NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Regione di Berna-Altipiano svizzero

La regione di Berna-Altipiano svizzero (ufficialmente, in tedesco, Verwaltungsregion Bern-Mittelland, regione amministrativa di Berna-Altipiano svizzero) è una delle 5 regioni amministrative in cui è suddiviso il Canton Berna, in Svizzera. Storia La regione amministrativa di Berna-Altipiano svizzero fu creata il 1º gennaio 2010, nell'ambito della riforma amministrativa del Canton Berna. Suddivisione La regione amministrativa di Berna-Altipiano svizzero comprende un unico circondario amministrativo: Berna-Altipiano svizzero
Bern-Mittelland (region administracyjny)

Bern-Mittelland (niem. Verwaltungsregion Bern-Mittelland) – region administracyjny w Szwajcarii, w kantonie Berno, o pow. ok. 943 km², zamieszkany przez ok. 418 tys. osób. Powstał 1 stycznia 2010. Podział administracyjny W skład regionu wchodzi jeden okręg (Verwaltungskreis) Bern-Mittelland. Przypisy
Llac de Toma

El Llac de Toma (Romanx: Lag da Toma, Alemany: Tomasee) és un llac alpí a la cara del nord del pic Piz Badus, a sobre del poble de Tujetsch als Grisons, Suïssa. La seva superfície és de 2.5 hectàrees. El llac és la font del Rin Anterior i és considerat com l'aiguaneix oficial del Rin (la font del Rin Posterior es troba a sobre de Hinterrhein (Grisons) a 46° 29′ 56″ N, 9° 03′ 54″ E). És possible d'arribar al llac a peu per un camí de muntanya des del Coll d'Oberalp. Enllaços externs A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Llac de Toma
Tomasee

Tomasee (rætoromansk: Lai da Tuma eller Lag da Toma) er en sø på den nordlige side af Piz Badus, over landsbyen Tschamut/Sedrun i Kanton Graubünden i de Schweiziske Alper. Søen ligger 2.345 m over havet i nærheden af Oberalppasset. Søen har et overfladeareal på 2,5 ha. Navnets oprindelse (Etymologi) Navnet stammer fra det latinske ord Tumba, som betyder «grav» eller «trug». Geografi Søen er kilde til Vorderrhein og dermed den officielle kilde til Rhinen. Søen får sit vand fra Rein da Tuma. Søen er optaget på den nationale schweiziske liste over betydningsfulde landskaber og naturlige monumenter. Om vinteren fryser søen til is og bliver dækket med sne. Vandrerute til søen Fra Oberalppasset kan man vandre til søen på en vandresti, som de fleste vandrere vil kunne gå begge veje på tre timer og tyve minutter, men det er stadig en bjergvandrerute med 500 meters højdeforskel. Skiltet med den forkerte længde for Rhinens løb På et skilt ved Rhinens udspring står der fejlagtigt, at Rhinen har en længde på 1.320 km og ikke 1.230 km. (Nu er længden 1.232 km.) Formodentlig en skrivefejl, da skiltet blev lavet. Det betød imidlertid, at der i årtier stod en forkert længde (1.320 km) på Rhinen i leksika, lærebøger og officielle opslagsbøger Referencer Eksterne henvisninger Beskrivelse af Tomasee på på hjemmesiden for Schweiz Turistkontor (hentet 7. august 2016)
Tomasee

Der Tomasee, rätoromanisch Lag da Toma oder Lai da Tuma, ist ein See im Kanton Graubünden in den Schweizer Alpen. Er wird vom Rein da Tuma durchflossen und liegt in der Gotthard-Gruppe auf 2344 m ü. M., unterhalb des Badus, unweit von Tschamut/Sedrun und in der Nähe des Oberalppasses. Der Tomasee gehört zum Einzugsgebiet des Vorderrheins und wird als Rheinquelle angesehen. Der rund 1200 Meter lange, in den See mündende Bach wird im Verzeichnis des schweizerischen Bundesamts für Landestopografie bereits als Rhein bezeichnet. Der Tomasee ist Teil des Bundesinventars der Landschaften und Naturdenkmäler von nationaler Bedeutung der Schweiz. Im Winter friert der See zu und wird von Schnee bedeckt. Im Norden, 150 Höhenmeter über dem See, liegt die Badushütte (2502 m ü. M.). Name Der Name stammt aus dem Rätoromanischen. Er verweist auf die topographische Lage des Sees: Mit «Tuma» für Hügel bedeutet der Name «See beim Hügel», beschreibt also seine Lage in einer Senke. Wanderrouten Vom Oberalppass führt ein als Schweizer Bergweg markierter, unproblematischer Wanderweg in rund zwei Stunden zum See. Ein anstrengenderer, längerer Weg führt vom Oberalppass über den Pazolastock (2739 m ü. M.) und die Badushütte zum Tomasee. Beide Wege zusammen bilden den Pazolastock-Rheinquelle-Weg, einen lokalen Rundwanderweg (zehn Kilometer in viereinhalb Stunden). Die erste Etappe des Fernwanderwegs Vier-Quellen-Weg vom Oberalppass über die Maighelshütte und weiter zur Vermigelhütte passiert den Tomasee ebenfalls. Sagen rund um den Tomasee Die Rheinquelle ist ein mystischer Ort voller Sagen. Es gibt zum Beispiel die Erzählung zu einem besonderen Hüter des Gebietes des Tomasees, dem Pazolamännchen. Weiter soll auch eine Nixe im Tomasee wohnen. Die Quellnixe Mariuschla sorgte einst dafür, dass immer genügend Wasser in der Quelle vorhanden ist. Und auch die Fee vom Tomasee hat eine spezielle Aufgabe am Fusse des Badus. Weblinks Tomasee auf der Plattform ETHorama Lai da Tuma auf schweizersee.ch Beschreibung des Sees auf myswitzerland.com Einzelnachweise
Tomasee

Lake Toma (German: Tomasee, Romansh: Lai da Tuma or Lag da Toma) is a lake at the northern face of Piz Badus, above the village of Tschamut in the canton of Grisons (Graubünden), Switzerland. Its surface area is 2.5 ha (6.2 acres). It is the source of the Anterior Rhine and is deemed to be the official source of the Rhine (the source of the Posterior Rhine is above Hinterrhein, Switzerland, at 46.499°N 9.065°E﻿ / 46.499; 9.065﻿ (Source of Hinterrhein)). It is possible to reach the lake on a path from Oberalp Pass, suitable for most walkers although still a mountain trail. See also List of lakes of Switzerland List of mountain lakes of Switzerland References External links Media related to Tomasee at Wikimedia Commons
Lac de Toma

Le lac de Toma (appelé Lai da Tuma en romanche, Tomasee en allemand et lago di Toma en italien) se situe dans le canton des Grisons, à l'est de la Suisse, précisément dans la localité de Sedrun, sur le territoire de la commune de Tujetsch, au cœur de la région de Surselva. Niché à 2 345 mètres d'altitude, il s'étend au pied du Piz Badus et de l’Alp Tuma, à proximité du col de l’Oberalp. Inscrit à l'Inventaire fédéral des paysages, sites et monuments naturels d'importance nationale, le lac de Toma est traversé par le Rein da Tuma, un cours d’eau constituant la source du Rhin antérieur. Ce caractère symbolique est d'ailleurs souligné par une plaque, et le lac est communément considéré comme la source du Rhin. Depuis le col de l’Oberalp, un sentier de montagne permet d’atteindre le lac en une heure et demie de marche. Histoire Le lac de Toma, d'origine glaciaire, se forme durant la glaciation de Würm, en même temps que le lac de l’Oberalp. Ce lac est mentionné pour la première fois comme étant la source du Rhin par le naturaliste et moine bénédictin Placidus a Spescha, de l'abbaye de Disentis, vers la fin du XVIIIe siècle. Le 10 août 1977, il est officiellement inscrit à l'Inventaire fédéral des paysages, sites et monuments naturels d'importance nationale. Toponymie Dans sa langue d’origine, le romanche, le lac est nommé Lai da Tuma. Ce nom reflète la spécificité topographique de l’emplacement du lac : lai signifie « lac », tandis que tuma désigne une « colline » en dialecte sutsilvan. Lai da Tuma pourrait donc se traduire littéralement par « le lac derrière la colline ». Avec le recul du romanche et la prédominance croissante de l’allemand dans cette région, le nom a évolué en Tomasee. Galerie Notes, références et sources (de) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en allemand intitulé « Tomasee » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Liens internes Tuma Sources du Rhin Tujetsch Région de Surselva Canton des Grisons Liens externes Le lac de Toma sur le site de Suisse Tourisme Portail de la géographie suisse Portail du canton des Grisons Portail des lacs et cours d'eau
Lago Tomasee

O Lago Tomasee é um lago de localizado na face norte da Montanha de Piz Badus, acima da aldeia de Tschamut, no cantão de Grisons, Suíça. A sua superfície é 2,5 ha. Este lago é considerado a fonte do Rio Reno Anterior e é também considerado a fonte oficial do Rio Reno (a fonte do Reno Posterior está acima de Hinterrhein, em 46,499 9,065°N°E). Ver também Lista de lagos da Suíça. Referências
Lake Davos

Lake Davos (German: Davosersee) is a small natural lake at Davos, Switzerland. Its surface area is 0.59 km² and the maximum depth is 54 m. Fed by sources of the Rhine, Flüelabach and Totalpbach, among other mountain creeks, the lake is used as a hydropower reservoir; its water no longer flows to the river Landwasser but is channeled into the river Landquart at Klosters. See also List of lakes of Switzerland List of mountain lakes of Switzerland External links Verordnung über die Fischerei am Davosersee Archived 2004-12-29 at the Wayback Machine (in German) fishing regulations Media related to Lake Davos at Wikimedia Commons
Lac de Davos

Le lac de Davos (Davosersee, ou Davoser See) est un lac naturel, situé en Suisse dans les Grisons au nord-est de la vallée du Landwasser qu'il ferme. Il est alimenté par plusieurs torrents dont le Flüelabach et le Totalpbach. Il ne se déverse plus par la rivière Landwasser, car il sert maintenant de réservoir. La ville de Davos commence à son extrémité sud. Au nord du lac, le col de Wolfgang (1 631 m d'altitude) donne le passage vers la vallée du Prättigau à Klosters (1 206 m). Le lac se trouve à 1 559 mètres d'altitude et s'étend sur 59 hectares. Sa profondeur maximale est de 54 mètres. C'est un lieu prisé des amateurs de sports nautiques en été. L'eau ne dépasse pas les 20° pendant les jours les plus chauds de l'année. Il est gelé en hiver. Bibliographie (de) R. Keller: Niederschlag, Abfluss und Verdunstung im Schweizer Hochgebirge. Zum Lebenswerk von Otto Lütschg-Lötscher in: Erdkunde IV, 1950, pp. 54-67, dont le chapitre 3: Die Wasserwirtschaft im Hochgebirge am Beispiel des Hochtales von Davos Portail du canton des Grisons Portail des lacs et cours d'eau
Lago de Davos

O lago de Davos (em alemão: Davosersee) é um pequeno lago natural situado em Davos, Suíça. A sua área é de 0,59 km² e a profundidade máxima de 54 m. Este lago é abastecido pelas águas do Flüelabach, Totalpbach e outros riachos de montanha, o lago é usado como reservatório. Ver também Lista de lagos da Suíça. Referências
Davoser See

Davoser See är en sjö i Schweiz. Den ligger i kantonen Graubünden, i den östra delen av landet, nordöst om Davos. Davoser See ligger 1 545 meter över havet. Arean är 0,54 kvadratkilometer. Den högsta punkten i närheten är Seehorn, 2 238 meter över havet, 1,4 km öster om Davoser See. Sjön sträcker sig 1,2 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,0 kilometer i öst-västlig riktning. Trakten runt Davoser See består i huvudsak av blandskog och gräsmarker. Källor
Каприаска

Каприа̀ска (на италиански: Capriasca) е град в Южна Швейцария, кантон Тичино. География Градът е разположен в окръг Лугано в близост до административния център на окръга град Лугано на 529 m надморска височина. Население 6169 жители (към 31 декември 2008 г.). История Каприаска е образуван на 15 октомври 2001 г. от сливането на малките градчета Каджало, Лопаньо, Ровередо Каприаска, Сала Каприаска, Тесерете и Вальо. Личности, родени в Каприаска Алфонсина Сторни (1892-1938), аржентинска поетеса, родена в Сала Каприаска Външни препратки ((it)) Официален сайт
Capriasca

Capriasca je obec ve švýcarském kantonu Ticino, okresu Lugano. Žije zde přibližně 6 700 obyvatel. Geografie Obec vznikla v roce 2001 sloučením obcí Cagiallo, Lopagno, Roveredo Capriasca, Sala Capriasca, Tesserete a Vaglio. Leží převážně v údolí řeky Capriasca (Val Capriasca), která obci také dala jméno. Sousedními obcemi jsou Monteceneri a Isone na severu, Ponte Capriasca a Lugano na východě, Canobbio, Comano a Origlio na jihu a Mezzovico-Vira a Ponte Capriasca na západě. Historie Oblast údolí řeky Capriasca byla osídlena již ve středověku (opevněný burgus v Sala Capriasca) a je zmiňována již v roce 1078, kdy milánská šlechtična Contessa darovala své statky v údolí farnímu kostelu Santo Stefano v Tesserete. Po krátkém období politické a hospodářské nadvlády Milána (1185–1196) se Pieve Capriasca dostala pod kontrolu města Como, ale z církevního hlediska zůstala milánskou enklávou s ambrosiánským ritem. Od mateřského kostela v Tesserete se oddělily farnosti Ponte Capriasca (1455), Origlio (1583), Bidogno (1615) a Sala Capriasca (1933). Přestože existují doklady o tom, že již ve 13. století žilo vedle sebe několik sousedních obcí, měla Capriasca ve středověku jednotné uspořádání. Rozhodnutí kantonálního parlamentu z června 2000 o sloučení šesti obcí údolí Val Capriasca schválili občané Ticina v září téhož roku. Obec Sala Capriasca, která byla proti sloučení, se odvolala ke Spolkovému soudnímu dvoru, který však v březnu 2001 potvrdil výsledek obou hlasování a prohlásil tak nucené sloučení za zákonné. První orgány nové obce byly jmenovány v říjnu 2001; její sídlo je v Tesserete. Campestro se s Tesserete sloučilo již v roce 1976. Dne 20. dubna 2008 se Bidogno, Corticiasca a Lugaggia sloučily a vytvořily novou obec Capriasca. Obyvatelstvo Hospodářství a doprava Hospodářství Capriascy bylo tradičně založeno na zemědělství a pastevectví. Obyvatelé doplňovali své příjmy příjmy ze sezónního vystěhovalectví (především ve stavebnictví). Železniční trať Lugano–Tesserete, otevřená roku 1909, podpořila rozvoj cestovního ruchu ve střední a dolní části údolí. V posledních desetiletích se Tesserete stalo regionálním centrem služeb v oblasti Lugana. Od roku 1950 se horní část údolí Capriasca vylidňuje v důsledku úpadku zemědělství, zatímco střední a dolní část údolí zaznamenala nárůst počtu obyvatel (přibližně 3000 obyvatel) v důsledku růstu aglomerace Lugana. Vesnice přerostly své staré hranice a tradiční stavební styl mizí. Společné vlastnictví alp a horských pastvin je dosud charakteristické pro mnoho obcí v údolí. Obec leží mimo hlavní dopravní tahy; nejbližší napojení na dálnici je na dálnici A2 u obce Mezzovico. Katastrem obce prochází také úpatní tunel Ceneri, který je však v její oblasti zahlouben hluboko pod povrchem. Na úzkorozchodné trati Lugano–Tesserete byl pro nerentabilitu zastaven provoz v roce 1967 a trať byla následně snesena. Capriasca je od té doby spojena s Luganem pomocí autobusových linek. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Capriasca na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Capriasca na Wikimedia Commons (italsky) [1] – oficiální stránky
Capriasca

Capriasca es una comuna suiza del cantón del Tesino, situada en el distrito de Lugano, distrito de Capriasca. Limita al norte con la comuna de Isone, al noreste con Valcolla, al sureste con Sonvico, al sur con Cadro, Canobbio y Comano, al suroeste con Origlio, al oeste con Ponte Capriasca, y al noroeste con Monteceneri y Mezzovico-Vira. La comuna fue creada el 15 de octubre de 2001 tras la fusión de las comunas de Cagiallo, Lopagno, Roveredo Capriasca, Sala Capriasca, Tesserete y Vaglio. Además el 1 de abril de 2008 fueron agregadas las comunas de Lugaggia, Bidogno y Corticiasca. Celebridades Alfonsina Storni (1892-1938), poetisa y escritora argentina. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Capriasca. Sitio oficial de la comuna de Capriasca «Capriasca». Diccionario histórico de Suiza (en alemán, francés o italiano).
Capriasca

Capriasca est une commune suisse du canton du Tessin, située dans le district de Lugano. Histoire Elle est fondée le 15 octobre 2001 à la suite de la fusion des anciennes communes de Cagiallo, Lopagno, Roveredo Capriasca, Sala Capriasca, Tesserete et Vaglio. Le 20 avril 2008, la commune s'agrandit encore en englobant les communes de Bidogno, Corticiasca et Lugaggia. Personnalités Mimi Lepori Bonetti (1949-2016), politicienne tessinoise Alfonsina Storni (1892-1938), Poétesse féministe argentine née à Sala Capriasca Notes et références Portail du canton du Tessin
Capriasca

Capriasca – miejscowość i gmina w południowej Szwajcarii, w kantonie Ticino, w okręgu (distretto) Lugano, siedziba administracyjna powiatu (circolo) Capriasca. Powstała 18 października 2001 w wyniku połączenia gmin Cagiallo, Lopagno, Roveredo Capriasca, Sala Capriasca, Tesserete i Vaglio. 20 kwietnia 2008 do gminy przyłączono gminy Bidogno, Corticiasca i Lugaggia. Demografia W Capriasca mieszka 6740 osób. W 2022 roku 11,3% populacji gminy stanowiły osoby urodzone poza Szwajcarią. Przypisy
Capriasca

Capriasca é uma comuna da Suíça, no Cantão Tessino, com cerca de 4256 habitantes. Estende-se por uma área de 26,2 km², de densidade populacional de 162 hab/km². Confina com as seguintes comunas: Bidogno, Camignolo, Comano, Isone, Lugaggia, Medeglia, Mezzovico-Vira, Origlio, Ponte Capriasca, Sigirino, Sonvico, Valcolla. Foi criada em 15 de outubro de 2001, com a fusão das seguintes comunas, com as respectivas populações em 2000: Cagiallo (538 habitantes), Lopagno (496 habitantes), Roveredo Capriasca (126 habitantes), Sala Capriasca (1 179 habitantes), Tesserete (1 424 habitantes) e Vaglio (496 habitantes). Em 20 de abril de 2008 foram ainda agregadas as comunas de Bidogno (296 habitantes), Corticiasca (138 habitantes) e Lugaggia (231 habitantes). A língua oficial nesta comuna é o Italiano. Referências
Capriasca

Capriasca är en kommun i distriktet Lugano i kantonen Ticino, Schweiz. Kommunen har 6 717 invånare (2024). Kommunen består av byarna Bidogno, Bigorio, Cagiallo, Corticiasca, Lugaggia, Lopagno, Odogno, Oggio, Roveredo, Sala Capriasca, Tesserete och Vaglio. Kommunen bildades 2001 genom en sammanslagning av kommunerna Cagiallo, Lopagno, Roveredo Capriasca, Sala Capriasca, Tesserete och Vaglio. 2008 inkorporerades kommunerna Bidogno, Corticiasca och Lugaggia. Källor
Капріаска

Капріаска (італ. Capriasca) — місто в Швейцарії в кантоні Тічино, округ Лугано. Географія Місто розташоване на відстані близько 155 км на південний схід від Берна, 15 км на південь від Беллінцони. Капріаска має площу 36,4 км², з яких на 7,1% дозволяється будівництво (житлове та будівництво доріг), 21% використовуються в сільськогосподарських цілях, 65,1% зайнято лісами, 6,7% не є продуктивними (річки, льодовики або гори). Демографія 2019 року в місті мешкало 6737 осіб (+7,2% порівняно з 2010 роком), іноземців було 11,1%. Густота населення становила 185 осіб/км². За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 20,2% — особи молодші 20 років, 58,5% — особи у віці 20—64 років, 21,3% — особи у віці 65 років та старші. Було 2895 помешкань (у середньому 2,3 особи в помешканні). Із загальної кількості 1549 працюючих 102 було зайнятих в первинному секторі, 301 — в обробній промисловості, 1146 — в галузі послуг. Примітки
Lej da Gravatscha

Der Lej da Gravatscha (, rätoromanisch im Dialekt Puter für «See des grossen Flussgeschiebes») ist ein künstlich angelegter See im Oberengadin. Namensgeber ist der 2755 Meter hohe Munt Gravatscha südöstlich des Sees. Lage Der Lej da Gravatscha liegt auf 1698 Metern nördlich des Flugplatzes Samedan auf dem Gemeindegebiet von Bever und Samedan und unmittelbar neben dem am Nordufer vorbeifliessenden Inn. Gespeist wird der Gravatscha-See von den Bächen Ova Müsella () und Ova da Val Champagna (). Ein wenige Meter langer Kanal verbindet am tiefsten Punkt den See mit dem Inn. Kurz unterhalb fliesst auch der Beverin in den Inn. Der Lej da Gravatscha und seine kleineren Nebenseen sind ein Überbleibsel eines Baggersees und eines Altarms des Inns, der im Zuge der Innkorrektur vom Inn abgetrennt wurde. Dabei wurde auch der Ova da Val Champagna in den See umgeleitet. Der See ist – vor allem im oberen Teil – ein Sumpfgebiet. Bedeutung Der Lej da Gravatscha ist heute ein wichtiger Brut- und Rastplatz für Vögel mit grosser Artenvielfalt. Er weist die grösste Brutdichte in der Schweiz auf. Im See leben zahlreiche Amphibien und Fischarten. Im Sommer 2017 wurde am Lej da Gravatscha – erstmals seit seiner Ausrottung vor über 200 Jahren – wieder ein Biber nachgewiesen. Im November 2018 wurden im Gebiet des Lej da Gravatscha im anschliessenden Gebiet des revitalisierten Inns gleich drei Fischotter mittels Aufnahmen einer Fotofalle nachgewiesen. Das Gebiet ist ein beliebtes Ausflugsziel geworden. Der Lej da Gravatscha ist zu Fuss, per Fahrrad und auch mit dem Rollstuhl erreichbar. Ober- und unterhalb des Sees befindet sich je ein öffentlicher Picknick- und Grillplatz. Andere touristische Infrastrukturen gibt es keine, so dass das Gebiet weitgehend naturbelassen ist. Weblinks Foto des Sees Lej da Gravatscha auf schweizersee.ch Einzelnachweise
Lagh de Pian Doss

Der Lagh de Pian Doss (lombardisch im Tessiner Dialekt, italienisch Lago Dosso) ist ein postglazialer Moorsee im Süden des Dorfes San Bernardino in der Gemeinde Mesocco im Schweizer Kanton Graubünden. Er liegt in einer kleinen Torfmulde, die im Bundesinventar der Hochmoore des Bundes registriert ist. Gespeist wird der nahezu kreisrunde See durch einen Bach, der östlich von der Alp Pian Doss herabfliesst, sowie zwei weiteren Zuflüssen im Norden. Der Ausfluss liegt im Westen. Der namenlose Bach fliesst nach Norden Richtung San Bernardino und mündet nach rund einem Kilometer in den Stausee Lago d’Isola. Seine maximale Tiefe erreicht der See mit rund 6 Metern in der Mitte. Dank dem bis in eine Tiefe von 5 Metern ausreichend vorhandenen Sauerstoff bietet der Lagh de Pian Doss Lebensraum für mehrere Fischarten. Am zahlreichsten sind Rotfeder, Schleie und Hecht. Forellen, die sonst im alpinen Raum oft vorkommen, gibt es hier nicht. Alle Arten vermehren sich natürlich. Der See erreicht im Sommer eine Temperatur von knapp 20 Grad und eignet sich durchaus zum Baden. Das in den 1970er-Jahren erbaute Hotel-Restaurant stand viele Jahre leer. Im Sommer 2019 wurde es als «Hotel Restaurant Lido» wieder eröffnet. Weblinks Lagh de Pian Doss auf schweizersee.ch Einzelnachweise