NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Île de Werd

L'île de Werd, appelée en allemand Insel Werd est une île de l'Untersee, située sur le territoire de la commune thurgovienne d'Eschenz. Géographie Werd est l'île principale d'un petit archipel. Elle s'élève à 398 mètres, soit deux mètres au-dessus du niveau du lac. Elle est reliée à la rive sud par un pont de bois de 125 mètres de long. Les deux autres petites îles du l'archipel sont propriétés de la commune schaffhousoise de Stein am Rhein ; elles sont inhabitées et sont protégées comme réserves naturelles. Histoire Les premières traces d'occupation humaine de l'île remontent en 5000 av. J.-C. sous la forme de cités lacustres. Des pierres taillés par des chasseurs-cueilleurs et datant du Middle Stone Age y ont été découvertes. Plus tard, au Néolithique, l'île devient un lieu de résidence idéal comme le prouvent les nombreux artéfacts découverts entre 1931 et 1935 lorsque l'île a été excavée, puis à nouveau pendant l'hiver 2005 - 2006 alors que le niveau du lac tomba bien plus bas que la normale. Certains des objets découverts à cette occasion sont exposés sur place, alors que d'autres ont été regroupés dans les musées d'histoire de Frauenfeld et d'Eschenz. En 50 av. J.-C., les Romains construisirent un pont à chevalets reliant la Rhétie et la Germanie supérieure à travers l'île. Les deux sections du pont, d'une largeur de 7 mètres, mesuraient respectivement 220 et 217 mètres. L'île fait alors partie du vicus de Tasgetium. Saint Othmar, le premier abbé du monastère de Saint-Gall, a été envoyé en 759 en exil sur l'île de Werd. Il y est mort le 16 novembre de la même année. Une chapelle fut bâtie au Xe siècle en son honneur sur l'emplacement de sa tombe, même si son corps fut rapatrié au monastère dix ans après sa mort. À la même époque, l'empereur Otton Ier du Saint-Empire offrit l'île à l'abbaye territoriale d'Einsiedeln ; elle est depuis louée par les franciscains qui vivent dans la maison attenante à la chapelle. L'ensemble de l'île est inscrite comme bien culturel suisse d'importance nationale pour ses vestiges archéologiques. Références Sources (de) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en allemand intitulé « Werd (Bodensee) » (voir la liste des auteurs). Portail de la Suisse orientale Portail des îles Portail de la culture suisse Portail de l’archéologie
Isola Werd

L'isola Werd è la principale di un piccolo gruppo di isole sul Reno all'uscita di questo dal lago di Costanza inferiore, fra i paesi di Stein am Rhein ed Eschenz, appartenente al Canton Turgovia. A questo gruppo appartengono anche le due isole disabitate di Mittleres Werdli ed Unteres Werdli, zone di protezione naturale per l'avifauna ed appartenenti al Canton Sciaffusa. Werd fu già abitata verso il 5000 a.C. su palafitte. I romani vi costruirono nel 50 un ponte su palificate fra la Rezia e la Germania.Sant'Otmaro, primo abate dell'abbazia di San Gallo, vi fu inviato in esilio nel 759 e vi morì il 16 novembre dello stesso anno. In sua memoria vi fu eretto nel XV secolo un convento.L'isola appartiene all'Ordine benedettino ma è dato in affitto ai francescani e quattro frati vivono nella casetta costruita accanto alla cappella. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su isola Werd Collegamenti esterni (IT, DE, FR) Isola Werd, su hls-dhs-dss.ch, Dizionario storico della Svizzera.
Abadia de Bonmont

A Abadia de Bonmont encontra-se junto ao maciço do Jura na localidade de Chéserex no cantão de Vaud na Suíça, e deu o nome ao Golf Club de Bonmont. História A Abadia de Bonmont foi fundada em por dois senhores de Divonne, Walcher de Divonne e o seu irmão Étienne de Gingins que deram as sua terras e acolhem os monges beneditinos da abadia de Balerne, situada em Mont-sur-Monnet, na Franche-Comté. Para o pedido de aproximação de Bonmont a Clairvaux, não é estranho a expansão dos Cistercianos na Europa e o seu poderoso atractivo espiritual, o carisma de Bernard de Clairvaux e a sua visita à Grande Chartreuse, o primeiro mosteiro da Ordem dos Cartuxos, em 1125. O mosteiro torna-se assim a oitava dessas abadias, filiação que é confirmada par uma bula de Papa Inocêncio II de 18 de Fevereiro de 1132 e rompe com Balerne, que escolherá a mesma filiação 5 anos mais tarde . Cronologia 1135, carta do bispo de Genebra Bernard de Clairvaux dirigida a Arducius de Faucigny que recomenda os religiosos de Bonmont e os da Abadia de Hautecombe, afilada a Clairvaux; 1131, inicio dos trabalhos de construção da igreja abacial e parte dos edifícios conventuais terminados em 1142; 1164, os bens do mosteiro são confirmados pela bula do Papa Alexandre III depois que doações aumentem a seu património em terrenos; 1214, consagração da igreja abacial; meados do século XIII, as possessões da abadia estendem-se para lá do lago Lemano e torna-se o local das sepulturas de numerosas famólias nobles; 1438, durante Concílio de Basileia, aberto a 23 de Julho de 1431, o abade de Bonmont e Nicolas Loiseleur são encarregados de negociar em Londres com Henrique VI de Inglaterra; 1536, o mosteiro é ocupado pelos Senhores de Berna. A igreja é utilizada como armazém e queijaria. O seu último abade, Aimão de Gingins, é um descendente da família fundadora; 1738, construção de um castelo sobre as fundações da antiga hospedaria; 1798, a abadia torna-se um bem nacional, e é privatizada em 1802 e classificada como monumento histórico em 1942. 1982, depois de 17 anos de negócios é cedida gratuitamente ao cantão de Vaud. O governo vaudois inicia a restauração da abadia e confia a sua gestão Fundação da Abadia de Bonmont. A inauguração da igreja tem lugar a 23 de Junho de 1995 . Igreja A igreja abacial é construída segundo a filiação a Clairvaux e deve ter acabado de sr construída antes de 1157. O plano é semelhante ao da abadia contemporânea de Fontenay, igreja tipo da arquitectura cisterciana, mas as dimensões são mais modestas; comprimento de 52 m, largura de 14,70 m e o transepto mede 22,60 m . Fundação O acto constitutivo da Fundação da Abadia de Bonmont foi assinado a 7 de Junho de 1995 entre o cantão de Vaud, a comuna suíça de Chéserex, o Senhor Henri-Ferdinand Lavanchy e a associação Pro Bono Monte. Segundo a convenção, a animação do sítio com visitas, manifestações culturais e concertos de música de câmara ou religiosa, incumbe à fundação . Imagens Notas «Página oficial» Referências
Fernsehturm Mont Pèlerin

Der Fernsehturm Mont Pèlerin ist ein 122 Meter hoher Fernsehturm auf dem Mont Pèlerin in der Gemeinde Chardonne, nördlich von Vevey. Er ist der einzige Fernsehturm der Schweiz, der zugleich ein Aussichtsturm ist, dessen Aussichtsplattform über einen Aufzug zugänglich ist. Merkmale Die Aussichtsplattform des zwischen 1971 und 1974 errichteten Turms ist über einen Panoramaaufzug zugänglich und befindet sich in 64,3 Metern Höhe auf dem Dach der Betonkonstruktion des Turmes. Im Unterschied zu den meisten anderen Fernsehtürmen war diese Aussichtsplattform nicht von Anfang an vorhanden, sondern wurde erst 1995 installiert und der Öffentlichkeit zugänglich gemacht. Auf dieser steht auch der 58,31 Meter hohe stählerne Antennenmast mit einem Fusspunktdurchmesser von 2 Metern und einem Gewicht von 97 Tonnen, an dem die Sendeantennen befestigt sind. Insgesamt beträgt die Höhe des Bauwerks 122,6 Meter. Die Konstruktion des Fernsehturms Mont Pèlerin, dessen Fundamente 1075 Meter über dem Meeresspiegel liegen, wiegt 6000 Tonnen und besteht aus 7500 m³ Beton. Die Oberfläche des Bauwerks, welches durch seine markante Architektur mit seinen asymmetrischen Antennenplattformen auffällt, beträgt 3215 m². Der Fernsehturm Mont Pèlerin ist nicht der erste Sendeturm auf dem Mont Pèlerin. Schon 1955 wurde an dieser Stelle in einer Holzbaracke eine Richtfunkanlage eingerichtet und 1963 ein stählerner Mast für einen Fernsehsender errichtet. Am 31. Dezember 2024, um Mitternacht, wurde die UKW-Ausstrahlung der SRG-Programme eingestellt. Frequenzen und Programme Digitales Radio (DAB) DAB wird in vertikaler Polarisation und im Gleichwellenbetrieb mit anderen Sendern ausgestrahlt. Digitales Fernsehen (DVB-T) Der DVB-T Sendebetrieb wurde am 3. Juni 2019 eingestellt. Analoges Fernsehen (PAL) Vor der Umstellung auf DVB-T diente der Sendestandort auch für analoges Fernsehen: Galerie Siehe auch Liste der höchsten Bauwerke in der Schweiz Weblinks Tourismusinformationen und Webcam bei montreuxriviera.com Fernsehturm Mont Pèlerin. In: Structurae Informationen zum Bauwerk bei swisscom.com (französisch)
Mont Pèlerin TV Tower

The Mont Pèlerin TV Tower is a transmission tower situated on Mont Pèlerin in the area of Chardonne, north of Vevey and is the only TV tower of Switzerland equipped with an observation deck, which is accessible by an elevator. Including this mast, the height of the tower is 122.6 metres. Structure The structure of Mont Pèlerin TV Tower, whose foundations are 1075 meters above sea level, weighs 6000 tons and consists of 7500 cubic metres of concrete. The surface of the building, which is noticeable by its unusual architecture with its asymmetrical antenna platforms, is 3215 square metres. On the roof of the concrete structure of the tower stands the 58.31 metres high steel antenna mast, with a basement diameter of 2 metres and a weight of 97 tons. Observation deck The observation deck (built in 1995) is situated at a height of 64.3 metres on the roof of the concrete construction. It is accessible by an elevator with glass walls (CHF 5 per person, as of August 2012). Earlier structures In 1955, a radio relay link plant was installed in a wooden hut; and in 1963, a steel mast with TV transmission antennas was built. References External links "Le site de diffusion du Mont-Pèlerin" (PDF) (in French). Swisscom. Archived from the original (PDF) on September 30, 2007. Mont Pélerin TV Tower at Structurae
Цуг

Цуг (на немски: Zug; на френски: Zoug) е курортен град в Централна Швейцария. Главен административен център на кантон Цуг. Разположен е на северния брега на Цугското езеро на 23 km южно от Цюрих. Първите сведения за града като населено място датират от 1240 г. Има жп гара. Населението му е 25 778 души по данни от преброяването през 2008 г. Спорт Представителният футболен отбор на града се казва ФК „Цуг 94“. Личности Починали Йоханес Марио Зимел (1924 – 2009), австрийски писател Външни препратки Официален уебсайт на град Цуг
Zugo

Zugo (toponimo italiano; in tedesco e ufficialmente Zug, in francese Zoug, in romancio Zug) è un comune svizzero di 30 542 abitanti del Canton Zugo; ha lo status di città ed è la capitale del cantone. Geografia fisica Zugo è situata sul lago di Zugo e ai piedi del monte Zugerberg, alto 1039 m s.l.m. Storia Nel 1935 località di Sankt Wolfgang, fino ad allora frazione di Zugo, fu assegnata a Hünenberg. Monumenti e luoghi d'interesse Chiesa cattolica di Sant'Osvaldo, eretta nel XV secolo; Chiesa cattolica di San Michele, ricostruita nel 1457. Società Evoluzione demografica L'evoluzione demografica è riportata nella seguente tabella: Abitanti censiti Geografia antropica La città di Zugo comprende zone estese di insediamenti commerciali, industriali e residenziali nella pianura della Lorze. Il villaggio di Oberwil bei Zug e l'insediamento di Räbmatt sono situati a sud di Zugo, sulla riva del lago. Zugo si è già praticamente unito con i comuni di Baar, Steinhausen e Cham, situati anch'essi nella pianura della Lorze. Economia Nella città ha sede la VZ Holding SA, un'azienda di fornitura di servizi finanziari. Infrastrutture e trasporti Zugo è servita dall'omonima stazione, capolinea delle linee Zugo-Arth, Thalwil-Zugo, Zugo-Lucerna e Zurigo-Zugo, nonché della ferrovia urbana di Zugo. A Zugo termina l'autostrada A14 Lucerna-Zugo. Amministrazione Ogni famiglia originaria del luogo fa parte del cosiddetto comune patriziale e ha la responsabilità della manutenzione di ogni bene ricadente all'interno dei confini del comune. Sport A Zugo hanno sede la squadra di calcio Fussballclub Zug 94, quella di football americano Midland Bouncers e quella di hockey su ghiaccio Eissportverein Zug. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Zugo Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Zugo Collegamenti esterni (DE) Sito ufficiale, su stadtzug.ch. (EN) Zug, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. Thomas Glauser, Stefan Hochuli, Peter Hoppe, Renato Morosoli, Zugo, in Dizionario storico della Svizzera, 27 gennaio 2015. URL consultato il 17 giugno 2018.
Zug (miasto)

Zug (gsw. Zùùg, fr. Zoug, wł. Zugo, retorom. Zug, łac. Tugium) – miasto i gmina (Politische Gemeinde) w środkowej Szwajcarii, stolica kantonu Zug. Leży nad jeziorem Zugersee, na północny wschód od Lucerny. Demografia W Zug mieszka 31 469 osób. W 2021 roku 36,1 populacji gminy stanowiły osoby urodzone poza Szwajcarią. Zabytki zamek z XIII-XVI w. wieże obronne z XIV-XVI w. kościół św. Oswalda (St. Oswald) z XV, XVI w. kaplica z XIV, XVII w. klasztor Kapucynów z XVIII w. ratusz z XVI w. mennica z XVI, XVII w. domy z XV-XIX w. Transport Przez teren miasta przebiegają drogi główne nr 4, nr 25 i nr 381. Sport EV Zug - klub hokejowy Współpraca Miejscowości partnerskie: Fürstenfeld, Austria Kalesija, Bośnia i Hercegowina Galeria Przypisy
Zug

Zug ou Zugo (em alemão: Zug) é uma comuna da Suíça, no cantão de Zug, com cerca de 23.649 habitantes. Estende-se por uma área de 33,8 km², de densidade populacional de 700 hab/km². Confina com as seguintes comunas: Arth (SZ), Baar, Cham, Hünenberg, Meierskappel (LU), Risch, Steinerberg (SZ), Steinhausen, Unterägeri, Walchwil. A língua oficial nesta comuna é o alemão. Aos 31 de dezembro de 2020 o número de poblação total da municipalidade foi de 30 934 pessoas. Economia Zug é uma região com impostos baixos e a sede de uma série de empresas multinacionais. O ranking das cidades expatriadas de 2019, baseado na investigação de mais de 20 000 entrevistados, tem estimado a qualidade de vida em Zug como a mais alta entre todas as cidades que participaram no inquérito. Aproximadamente 30 000 habitantes da cidade têm 24 000 postos de trabalho e umas 12 000 empresas registradas. O empregador mais grande em Zug é Siemens Building Technologies. Outros empregadores grandes na cidade são V-Zug AG, a administração municipal, Zuger Kantonalbank, Coop Zentralschweiz-Zürich, Unilever e Argo-Hytos-Gruppe. Criptovale O Zug é chamado Criptovale por causa de grande número de empresas na cidade que trabalham com criptomoedas. Mais tarde a palavra “criptovale” tornou-se comum, e neste momento é usada no contexto de qualquer território onde são acumuladas as criptoempresas. Em Janeiro de 2017 em Zug foi organizada a associação independente apoiada pelo governo de Crypto Valley Association com Oliver Bussmann em qualidade de seu presidente. Entre as organizações que são encontradas no Criptovale figuram Ethereum, Cardano, Polkadot e Bitcoin Suisse. Referências
Zug

Zug, capitală a cantonului elvețian Zug. Este un orășel pitoresc, situat la colțul nord-estic al lacului Zug, la poalele muntelui Zugerberg (1039 m). Are o populație de 25.000 de locuitori (2010), de la 6.508 în 1900, în special vorbitori de germană și romanșă. Regimul de taxe, extrem de favorabil firmelor dar și particularilor, a făcut din Zug un oraș extrem de dinamic din punct de vedere economic, cu cel mai ridicat venit pe cap de locuitor din Elveția. Demografie Conform datelor publicate de Oficiul Federal de Statisticǎ, Zug posedǎ 24.854 locuitori în 2008. Graficul de mai jos aratǎ evoluția populației între 1850 și 2008. : Personalități născute aici Henric Trenk (1818 - 1892), pictor care a trăit și în România; Brigitte McMahon (n. 1967), triatlonistă. Vezi și Lista orașelor din Elveția Legături externe
Zug

Zug (latinsko Tugium) je mesto v Švici. Zug leži na severovzhodni obali Cuškega jezera. Po popisu iz leta 2004 naj bi mesto imelo 23.909 prebivalcev. Širom sveta je mesto znano po pisarnah FIFE, Siemensa in drugih organizacij; v mestu pa prebiva tudi slavni tenisač Boris Becker. Zug je tudi glavno mesto kantona Zug. Geografija Mesto Zug leži v osrčju Švice, med mestoma Zürich in Luzern. V bližini mesta pa se nahaja tudi gora, imenovana Zugerberg, ki je z 1.165 metri nadmorske višine najvišji vrh v bližini Zuga. Iz Zuberberga se lepo vidi Zug in Zuško jezero, ki je imelo v Srednjem veku velik pomen. Danes je Zug pomembno industrijsko in ekonomsko središče. Prebivalstvo Zug ima okoli 24.000 prebivalcev in je s tem največje mesto v kantonu Zug. Od tega je okoli 24% prebivalcev priseljencev. Glede na podatke iz leta 2000 je 81,8% prebivalcev govorilo nemško, 3,8% italijansko in 3,2% srbohrvaško. Večina prebivalcev mesta je katolikov. Glede na popis iz leta 2004 je bilo 57% katolikov, 17% protestantov, 12% je bilo pripadnikov drugih religij, ostali pa so se opredelili za ateiste. Dostopnost Zug je pomembno prometno mesto v osrednji Švici. Leži ob železniški progi Zurich-Luzern, ima pa tudi novo (izgrajena leta 2003) železniško postajo, kjer ustavlja vlak na relaciji Zurich-Luzern. Zug je z ostalo Švico povezan prek avtoceste A4. Najbližje letališče mestu je Züriško letališče, ki je od mesta oddaljeno okoli uro vožnje. Gospodarstvo Zug je eno od pomembnejših industrijskih in finančnih središč v Švici. V mestu ima sedež kar nekaj mednarodnih organizacij, kot je na primer FIFA, in tudi kar nekaj znanih podjetji, kot je na primer Siemens. V Zugu je okoli 24.000 delovnih mest in okoli 12.000 registriranih podjetij. Siemens (Siemens Building Technologies) je z okoli 1.900 delovnimi mesti največji delodajalec v mestu. Zunanje povezave Uradna spletna stran mesta Turistična organizacija v mestu
Цуг

Цуг (нем. Zug, лат. Tugium) је град у Швајцарској. Цуг лежи на северноисточној обали Цушког језера и имао је према подацима из 2005. 24.179 становника. Цуг је важан економски и индустријски град. У свету је Цуг познат по канцеларијама ФИФЕ, Сименса (Швајцарска) и тенисера Бориса Бекера. Цуг је главни град истоименог кантона Цуга. Географија Цуг се налази у срцу Швајцарске. Град се налази између Цириха и Луцерна. У близини се налази и планина Цугерберг. Са 1.165 m надморске висине, ово је највиша планина у околини Цуга. Са планине пружа се леп поглед на Цуг и на Цушко језеро које је било у средњем веку важан извор воде за становништво Цуга. Данас је Цуг важан економски и индустријски град у Швајцарској. Становништво Цуг има око 24.000 становника, и представља највећи град кантона Цуг. Од тих 24.000 становника око 24% су странци - досељеници. Према подацима из 2000, 81,8% становништва Цуга је говорило немачки, 3,8% италијански а 3,2% српскохрватски. Већина становништва Цуга су католици. Према подацима из 2004. 57% становништва су били католици, 17% протестанти, 12% су били припадници других религија а 14% се нису изјаснили као верници. Саобраћај Цуг је важан саобраћајни чвор у централној Швајцарској. Цуг се налази на важној железници Цирих–Луцерн. Одавде постоје свакодневне линије возом за Цирих или за Луцерн. 2003. је отворена нова железничка станица у Цугу. Стара станица је срушена. Кроз Цуг пролази ауто-пут А4 и други важни путеви који повезују Цуг са остатком Швајцарске. Најближи аеродром је аеродром Цирих који се налази око 60 минута пута возилом од Цуга. Економија Цуг је један важан економски и индустријски град. Овде је седиште многих међународних организација и фирми као што су ФИФА или Сименс (Швајцарска). Један од разлога за то је да се у кантону Цуг плаћа најмањи порез у Швајцарској. У Цугу постоји 24.000 радних места и око 12.000 регистрованих фирми. Сименс (Siemens Building Technologies) је са око 1.900 радних места највећи послодавац у Цугу. После Сименса највећи послодавци су различите службе кантона Цуг са око 1.600 радних места. Спољашње везе Званични сајт града Туристичка организација Цуга
Zug

Zug (tyska) (tyskt uttal: [tsuːɡ] , franska: Zoug, italienska: Zugo) är en stad och kommun i kantonen Zug i centrala Schweiz. Kommunen har 32 122 invånare (2024). Zug är huvudort i kantonen med samma namn. Kommunen består av orterna Zug och Oberwil bei Zug. På Zugerbergs lägre sluttningar växer många fruktträd och Zugs mest kända jordbruksprodukt är kirschwasser. Historia Staden omnämndes första gången 1242 och beskrevs då som underställt grevarna i Kyburg. Den kallades för en oppidum 1242 och en castrum 1255. År 1273 köptes den av Rudolf IV av Habsburg. Staden styrdes av en fogde, som utsågs av habsburgarna, och en rådsförsamling. Flera områden i landsbygden (till exempel Baar, Menzingen och Aegeri) hade var och en sin egen Landsgemeinde (landskommun) men styrdes av en enda fogde som även denne utsågs av habsburgarna. Dessa områden kallades Äusseres Amt. Den 27 juni 1352 inträdde både Zug och Äusseres Amt i den schweiziska konfederationen. Efter flera turbulenta årtionden avsade sig habsburgarna alla sina territoriella anspråk på Zug. I september 2001 inträffade Zugmassakern då en man med antisocial personlighetsstörning, beväpnad med bland annat ett automatgevär och en handgranat, mördade 14 politiker och skadade 18 i kantonsparlamentets byggnad. Geografi Staden är belägen vid Zugsjöns nordöstra strand vid foten av Zugerberg (1 039 meter över havet). Zug ligger cirka 21 kilometer nordost om Luzern och cirka 23 kilometer söder om Zürich. Kommunen Zug har en yta om 21,62 km². Av denna areal används 6,94 km² (32,1 %) för jordbruksändamål och 8,23 km² (38,1 %) utgörs av skogsmark. Av resten utgörs 5,99 km² (27,7 %) av bostäder och infrastruktur, medan 0,54 km² (2,5 %) är impediment. Ekonomi Det på Stockholmsbörsen noterade bolag Fenix Outdoor International AG har sedan 2014 sitt huvudsäte Zug, då huvudkontoret flyttades från Örnsköldsvik. Demografi Kommunen Zug har 32 122 invånare (2024). En majoritet (79,8 %) av invånarna är tyskspråkiga (2014). En italienskspråkig minoritet på 2,6 % lever i kommunen. 48,9 % är katoliker, 14,8 % är reformert kristna och 36,2 % tillhör en annan trosinriktning eller saknar en religiös tillhörighet (2014). Sport Ishockeylaget EV Zug deltar i den schweiziska högstadivisionen National League, och spelar sina hemmamatcher i Bossard Arena. Peter Forsberg bor i Zug med familj. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Zug.﻿ Officiell webbplats
Цуг (місто)

Цуг (нім. Zug) — місто в Швейцарії, адміністративний центр кантону Цуг. Географія Місто розташоване на березі Цугського озера. на відстані близько 85 км на схід від Берна. Цуг має площу 21,6 км², з яких на 26,6 % дозволяється будівництво (житлове та будівництво доріг), 33 % використовуються в сільськогосподарських цілях, 37,8 % зайнято лісами, 2,6 % не є продуктивними (річки, льодовики або гори). Демографія 2019 року в місті мешкало 30 618 осіб (+16,3 % порівняно з 2010 роком), іноземців було 34,4 %. Густота населення становила 1416 осіб/км². За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 18,8 % — особи молодші 20 років, 63 % — особи у віці 20—64 років, 18,2 % — особи у віці 65 років та старші. Було 14098 помешкань (у середньому 2,1 особи в помешканні). Із загальної кількості 41 375 працюючих 146 було зайнятих в первинному секторі, 6293 — в обробній промисловості, 34 936 — в галузі послуг. Примітки Посилання Офіційна сторінка