NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Tonga High School

Tonga High School es una escuela secundaria mixta ubicada en Nukualofa, Tonga. Historia La institución fue establecida en 1947 por el príncipe Tungi, quien más tarde se convertiría en el rey Taufa'ahau Tupou IV. Se buscaba proporcionar una oportunidad para que los estudiantes alcanzaran un nivel de educación equivalente al ofrecido en países vecinos como Nueva Zelanda y Australia.​ Las instalaciones fueron construidas con apoyo del gobierno chino, y fueron inauguradas el 2 de julio de 2005. Las mismas incluyen 34 aulas y 18 laboratorios y pueden alojar a más de mil estudiantes.​ En 2009 se construyó un gimnasio, una piscina y un estadio deportivo. En 2005 habían 1154 estudiantes matriculados.​ En la institución hay cuatro casas, las cuales son: Nua (Amarillo), Kava (Rojo), Sangone (Azul) y Tele'a (Verde). La actual directora es 'Amelia Fuko Folaumahina. El 20 de enero de 2023 se realizó la ceremonia inaugural de la construcción de un complejo deportivo en las instalaciones del centro por parte del Gobierno de la República Popular China.​ El Tonga High School Indoor Stadium fue inaugurado por el príncipe Tupouto'a Jorge Constantino el 22 de agosto de 2024.​ Notables Docentes Sosefo Fe'aomoeata Vakata, político Afuʻalo Matoto - político Sialeʻataongo Tuʻivakanō, ex-primer ministro Estudiantes Viliami Latu, político Pita Taufatofua - practicante de taekwondo australiano Clive Edwards, antiguo miembro del Gabinete Rdo. Samisoni Fonomanu Tu'i'afitu, noble Dr. Futa Helu, filósofo, historiador, educador y fundador del Instituto Atenisi. Titilupe Fanetupouvava'u Tuita Tu'ivakano, miembro de la Casa de Tupou; Alta Comisionada en el Reino Unido.​ Referencias
Uanukuhihifu

Uanukuhihifu (auch: Uonuku Hihifo) ist eine Insel im Zentrum von Haʻapai im Pazifik, sowie ein kleiner Verwaltungsbezirk (ʻUiha). Sie gehört politisch zum Königreich Tonga. Die Insel hat ca. 450 Bewohner. Geografie Das Motu liegt an der Südspitze der Riffkrone, die von ʻUiha herkommt. Zusammen mit Uanukuhahaki und Tofanga gehört sie zur selben Riffkrone. Klima Das Klima ist tropisch heiß, wird jedoch von ständig wehenden Winden gemäßigt. Ebenso wie die anderen Inseln der Haʻapai-Gruppe wird Uanukuhihifu gelegentlich von Zyklonen heimgesucht. Einzelnachweise
Uonukuhihifo

Uonukuhihifo est une île du groupe de Haʻapai, aux Tonga. Elle est inhabitée. Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Uonukuhihifo » (voir la liste des auteurs). Article connexe Liste des îles des Tonga Portail des Tonga Portail des îles
Uonukuhihifo

Uonukuhihifo è un'isola disabitata delle Tonga. Amministrativamente appartiene alla divisione Haʻapai, nel distretto di 'Uiha. Si colloca nella parte orientale del paese, 150 km a nord-est di Nukuʻalofa, la capitale del paese. Geografia L'isola si trova sulla punta meridionale della barriera corallina proveniente da 'Uiha. Le isole più vicine sono Uonukuhahake e Tofanga. Note
Вавау

Вавау е островна група в северната част на архипелага на остров Тонга в Тихия океан. Намира се на 240 км северно от главния остров Тонгапату. Общата площ е 119 км², а населението е 14,283. Състои се от един голям и 40 по-малки острова. Най-големият остров Вавау (който дава името на цялата верига) е около 90 км². Единственият му град е пристанището Неяфу. Едно от най-добрите в света места за каране ка каяк. Островите са обградени с риф и покрити с буш, с тесни протоци и защитени в лагуна с размери 22 на 24 км. Източници
Vavaʻu

Vava‘u és l'illa principal del grup Vavaʻu, al nord de Tonga. De vegades s'ha transcrit com Vavao, i també s'anomena ‘Uta Vava‘u (en anglès Vava‘u Mainland) per distingir l'illa del grup. L'illa de Vavaʻu és una plataforma elevada de corall amb penya-segats a la costa nord i amb un litoral baix i irregular al sud que s'obre en una xarxa complexa de canals, badies i illes formant un dels ports naturals més protegits del Pacífic. La superfície total és de 89,74 km², i l'altitud màxima és de 204 m. La capital és Neiafu (18° 39′ S, 173° 59′ O), situada a la costa meridional. És la segona ciutat més poblada de Tonga. A Neiafu resideix el governador de la divisió administrativa de Vavaʻu. La població total de l'illa era de 12.238 habitants al cens del 1996. Illes del grup Vava‘u A la Polinèsia s'explica que les illes les va crear el déu Maui, que les va pescar del fons del mar amb el seu ham màgic i les va deixar surant. Els locals de Vavaʻu diuen que Maui va pescar l'illa de mala gana arrossegant-la. Per això té una gran badia oberta al sud amb un llarg rastre d'illots. En total hi ha unes 70 illes, de les quals 17 són habitades, distribuïdes en sis districtes. Les més importants són: Un pas elevat uneix les illes de Vavaʻu, Pangaimotu, Toula i ʻUtungake, situades davant de Neiafu. Com a prolongació al nord de la línia de volcans de Haʻapai, al grup Vavaʻu es troben algunes illes que són cons volcànics extints i altres que són illes en formació a partir de volcans submarins: Fonualei (abans Amargura) és una illa en forma cònica que s'eleva fins a 183 m amb un penya-segat vertical a la costa sud. Toku, a 43 km al nord de Vavaʻu, és una illa formada pel cràter d'un volcà actiu. Late és un con simètric de 5 km de diàmetre i 518 m d'altitud. Lateiki, 'petit Late', més conegut com a Metis Shoal, és un volcà submarí que es troba al sud de Late i en diverses ocasions a format una illa. Història El grup Vavaʻu va ser descobert pel gallec Francisco Mourelle, el 1781. El seu vaixell, La Princesa, es va desviar de la tradicional ruta del galió de Manila i va arribar en precàries condicions a la deshabitada Fonualei on no va poder desembarcar i la va anomenar Amargura. A Vavaʻu es va recuperar a Puerto Refugio (avui Port of Refuge). El port de l'illa Kapa s'anomena Port Maurelle en honor seu. Va anomenar al grup illes Mayorga en honor del virrei de Nova Espanya, el barceloní Martí de Mayorga. El 1787 hi va arribar el francès La Pérouse abans que es perdés el seu rastre en el Pacífic. Va anotar el nom natiu com a Vavao. L'italohispà Alessandro Malaspina s'hi va estar deu dies, el 1793, en la primera expedició científica espanyola.
Vavaʻu

Vavaʻu ist eine zum Königreich Tonga gehörende Inselgruppe im südlichen Pazifik. Geographie Die Vavaʻu-Gruppe misst etwa 23 km von Ost nach West und 25 km von Nord nach Süd. Zur Zeit der Volkszählung 2021 waren 18 der 34 gehobenen und dicht bewachsenen Inseln bewohnt. Vavaʻu hat 14.182 Einwohner (Stand 2021). Die Hauptinsel ʻUtu Vavaʻu ist mit 89,74 Quadratkilometern die zweitgrößte Insel Tongas. Vavaʻu ist ein schräg gehobenes Korallenriff mit im Norden mehr als 100 m hohen Klippen. An der Südseite löst sich die Inselgruppe in viele kleine Wasserwege und Inselchen auf. Der größte dieser Wasserwege, der fjordartige Ava Pulepulekai Channel, reicht 11 km ins Land bis zum Hafen von Neiafu, der einzigen Stadt Vavaʻus. Verwaltung Vavaʻu ist eine der fünf Divisionen, der obersten Verwaltungseinheiten des Königreichs Tonga. Sie wird in sechs Distrikte unterteilt: Neiafu (Hauptort: Neiafu), Pangaimotu (Pangaimotu), Hahake (Taʻanea), Leimatuʻa (Leimatuʻa), Hihifo (Longomapu), Motu (Hunga). Galerie Wirtschaft Durch seine landschaftliche Schönheit ist Vavaʻu besonders bei Seglern und anderen Touristen beliebt und eines der wichtigsten Touristikzentren Tongas. Von Mai bis Oktober ist der Hafen von Vavaʻu Ziel von Segelbooten aus aller Welt. Neben der Schönheit der Insel sind auch die in der Nähe ihre Jungen gebärenden Buckelwale und die betauchbaren Unterwasserhöhlen herausragende Attraktionen. Neben dem Tourismus sind Landwirtschaft und Fischerei die Haupteinnahmequellen der Bevölkerung. Die hier angebaute Vanille gehört zu den besten der Welt. Daneben gibt es ausgedehnte Plantagen mit Kokospalmen. Außerdem werden noch Riesenmuscheln und Perlen gezüchtet. Der Flughafen Vavaʻu befindet sich sieben Kilometer nördlich des Hauptorts Neiafu und wird regelmäßig von Real Tonga angeflogen, die Verbindungen auf andere Inselgruppen anbietet. Siehe auch ʻEneʻio Botanical Garden Weblinks Portal of the Island of Vavaʻu, Tonga (englisch) Vavaʻu Islands, Tonga, South Pacific (englisch/deutsch maschinell übersetzt) Vavaʻu Island in The Kingdom of Tonga (englisch) Detaillierte Karte von Vavaʻu mit Wassertiefen (JPG; 631 kB) Einzelnachweise
Vava'u

Vava'u es la isla principal del grupo Vava'u, al norte de Tonga. En ocasiones se ha transcrito como Vavao, y también se denomina 'Uta Vava'u (en inglés Vava‘u Mainland) para distinguir la isla del grupo. La isla Vava'u es una plataforma elevada de coral con acantilados en la costa norte y con un litoral bajo e irregular al sur que se abre en una compleja red de canales, bahías e islas formando uno de los puertos naturales más protegidos del océano Pacífico. La superficie total es de 89,74 km², y la altitud máxima es de 204 m. La capital es Neiafu (18°39′S 173°59′O), situada en la costa meridional. Es la segunda ciudad más poblada de Tonga. En Neiafu reside el gobernador de la división administrativa de Vava'u. La población total de la isla era de 12.238 habitantes en el censo de 1996. Islas del grupo Vava'u En la Polinesia se explica que las islas las creó el dios Maui, que las pescó del fondo del mar con su anzuelo mágico y las dejó flotando. Los locales de Vava'u dicen que Maui pescó la isla de mala gana arrastrándola. Por eso tiene una gran bahía abierta en el sur con un largo rastro de islotes. En total hay unas 70 islas, de las cuales 17 están habitadas, distribuidas en seis distritos. Las más importantes son: Un paso elevado une las islas de 'Uta Vava'u, Pangaimotu, Toula y 'Utungake, situadas delante de Neiafu. Como prolongación al norte de la línea de volcanes de Ha'apai, en el grupo Vava'u se encuentran algunas islas que son conos volcánicos extinguidos y otras que son islas en formación a partir de volcanes submarinos: Fonualei es una isla de forma cónica que se eleva hasta los 183 metros con un acantilado vertical en la costa sur. Toku, a 43 km al norte de Vava'u, es una isla formada por el cráter de un volcán activo. Late es un cono simétrico de 5 km de diámetro y 518 m de altitud. Lateiki, petit Late, más conocido como Metis Shoal, es un volcán submarino que se encuentra al sur de Late y en diversas ocasiones ha formado una isla. Geografía Clima Historia El grupo Vava'u fue descubierto por el español Francisco Mourelle en 1781. Su barco, La Princesa, se desvió de la tradicional ruta de Manila y llegó en precarias condiciones a la deshabitada Fonualei, donde no pudo desembarcar y la bautizó como Amargura. En Vava'u se recuperó en Puerto Refugio (hoy en día Port of Refuge). El puerto de la isla Kapa se llama Port Maurelle en su honor. Denominó al grupo islas Mayorga en honor al virrey de Nueva España, el barcelonés Martín de Mayorga. En 1787 llegó el francés La Pérouse antes de que se perdiera su rastro en el Pacífico. Anotó el nombre nativo como Vavao. En 1793 los capitanes de la Armada Real (española), el italohispano Alessandro Malaspina y José de Bustamante y Guerra, pasaron allí diez días durante el «Viaje científico y político alrededor del mundo», más conocido como "Expedición Malaspina". Véase también Jardín Botánico 'Ene'io Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una galería multimedia sobre Vava'u. Mapa e imágenes de Vava'u Archivado el 27 de septiembre de 2016 en Wayback Machine. Referencias
Vavaʻu

Vavaʻu est un ensemble d'îles aux Tonga, composé d'une île principale et de quarante îles plus petites formant des îles coralliennes surélevées. D'après les légendes, Maui l'aurait amené à la surface en pêchant. La pointe la plus élevée à Vavaʻu s'élève à deux cent quatre mètres au-dessus du niveau de la mer. La capitale est Neiafu, deuxième plus grande ville des Tonga. C'est à Vavaʻu que le roi George Tupou Ier proclame le Code de Vava'u en 1839. Galerie Références Voir aussi Bibliographie Gerstle, Donna, Gentle People, into the Heart of Vava'u, Kingdom of Tonga 1781-1973, Tofua Press, 1973 Portail des Tonga Portail des îles
Vavaʻu

Vavaʻu è una divisione delle Tonga con 14 283 abitanti al censimento 2021. Il capoluogo è Neiafu. Storia Don Francisco Mourelle de la Rúa, al comando della fregata spagnola Princesa, fu il primo europeo a visitare Vavaʻu il 4 marzo 1781. Il capitano James Cook sapeva delle isole un decennio prima, ma la gente di Haʻapai gli aveva detto che non sarebbe stato un bene per lui andarci in quanto non c'era un porto. Mourelle invece, in disperato bisogno di un porto, lo trovò proprio a Vavaʻu, dopo essere passato a Fonualei e Late. L'esploratore diede al porto di Vavaʻu, vicino a Neiafu, il nome di "Porto di Rifugio" (Puatalefusi o Lolo-ʻa-Halaevalu), sebbene il suo porto di rifugio originario fosse stato la baia sulla costa occidentale dell'isola principale, vicino a Longomapu. Dodici anni dopo, nel 1793, Alessandro Malaspina visitò la zona dando seguito alle indagini di Mourelle. Le navi baleniere furono tra i primi visitatori regolari delle isole. La prima registrata fu la Fanny, il 17 giugno 1823, e l'ultima fu la Robert Morrison, da luglio a settembre 1883. Queste navi attraccavano sulle isole per l'acqua, il cibo e la legna e talvolta reclutavano isolani per servire come membri dell'equipaggio a bordo. Nel 1839, il Re di Tonga, George Tupou I, istituì il codice di leggi a Vavaʻu. Geografia antropica Suddivisioni amministrative La divisione è suddivisa in 6 distretti: Hahake con una popolazione di 2 177 Hihifo con una popolazione di 1 994 Leimatu'a con una popolazione di 2 873 Motu con una popolazione di 659 Neiafu con una popolazione di 5 377 Pangaimotu con una popolazione di 1 203 Geografia Vavaʻu è un gruppo di isole, costituito da una grande isola, 'Utu Vava'u, e circa 80 isole più piccole. Il gruppo di isole Vava'u si estende su un'area che misura circa 21 km da est a ovest e 25 km da nord a sud. L'isola principale di ʻUtu Vavaʻu, circa 97 km², è la seconda isola più grande di Tonga. Isole di Vavaʻu Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Vava'u Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Vava'u Collegamenti esterni Vava'u, su sapere.it, De Agostini. (EN) Vavaʿu Group, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Vava'u

Vava'u is een eilandengroep in Tonga, bestaande uit een groot eiland (ook Vava'u genaamd) en meer dan 50 kleinere. Het grote eiland is 89 km2 groot en het hoogste punt is Mount Talau (131 m). De hoofdstad is Neiafu, de op een na grootste plaats in Tonga. Het eiland is ontstaan door vulkanische activiteit en wordt al 2000 jaar bewoond. De eerste Europeaan op het eiland was de Spaanse commandant Francisco Mourelle, op weg van de Filipijnen naar Mexico. Het eiland heeft een aantal toeristische attracties, waaronder vissen, walviskijken, duiken en snorkelen. Ook heeft het een groot aantal bijzondere schelpen op de stranden. Er zijn directe vluchten vanaf Tongatapu, en er is een veerdienst van Nuku'alofa naar Vava'u (24 uur). Ook is het goed bereikbaar vanuit Samoa en Fiji, waardoor het steeds populairder bij toeristen wordt. Externe link Index voor Vava'u
Vavaʻu

Vavaʻu – jeden z trzech głównych archipelagów wchodzących w skład Tonga na Oceanie Spokojnym. Składa się z jednej dużej wyspy oraz 40 mniejszych. Vavaʻu wystaje do 204 m ponad poziom morza. Stolicą wyspy jest Neiafu, trzecie co do wielkości miasto na Tonga. Głównym zajęciem mieszkańców jest rybołówstwo. Vavaʻu jest znane ze swoich pięknych, nieskażonych plaż. Linki zewnętrzne www.vavau.to. vavau.to. [zarchiwizowane z tego adresu (2014-05-12)]. Przewodnik turystyczny po archipelagu (ang.)
Vava'u

Vava´u é a ilha principal do grupo Vava'u, no norte de Tonga. Surge por vezes transcrita como Vavau, e também se denomina ´Uta Vava´u para distinguir a ilha do arquipélago, que tem o mesmo nome (grupo Vava'u). A ilha Vava'u é uma plataforma elevada de coral com uma complexa rede de canais, baías e ilhas formando um dos portos naturais mais protegidos do Pacífico. A área total é de 89,74 km², e a altitude máxima é de 204 m. A capital é Neiafu (18° 39′ S, 173° 59′ O), situada na costa meridional. É a segunda cidade mais povoada de Tonga, depois da capital do país. Em Neiafu reside o governador da divisão administrativa de Vava'u. A população total da ilha era de 12.238 habitantes no censo de 1996. Ilhas do grupo Vava´u Na Polinésia há um mito que descreve como que as ilhas foram criadas pelo deus Maui, que as "pescou" do fundo do mar com o seu anzol mágico e as deixou flutuando. Os locais de Vava'u dizem que Maui pescou a ilha de arrastando-a. Por isso tem uma grande baía aberta no sul com um longo rasto de ilhéus. No total há cerca de 70 ilhas, das quais 17 estão habitadas, e distribuídas por seis distritos. As mais importantes são: História O grupo Vava'u foi descoberto pelo italo-galego Francisco Mourelle em 1781. O seu barco, A Princesa, desviou-se da tradicional rota de Manila e chegou em precárias condições à desabitada Fonualei, onde não pôde desembarcar e baptizou-a como Amargura. Em Vava'u recuperou-se em Porto Refúgio (hoje Puatalefusi). O porto da Ilha Kapa chama-se Port Maurelle em sua honra. Denominou o grupo como Ilhas Mayorga em honra ao vice-rei da Nova Espanha, o barcelonês Martí de Mayorga. Em 1787 chegou o francês Jean-François de La Pérouse antes de se perder o seu rasto no Pacífico. Anotou o nome nativo como Vavau. Em 1793 o italo-hispano Alessandro Malaspina passou dez dias na primeira expedição científica espanhola no Pacífico Sul. Referências
Вавау (архипелаг)

Острова́ Вава́у (англ. Vava'u) — группа островов в северной части архипелага острова Тонга. Принадлежит королевству Тонга, входящая в одноименный округ. География Простирается с запада на восток на 21 км и с севера на юг на 25 км. Населены 21 из 34 высоких и густо покрытых растительностью островов на общей площади 121 км². Главный остров — Вавау, по которому названа вся группа островов, насчитывает 90 км² и является вторым по величине островом Тонга. В геологическом плане архипелаг Вавау — косо возвысившийся поднятый атолл. На южной стороне архипелаг «распыляется» на множество мелких островов и проливов. У одного из крупнейших таких проливов, фьордообразного канала Ава Пулепулекай, расположен единственный город Вавау — порт Неиафу. Население В 2006 население составляло 15 505 жителей, из них около 6 тысяч живут в городе Неиафу. Экономика Из-за красоты своей природы Вавау популярен среди любителей парусного спорта и других туристов и является одним из важнейших туристических центров Тонга. С мая по октябрь в порту Вавау причаливают яхты со всего мира. Кроме красоты основного острова, достопримечательностью являются и проплывающие здесь киты, а также подводные пещеры, популярные среди аквалангистов. Кроме туризма, важные источники доходов населения — сельское хозяйство и рыболовство. Здесь выращивается один из лучших в мире сортов ванили. Разводятся двустворки-тридакниды и добывается жемчуг. Примечания Ссылки Vava’u Travel Guide (англ.) . Архивировано из оригинала 1 июля 2006 года.
Vava'u

Vava'u (tonganska: Vavaʻu lahi eller Uta Vavaʻu) är en ö i Tonga i södra Stilla havet. Vava'u är också huvudön i Vava'uöarna (Ongo Vava'u). Geografi Vava'u Vava'uön ligger cirka 240 kilometer norr om Tongatapu. Ön är en korallö och har en sammanlagd areal om cirka 89,74 km² och den är Tongas näst största ö. Den högsta höjden är Mount Talau på cirka 131 m ö.h. och ligger strax norr om huvudorten. Det finns branta kustklippor Hunga Cliffs på den västra delen och även en liten insjö Ko Ano på sydvästligaste delen. Kusten är även rik på klippgrottor som till exempel Mariner's Cave och Swallows Cave. Under sommaren mellan juli och oktober kan man beskåda knölvalar i vattnen omkring ön. Befolkningen uppgår till cirka 15 500 invånare (1) där cirka 6 000 bor i huvudorten Neiafu på öns mellersta del vid viken Puatalefusi (även kallad Lolo-ʻa-Halaevalu och Port of Refuge). Förvaltningsmässigt utgör ön en del i distriktet Vava'u division (2) och är ytterligare indelad i flera kommuner. Öns flygplats Lupepau'u (oftast Vava'u International Airport, flygplatskod "VAV") ligger på Vava'u s nordligaste del vid byn Holonga och har kapacitet för internationellt flyg. Vava'uöarna Vava'uöarna omfattar ett 60-tal större öar och har en sammanlagd areal om cirka 121 km². Det är Tongas mellersta ögrupp där cirka hälften är bebodda och övriga största öar är: Hunga, cirka 4,69 km², cirka 5 km nordväst om huvudön Kapa, cirka 5,96 km², cirka 2 km söder om huvudön Koloa, cirka 2,25 km², cirka 500 m öster om huvudön Nuapapu, cirka 2,67 km², cirka 2 km sydväst om huvudön Pangaimotu, cirka 8,86 km², cirka 100 m söder om huvudön samt de mindre och obebodda öarna Förvaltningsmässigt ingår även den obebodda 'Late cirka 55 km sydväst om Vava'u i ögruppen. Historia Tongaöarna beboddes av polynesier sedan 2000-talet f.kr. under Lapitakulturen och Vava'u har alltid varit del i det tonganska imperiet. En rad fornlämningar som till exempel begravningsplatsen Sia Ko Kafoa vittnar om denna tid. Den spanske upptäcktsresanden Francisco Antonio Maurelle blev den 5 maj 1781 de första européerna att besöka Vava'u (3). Franske Jean-François de La Pérouse besökte ön 1787 under sin ödesdigra expedition. 1793 anlände spansk-italienske Alejandro Malaspina till ön under dennes expedition. 1839 fastställdes "Vava'u Code" på Vava'u av kung George Tupou I. "Vava'u Code" var den första samling skrivna lagar i Tongas historia och skulle senare ligga till grund för Tongas första konstitution. Externa länkar Om Vavau Karta över Vavau Bilder från Vavau