NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
ГЕС Özlüce

ГЕС Özlüce — гідроелектростанція на південному сході Туреччини. Знаходячись між ГЕС Yedisu (23 МВт, вище по течії) та ГЕС Пембелік, входить до складу каскаду на річці Peri Suyu Çayı, лівій притоці Мунзур-Чай, яка в свою чергу є правою притокою Мурату (лівий витік Євфрату). У межах проекту річку перекрили кам'яно-накидною греблею з глиняним ядром висотою 155 метрів (від фундаменту, висота від дна річки — 130 метрів) та довжиною 500 метрів, яка потребувала 15 млн м3 матеріалу (крім того, в процесі будівництва комплексу здійснили екскавацію 51,6 млн м3 породи та використали 0,55 млн м3 бетону). На час будівництва воду відвели за допомогою двох тунелів довжиною 0,85 км та 0,9 км з діаметрами по 8,5 метра. Гребля утримує водосховище з площею поверхні 25,7 км2 та об'ємом 1082 млн м3 (корисний об'єм 690 млн м3), в якому припустиме коливання рівня у операційному режимі між позначками 1105 та 1141 метрів НРМ. Зі сховища через тунель довжиною 0,5 км з діаметром від 6 до 7,5 метра вода подається у пригреблевий машинний зал. Тут встановили чотири турбіни типу Френсіс загальною потужністю 160 МВт, які при напорі у 113 метрів повинні забезпечувати виробництво 413 млн кВт-год електроенергії на рік. Видача продукції відбувається по ЛЕП, розрахованій на роботу під напругою 154 кВ. Примітки
Monasterio de Oshki

El Monasterio de Oshki, es un importante monumento arquitectónico georgiano​​​​ construido entre los años 960 y 970 (siglo X), centro monasterial ortodoxo del antiguo territorio Tao-Klartjeti. Está situado en lo alto del margen izquierdo del río Tortumi, en el pueblo de Chemliamach, al noreste de Turquía, en la provincia de Tao. Es la primera de las cuatro grandes catedrales (junto a Svetitsjoveli, Bagrati y Alaverdi). La catedral de Oshki está unida a un complejo monástico, con el seminario, el comedor y pequeñas iglesias aún conservadas. Era el antiguo centro cultural y educativo georgiano en Tao. Referencias
Oshki

Oshki (en géorgien ოშკი) ou Oshk Vank (en arménien Օշկ Վանք) est un monastère arméno-géorgien[réf. nécessaire] fondé dans la seconde moitié du Xe siècle et localisé au Tayk / Tao, dans le nord-est de l'actuelle Turquie. L'église principale, Saint-Jean-le-Baptiste, est érigée de 963 à 973. Histoire La fondation du monastère est supportée par les princes géorgiens Bagrat II de Tao Supérieur et David III d'Ibérie. Il est utilisé par des Arméniens chalcédoniens.[Quand ?] Le monastère d'Oshki était un centre important de la littérature géorgienne et de l'enseignement au cours du Moyen Âge. Notes et références Portail de la Turquie Portail de la Géorgie Portail de l’Arménie • Monastères arméniens
Chiesa di Notre Dame de l'Assomption (Istanbul)

La Chiesa di Notre-Dame de l'Assomption o Chiesa Francese di Kadıköy è una chiesa cattolica neoclassica situata nella parte asiatica di Istanbul, in Turchia. Ubicazione La chiesa è situata a Cem Sokağı 11, nel quartiere di Moda del distretto di Kadıköy di Istanbul. Come tutte le chiese della città non affaccia direttamente sulla strada, ma è separata da essa da un muro. Storia La chiesa venne completata nel 1865 su progetto dell'architetto italiano Giovanni Battista Barberini. Essa venne edificata per servire la numerosa comunità levantina del quartiere di Moda, che veniva popolandosi in quegli anni. Attività La chiesa è in funzione, e la messa viene officiata in francese e in turco. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su chiesa di Notre Dame de l'Assomption
Cacabey Madrasa

Cacabey Madrasa (Turkish: Cacabey Medresesi) is a historic Seljuk-era madrasa located in Kırşehir, Turkey. Built between 1272 and 1273 during the reign of the Anatolian Seljuk Sultanate, it originally functioned as an astronomical observatory and educational institution. Today, it serves as a mosque and is one of the most prominent landmarks in central Anatolia. Cacabey Madrasa, one of the Anatolian Seljuk madrasahs, was added to the UNESCO World Heritage Tentative List in 2014. History Cacabey Madrasa was commissioned by Nur al-Din ibn Jaja, the Seljuk governor of Kırşehir, who was a prominent statesman and patron of science and education. The building was completed in 1272–1273 (Hijri 671) during a period of intellectual and scientific activity in the Seljuk realm. It was particularly dedicated to the teaching of astronomy, making it one of the earliest examples of an observatory-integrated educational complex in the Islamic world. Architecture The madrasa exemplifies the stone masonry and ornamental features of Seljuk architecture. The structure consists of a rectangular courtyard surrounded by classrooms and student cells. The portal is richly decorated with muqarnas and geometric carvings. One of its most distinctive features is the minaret and the dome structure which is believed to have served astronomical purposes, such as observing celestial bodies through strategically placed openings. Observatory function What sets Cacabey Madrasa apart from many other madrasas is its integration of an observatory within the building's layout. Several architectural elements, such as the cylindrical tower and dome, suggest that it was used for sky observations. The Seljuks were known for their interest in astronomy, and this structure reflects the scientific curiosity of the time. Modern use In later centuries, the madrasa ceased its educational function and was converted into a mosque. It was restored multiple times, particularly during the Republican era. Today, Cacabey Madrasa functions as a mosque and remains open to visitors as a cultural heritage site. It is listed as a protected monument by the Turkish Ministry of Culture and Tourism. See also Astronomy in the medieval Islamic world References External links Official tourism page of Cacabey Madrasa Archnet – Cacabey Madrasa
Grand Mosque of Sivrihisar

Sivrihisar Grand Mosque (Turkish: Sivrihisar Ulu Camii) is a historic mosque in Sivrihisar, Turkey. The mosque is located in Sivrihisar ilçe (district) of Eskişehir Province. It was built by Leşker Emir Celaleddin Ali in 1231–1232 during the reign of Anatolian Seljuk Sultan Kayqubad I (r. 1220–1237). It later underwent two restorations, in 1275 by Eminüddin Mikail bin Abdullah, the regent of Kaykhusraw III (r. 1265–1284), and in 1440 by Hızır Bey, a judge in Sivrihisar and later the first judge in Istanbul. The mosque is one of only five examples of wooden-columned architectural technique in Anatolia. The ground area of the mosque is 1,485 m2 (15,980 sq ft). It has a rectangular plan. The outer walls are of ashlar. It has four entrances. Marble inscriptions showing the historical restoration dates are found on the northern and eastern gates. The roof is covered by tiles, which were replaced by lead sheet not long ago. The roof is carried by 67 wooden columns, of which upper parts are decorated by, mostly in green, red and black colors, engravings of traditional figures. Some columns stand on stone base having ancient column head. It is likely that the stone columns heads originate from Pessinus, an ancient city known as Ballıhisar today close to Sivrihisar. There are six naves in east-west direction. The middle naves are higher than the others resembling the historic Turkic tents used in the nomadic era in Central Asia. The mosque's minbar, the pulpit, is a masterwork made by Horasanlı İbni Mehmet in 1245, and is famous for its ornaments in geometrical and floral design engraved in walnut wood. It is believed that the minbar was brought here from the Sivrihisar Kılıç Masjid, which was demolished in 1924. The minaret was added by Osman oğlu Hacı Habib in 1409–1410 according to its inscription. World Heritage Site status This site was added to the UNESCO World Heritage List on 2023 in the Cultural category. Gallery References
Велика мечеть Сіврихісар

Велика мечеть Сіврихісара (тур. Sivrihisar Ulu Camii) — історична мечеть у місті Сіврихісар, Туреччина. Мечеть розташована в районі Сіврихісар ільче (район) провінції Ескішехір. Вона була побудована Лешкером Еміром Целаледдіном Алі в 1231—1232 рр. за правління конійського султана Кей-Кубада I (1220—1237). Її двічі реставрували, в 1275 році Емінюддін Микаїл бін Абдулла за правління регента Кей-Хосров III (1265—1284), і в 1440 році Хизир Бей, суддя в Сіврихісарі, а пізніше перший суддя в Стамбулі. Мечеть є рідкісним зразком архітектурної техніки дерев'яних колон в Анатолії разом із чотирма іншими. Площа землі мечеті — 1485 кв. м. Вона має прямокутний план. Зовнішні стіни з ашлару. Має чотири входи. На північній та східній брамі знаходяться мармурові написи, що показують дати побудови. Дах покритий черепицею, яку недавно замінили свинцевим листом. Всередині дах тримають 67 дерев'яних колон, з яких верхня частина прикрашена пофарбованими переважно в зелений, червоний та чорний кольори гравюрами традиційних фігур. Деякі колони стоять на кам'яній основі. Цілком імовірно, що голова кам'яних колон походить від Пессінуса, древнього міста, відомого як Баллігісар, поблизу Сіврихісара. У мечеті є шість нефів. Середні нефи вищі за інші, що нагадують історичні тюркські намети, використовувані в кочову епоху Середньої Азії. Мінбар, амвон, є шедевром, зробленим Хорасанлі Ібні Мехметом в 1245 році, славиться своїми прикрасами у вигляді геометричних і квіткових візерунків, вигравюруваних у горіховому дереві. Вважається, що мінбар був привезений сюди від Сіврихісара Маліда Сіліріхара, який був знесений у 1924 році. Мінарет був доданий Османом Оглу Хачі Хабібом у 1409—1410 рр. відповідно до напису на ньому. Статус місця всесвітньої спадщини Це місце було внесено до Списку всесвітньої спадщини ЮНЕСКО 13 квітня 2016 року в категорії «Культура». Галерея Примітки
Chiesa della Panaghia Balinu

La chiesa della Panaghia Balinu (in greco Ιερός Ναός Κοιμήσεως τῆς Θεοτόκου Βαλίνου?, Ierós Naós Koimīseōs tīs Theotókou Balínou, "Chiesa della Dormizione della Theotokos Balinu"; in turco Panayia Balino kilisesi) è una chiesa greco-ortodossa situata nella mahalle di Ayvansaray, nel distretto di Fatih della città di Istanbul, in Turchia. Ubicazione La chiesa si trova su Mahkeme Altı Sokak N. 38, nella mahalle di Ayvansaray, nel distretto di Fatih, a Istanbul. Etimologia Sull'origine del termine Balinou (Μπαλινού), esistono due teorie prevalenti tra gli studiosi: alcuni ritengono che esso derivi da una corruzione del nome dell'Imperatore Valente o da strutture a lui collegate (come l'acquedotto o proprietà imperiali) che un tempo si trovavano in quell'area o che i residenti associavano a quel nome. Più probabilmente, il termine greco Balinou indicava una specifica proprietà o una zona vicino alle mura teodosiane dove sorge la chiesa. Dedica La chiesa è dedicata alla Panaghia (vergine Maria "tutta Santa"). Storia Menzionata già nel 1583 nel catalogo di Trifon Korobejnikov, compilato in quell'anno e poi nel 1593 per lo Zar di Russia, la chiesa fu ricostruita nel 1730 dopo essere stata distrutta da un incendio. Essa è stata restaurata nel 1843, 1877, 1912 e 1992. Descrizione La chiesa ha una pianta basilicale rettangolare e al suo interno si trova l'Aghiasma di Ayios Menas. Ha importanza storica ma non artistica. La chiesa è aperta al culto. Note Bibliografia (EN) John Freely, Blue Guide Istanbul, W. W. Norton & Company, 1991, ISBN 0-7136-3275-5. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sulla chiesa della Panaghia Balinu
Marmara Park

Marmara Park is a shopping center in Esenyurt, Istanbul, Turkey. Launched on October 17, 2012, by ECE Turkey, the establishment involved a €220 million investment, covering a 100,000 square meter expanse that was previously occupied by the Tatilya amusement park. The shopping center has more than 250 stores and a parking facility accommodating up to 4,000 vehicles. The shopping center operates from 10:00 to 22:00. Establishment The foundation for the Marmara Park Shopping Center (Mall) was laid 2011, to be constructed through the collaboration of ECE Turkey, a subsidiary of the German ECE, and Deutsche Bank's investment company DWS, along with Finansbank, İş GYO, and Kayı İnşaat. The Marmara Park Mall, which has an investment volume of 220 million euros, was held at the construction site in Esenyurt. The ECE holds 50% stake in the Marmara Park investment, while the remaining 50% is owned by Deutsche Bank's investment company DWS. Finansbank is participating as the financing bank, providing a loan of 115 million euros for the project. The land for the construction of the Marmara Park Mall was provided by İş GYO, and Kayı İnşaat, which has been involved in ECE's shopping center projects in Europe, is the company responsible for the construction of the Marmara Park project. The shopping center is located in the Beylikdüzü Esenyurt area, one of Istanbul's fastest-growing centers, situated on the E-5 Highway. Large-scale residential areas was planned in the construction phase in the region. Research indicates that while the population in the area is rapidly increasing, approximately 4 million people currently reside within the attraction area of the Marmara Park Mall. With a total leasable area of 100,000 square meters, including the Bauhaus Building Market and Real Hypermarket, Marmara Park is Turkey's first galactic-themed shopping center. Which offering visitors a brand-new shopping galaxy with 250 stores and a parking area for 4,000 vehicles. Before construction began, approximately 40% of the mall's leasable area had already been rented out. References
Ankara YHT vasútállomás

Az Ankara Tren Garı (magyar nyelven Ankara vasútállomás) vagy más néven Ankara Yüksek Hızlı Tren Garı (magyar nyelven Ankara vasútállomás), rövidítve ATG, egy vasútállomás és egy vegyes használatú kereskedelmi épület Törökországban, Ankarában. Az épületben bevásárlóközpont, ötcsillagos szálloda és kereskedelmi irodák, valamint a YHT nagysebességű vonatok előcsarnoka található. Az Ankara vasútállomás mellett található ATG terminál az Ankara állomás által használt terület déli felén épült, a korábbi két, elővárosi vonatokat kiszolgáló peron és tárolóvágányok helyén. Az épületet 2016. október 29-én, a Török Köztársaság kikiáltásának 93. évfordulóján nyitották meg hivatalosan, az épület alatt található Ankara állomás nagysebességű peronjaival együtt. Az épület a Török Államvasutak (TCDD) tulajdonában van, és egy Ankara Tren Gar İşletmesi A.Ş. nevű magánvállalat üzemelteti. A TCDD Taşımacılık az épületet jegy- és információs pultjainak, váróterének és VIP/CIP várójának használja. Az épület magassága 30 m, nyolc emelete van. Vasútvonalak Az állomást az alábbi vasútvonalak érintik: Isztambul–Ankara nagysebességű vasútvonal Ankara–Sivas nagysebességű vasútvonal Kapcsolódó állomások A vasútállomáshoz az alábbi állomások vannak a legközelebb: Eryaman YHT vasútállomás (Halkalı vasútállomás, Isztambul–Ankara nagysebességű vasútvonal) Kayaş vasútállomás (Sivas vasútállomás, Ankara–Sivas nagysebességű vasútvonal) Képgaléria Kapcsolódó szócikkek Törökország vasúti közlekedése Jegyzetek További információk ATG page Ankara Tren Garı
Таксим джамия

Таксим джамия (на турски: Taksim Camii) е джамия и комплекс на площад Таксим, Истанбул. Проектирана е от двама турски архитекти в стил арт деко и може да побере до 3000 богомолци едновременно. Строителството започва на 17 февруари 2017 г. и продължава четири години. Джамията е тържествено открита с петъчна молитва, на която присъства президентът Реджеп Таип Ердоган на 28 май 2021 г. Земята, върху която е построена джамията, в момента е собственост на Генерална дирекция на фондациите. История Планът за джамия на площад Таксим се изготвя от 1952 г. „Асоциацията за изграждане и поддържане на джамията Таксим“ е основана с цел да построи джамия на площад Таксим, но е затворена след военния преврат през 1980 г. в Турция. Държавният съвет спира проекта за джамията Таксим през 1983 г. с мотива, че той „не е в обществен интерес“. Джамията Таксим остава в дневния ред на правителствата на Тургут Йозал през 80-те години на миналия век и Неджметин Ербакан през 1996 г. Проектът винаги е бил внимателно разглеждан от медиите и е срещал правни пречки, тъй като площад Таксим е тясно свързан с републиканизма и секуларизма. Съдът възразява срещу строежа на джамията с мотива, че това би било в противоречие с обществения интерес. Президентът Реджеп Тайип Ердоган подкрепя идеята за джамията, откакто става кмет на Истанбул през 1994 г. Перспективата за новата джамия е един от елементите на протестите в парка Гези през 2013 г. През януари 2017 г. джамията е одобрена от Съвета за опазване на паметниците на културата, който контролира изграждането на защитени исторически обекти, като по този начин е премахната и последната пречка пред нейното изграждане. Процес на изграждане След одобрение за изграждането на джамията от Истанбул № 2 Регионален съвет за защита на културното наследство на 19 януари 2017 г. е обявено, че някои малки офиси и съоръжения ще бъдат разрушени. Подготовката на обекта започва на 9 февруари 2017 г. Ахмет Мисбах Демирджан, кмет на район Бейоулу, назначава Шефик Биркийе за архитект на джамията на 10 февруари 2017 г.; Със Sur Yapı е сключен договор да извърши строителството му. Локация Джамията се намира точно зад Таксим Максеми, каменното хранилище за вода, построено от Махмуд I през 1731 г. Джамията е обърната към културния център Ататюрк срещу площад Таксим. Пешеходния търговски булевард Истиклял минава от площад Tаксим до джамията. Гръцката православна църква Света Триада е от другата страна на булевард Истиклял от джамията. Архитектурни характеристики С изключение на двете минарета, височината на джамията е приблизително 30 м, което я прави на същата височина като двете исторически църкви в близост. Джамията е проектирана в модерен стил на традиционния куполен стил, свързан със Синан, и е умело пригодена, за да пасне на затворената й обстановка. Комплексът включва конферентна и изложбена зала и подземен паркинг. Източници
Taksim-Moschee

Die Taksim-Moschee (türkisch: Taksim Camii) ist eine Moschee in Beyoğlu beim zentralen Taksim-Platz in Istanbul. Anfänge und Entwicklung Auf dem Taksim-Platz eine Moschee zu bauen, war bereits 1968 ein erstes Mal zum Thema geworden. Das heutige Grundstück, auf dem die Moschee gebaut wird, wurde 1977 für den Bau einer Moschee reserviert. Ein 1983 gefällter Entscheid des Danıştay (Staatsrat) blockierte jedoch den Moscheebau. 2011 wurde das Thema einer Moschee auf dem Taksim-Platz wieder aktuell. Ein Jahr später verkündete der Bürgermeister des Stadtbezirks von Beyoğlu, Ahmet Misbah Demircan, den Projektstart. Den Wettbewerb hatten die beiden Architekten Şefik Birkiye und Selim Dalaman gewonnen. Birkiye hatte zuvor auch den neuen Präsidentenkomplex in Ankara entworfen. Am 19. Januar 2017 hatte der Rat für die Erhaltung des Kultur- und Naturerbes der Region Istanbul II dem Vorhaben zugestimmt. Die Grundsteinlegung ist am 10. Februar 2017 erfolgt. Die Firma Sur Yapı gab bekannt, sämtliche Kosten zu übernehmen und der Bevölkerung Istanbuls ein Geschenk machen zu wollen. Details zur Höhe der Kosten wurden nicht veröffentlicht. Die Moschee wurde am Freitag, dem 28. Mai 2021 unter Anwesenheit des türkischen Präsidenten Recep Tayyip Erdoğan eröffnet. Moscheekomplex Die Moschee wurde auf einem Grundstück von 15.000 Quadratmetern erbaut und kann 960 Menschen aufnehmen. Das unterirdische Parkhaus hat 165 Parkplätze. Des Weiteren gibt es Versammlungs- und Ausstellungsräume. Im hinteren Teil des Komplexes liegt im Untergeschoss, das durch den nach Westen abfallenden Hang ebenerdig erreicht wird, das zweigleisige Depot der Museumsstraßenbahnlinie T2. Die Minaretthöhe von 30,3 Metern wurde bewusst so gewählt, dass die Hagia-Triade-Kirche und Surp-Asdvadzadzin-Kirche, die in der Nähe der Moschee stehen, nicht überragt werden. Die von Sultan Mahmud I. im Jahre 1731 erbaute Wasserversorgungsanlage Taksim Maksem wurde bei der Projektierung miteinbezogen, da sie unmittelbar vor dem Baufeld steht. Die Außenfassade wurde dem Maksem angepasst, wodurch es vom Taksim-Platz aus gesehen wie ein Bestandteil des Moscheekomplexes wahrgenommen wird. Einzelnachweise
Moschea di Taksim

La Moschea di Taksim (in turco Taksim Camii) è un complesso di moschee che si trova in piazza Taksim ad Istanbul. Storia Il progetto per una moschea in piazza Taksim è risale al 1952 ma il Consiglio di Stato ha interrotto il progetto nel 1983 con la motivazione che "non era nell'interesse pubblico". Il progetto per la Moschea di Taksim è rimasto comunque in agenda durante i governi di Turgut Özal negli anni '80 e Necmettin Erbakan nel 1996, ma ha sempre incontrato ostacoli perché piazza Taksim era strettamente associata al repubblicanesimo e al laicismo. Anche il presidente Recep Tayyip Erdogan aveva sostenuto l'idea della moschea quando era diventato sindaco di Istanbul nel 1994 e la prospettiva della realizzazione di nuova moschea era stata causa delle proteste di Gezi Park nel 2013. Nel gennaio 2017 il progetto è stato finalmente approvato e Şefik Birkiye è stato nominato architetto della moschea e Sur Yapı è stato incaricato di eseguirne la costruzione. La costruzione è iniziata il 17 febbraio 2017 ed è durata quattro anni. La moschea è stata inaugurata il 28 maggio 2021 con una preghiera del venerdì alla presenza del presidente, Recep Tayyıp Erdoğan. Posizione La moschea si trova proprio dietro Taksim Maksemi, il deposito d'acqua in pietra costruito da Mahmud I nel 1731, e di fronte al Centro Culturale Atatürk che si trova dalla parte opposta di piazza Taksim. La via pedonale dello shopping, Istiklal Caddesi, parte da piazza Taksim proprio accanto alla moschea. Caratteristiche architettoniche È stata realizzata in stile Art Deco, e può contenere fino a 3.000 fedeli contemporaneamente. Escludendo i due minareti, l'altezza della moschea è di circa 30 metri, ed è stata progettata in una versione moderna del tradizionale stile a cupola associato a Sinan. Inoltre è stata sapientemente adattata per adattarsi al suo ambiente ristretto e il complesso comprende una sala conferenze ed esposizioni e un parcheggio sotterraneo. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Moschea di Taksim
Moscheea din Taksim

Moscheea din Taksim (în limba turcă Taksim Camii) este o moschee din Istanbul, Turcia. Aceasta este una dintre cele mai noi edificii religioase din oraș, fiind localizată în celebra Piață Taksim. Istorie și arhitectură Proiectul ridicării acestei moschei datează din jurul anului 1952 când s-a creat și Asociația pentru Construirea și Administrarea Moscheii din Taksim. Nu s-a concretizat însă, proiectul fiind complet abandonat în anul 1983 când Consiliul de Stat al Turciei a decis că nu reprezintă o prioritate de interes public. Spre finalul anilor 80', politicienii conservatori Turgut Özal și Necmettin Erbakan au adoptat ca obiectiv politic în programele lor construcția acestei mari moschei. De fiecare dată, mass-media și diferiți reprezentanți ai societății civile s-au opus proiectului, organizând chiar un protest în anul 2013. Președintele Recep Tayyip Erdoğan, un apărător al cauzei conservatorilor, a hotărât să se implice, iar în ianuarie 2017 a primit aviz favorabil din partea guvernului. Construcția propriu-zisă a moscheii a început foarte repede după aprobarea proiectului, în februarie 2017. Guvernul turc și primăria din sectorul Beyoğlu al Istanbulului s-au ocupat de lucrări. Șefik Birkiye și Selim Dalaman au fost arhitecții desemnați. Lucrările au fost finalizate la începutul anului 2021, rezultând un edificiu monumental, într-un stil neo-otoman cu influențe de Art Deco ce domină Piața Taksim. În 28 mai 2021, a avut loc prima rugăciune de vineri și moscheea a fost inaugurată în prezența președintelui Recep Tayyip Erdoğan. Galerie de imagini