Хафса Султан

Хафса́-султа́н (тур. Ayşe Hafsa Valide Sultan, 1478/1479 — †19 березня 1534) — політична діячка, перша валіде-султан (1520-1534) Османської імперії, меценатка. Наложниця Селіма I Грізного і мати султана Сулеймана І Пишного. Була найзначущою і найвпливовішою фігурою не тільки в палаці, а й за його межами. Нерідко втручалася в державну політику. Мала свій дохід і самостійно ним розпоряджалася, часто допомагала бідним. Походження, ім'я й титулування В історичних документах та дослідженнях матір султана Сулеймана I називають іменами Хафса, Хафізе, Айше Хафса та Айше. Деякі джерела вважали матір'ю Сулеймана I дочку кримського хана Менглі I Герая, що носила ім'я Айше, проте вона не могла бути матір'ю султана, тому що стала дружиною Селіма I тільки в 1511, тоді як Сулейман народився в 1494 році. Ймовірно, через неправильну думку про те, що Айше була матір'ю Сулеймана I, і виникла плутанина з іменами. Документальних підтверджень тому, що матір'ю Сулеймана I була кримчанка, немає; деякі джерела називають матір'ю Сулеймана I представницю династії правителів Дулкадирогуллари, проте цьому також немає жодних доказів. Найімовірніше Хафса-султан була європейкою, туркенею чи черкескою. Батьком Хафси Олдерсон і Сакаоглу називають Абдюлмуїна, проте це ім'я (або імена Абдюлхай, Абдуррахман та інші похідні від Абдулли) записували в гаремних книгах як ім'я батька для всіх наложниць при прийнятті ними ісламу. До введення титулу валіде матері султанів носили титул хатун і, хоча численні джерела називають мати Сулеймана Хафса-султан, найімовірніше, за життя її називали Хафса-хатун. Недждет Сакаоглу пише, що Хафса стала останньою матір'ю султана, що носила титул хатун, а Керолайн Фінкель зазначає, що першою жінкою, що носила титул валіде-султан офіційно, стала Нурбану-султан, мати султана Мурада III. Валіде-султан У 1520 році, зі сходженням на престол сина отримала титул валіде-султан (тур. мати султана), вперше в Османській імперії. Була найзначущою і найвпливовішою фігурою не тільки в палаці, а й за його межами. Нерідко втручалася в державну політику. Мала свій дохід і самостійно ним розпоряджалася, часто допомагала бідним. Діти Сини: Сулейман I Пишний (*1494 — †1566) Доньки: Хатідже Султан (*1496 — †1543) — названа в честь першої дружини пророка Бейхан Султан (*1497 — †1559), Фатма Султан (*1500 — †1570) Смерть Померла 19 березня 1534 року в Стамбулі, у віці 54 років. Похована поряд з чоловіком в мавзолеї-мечеті Явуз Селім у районі Фатіх, у Стамбулі. У 1884 році мавзолей сильно зруйнував землетрус, відновні роботи почалися в першому десятилітті XX століття. Вшанування пам'яті У Манісі, в Туреччині, на честь Хафси Султан встановлене погруддя. З ім'ям Хафси пов'язаний один із фестивалів Маніси — «Месір маджуну». За народною легендою, одного разу, коли валіде-султан захворіла, лікарі приготували для неї мазь із суміші різних приправ і назвали її «Месір». Мати султана одужала і наказала подарувати мазь усім хворим городянам. Відтоді, на згадку про цю подію, у Манісі проводять фестиваль «Месір маджуну» — біля мечеті Мурадіє, побудованої за проєктом архітектора Сінана. З паперті мечеті роздають мазь всім бажаючим, а на вулицях міста влаштовують костюмовану ходу. Флакони з маззю, яка, як вважається, зцілює всі хвороби, продають в ці дні по всьому місту. 19 березня, день смерті валіде, досі поминають в Туреччині як день однієї з найулюбленіших і найшанованіших народом жінок. У кіно 50-серійний телесеріал «Роксолана» (1996–2003, виробництво — Україна). У ролі валіде — Тетяна Назарова. Телесеріал «Хюррем Султан», у ролі валіде — Деніз Тюркалі (2003, Туреччина). Телесеріал «Величне століття. Роксолана», у ролі валіде — Небахат Чехре (2011–2013, Туреччина). Примітки Посилання Фінкель Керолайн. Історія Османської імперії: Видіння Османа. — М. : АСТ; Астрель, 2012. — 829 с. — (Всесвітня історія) — ISBN 978-5-17-043651-4. Alderson Anthony Dolphin. The Structure of the Ottoman Dynasty. — Oxf. : Clarendon Press, 1956. Uluçay, M. Çağatay. Padişahların Kadınları ve Kızları. — Is. : Ötüken, 2011. — ISBN 978-975-437-840-5. Bayat Ali Haydar. Hafsa Sultan // Islam Ansiklopedisi. — Is. : İslâm Araştırmaları Merkezi, 1997. — Vol. 15. Peirce Leslie P. The Imperial Harem: Women and Sovereignty in the Ottoman Empire. — Oxf.: Oxford University Press, 1993. — 374 p. — ISBN 01-950-8677-5. — ISBN 978-0-195-08677-5. Bahadıroğlu Yavuz. Resimli Osmanlı tarihi. — An.: Nesil yayınları, 2007. — 541 S. — ISBN 975-269-299-0. — ISBN 978-9-752-69299-2. Sakaoğlu Necdet. Bu mülkün kadın sultanları. — An. : ALFA/Tarih, 2015. — С. 199—201. — ISBN 978-605-171-079-2.