, su sapere.it, De Agostini. (EN) Fethiye, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (TR) Scheda su yerelnet.org.tr, su yerelnet.org.tr. URL consultato il 28 dicembre 2011 (archiviato dall'url originale il 15 settembre 2011). (EN) Sito della cultura turco, su kultur.gov.tr. (FR) guide-martine.com, https://web.archive.org/web/20090622041414/http://www.guide-martine.com/fra/aegean10.asp. URL consultato il 2 giugno 2009 (archiviato dall'url originale il 22 giugno 2009).
Fethiye

Fethiye – miasto położone w południowej części Turcji, w prowincji Muğla. Fethiye leży w pobliżu gór Taurus, nad Morzem Śródziemnym. Znajduje się 12 kilometrów od Ölüdeniz. Miasto zostało zbudowane na miejscu Telmessos, wcześniejszego Anastopolis i Makri/Macre. Obecna nazwa pochodzi od pilota Fethiego Beya − tureckiego pioniera lotnictwa i narodowego bohatera. W centrum miasta został odkopany starożytny helleński teatr. W północnej części miasta znajdują się wykute w stromej ścianie grobowce skalne, których powstanie datuje się na VI-IV w.p.n.e. Największy z wszystkich znajdujących się grobowców jest grobowiec Amyntasa. Gospodarka oparta jest na turystyce, transporcie i handlu. Fethiye jest też ośrodkiem wydobycia rud chromu. Przypisy Linki zewnętrzne http://www.fethiye.bel.tr http://www.fethiye.net https://archive.ph/20130428001716/http://www.sovalyeisland.com/ecesovalye/id3.htm Artykuł o wybrzeżu Morza Śródziemnego na portalu Turcja w Sandałach
Fethiye

Fethiye é uma cidade e distrito da província de Muğla, Turquia. É uma cidade mercantil e centro agrícola de envergadora média na orla de uma baía abrigada com um grande porto. Ocupa o lugar da antiga cidade lícia de Telmesso, mencionada historicamente pela primeira vez no século XIII a.C. Ligações externas Media relacionados com Fethiye no Wikimedia Commons
Fethiye

Fethiye (tidigare även Makri) är en stad på Turkiets södra medelhavskust, i provinsen Muğla, på gränsen mellan de båda antika landskapen Karien och Lykien. Den är administrativ huvudort för ett distrikt med samma namn och folkmängden uppgår till cirka 80 000 invånare. Under antiken kallades staden Telmessos. Det finns flera antika lämningar i staden, bland annat klippgravar, lykiska sarkofager, en borg och en romersk teater. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Fethiye.