NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Stadio Tourbillon

Lo stadio Tourbillon (in francese Stade Tourbillon) è uno stadio sportivo situato a Sion, in Svizzera. È stato inaugurato nel 1968 ed ospita le partite casalinghe del Football Club de Sion, formazione che milita in Super League. La struttura ha una capienza di circa 20 000 posti ed è utilizzata principalmente per il calcio. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su stade Tourbillon Collegamenti esterni Sito ufficiale, su fc-sion-live.ch. URL consultato il 7 settembre 2008 (archiviato dall'url originale il 7 settembre 2008). Dati dello stadio sul sito dell'Associazione Svizzera di Football, su football.ch. Immagini dello stadio, su swissgrounds.ch. URL consultato il 7 settembre 2008 (archiviato dall'url originale il 29 settembre 2008).
Stade de Tourbillon

Stade de Tourbillon is een voetbalstadion in het Zwitserse Sion. De plaatselijk voetbalclub FC Sion speelt haar wedstrijden in dit in 1968 gebouwde stadion. Het stadion is in handen van de gemeente Sion. In het stadion kunnen 20.200 toeschouwers. Hiervan zijn er 8.700 zitplaatsen en 11.500 staanplaatsen. Interlands Het Zwitsers voetbalelftal speelde tot op heden zes interlands in het Stade de Tourbillon.
Stade Tourbillon

Stade Tourbillon – stadion piłkarski w Sionie, w Szwajcarii. Został otwarty 11 sierpnia 1968 roku. Obiekt może pomieścić 20 187 widzów, z czego 8 026 to miejsca siedzące. Swoje spotkania rozgrywa na nim drużyna FC Sion. Przypisy
Турбийон (стадион)

Турбийон (фр. Stade Tourbillon, дословно — «вихрь») — многофункциональная спортивная арена, расположенная в городе Сьон, Швейцария. В основном используется для проведения футбольных матчей, является домашней ареной для клуба «Сьон». Стадион был построен в 1968 году и вмещал 16 000 человек. В 1989 году была проведена реконструкция стадиона, после которой вместимость стадиона составила 19 600 человек. Примечания
Stade Tourbillon

Stade Tourbillon är en multifunktionell arena i Sion, Schweiz. Den används oftast till fotbollsmatcher och är hemmaarena för FC Sion. Arenan har en kapacitet på 16 000 åskådare och byggdes 1968. Arenan renoverades 1989 och vid det tillfället hade den en kapacitet på 19 600 åskådare. Den var en av arenorna vid Europamästerskapet i fotboll för damer 2025. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, 18 juni 2015.
Турбійон (стадіон)

«Стад де Турбійон» (фр. «Stade de Tourbillon») — багатофункціональний стадіон у місті Сьйон, Швейцарія, домашня арена ФК «Сьйон». Історія Стадіон побудований та відкритий 1968 року. У ході реконструкції 1989 року над трибунами споруджено дах та збільшено потужність до 20 187 глядачів, з яких 11 500 були стоячими, 8026 — сидячими, 661 — бізнес-місця. Також на стадіоні було придбано чотири приватних місця, окремо виділялися категорії місць для VIP-персон і преси. У 2010 році муніципалітет Сьйона оголосив про програму реконструкції арени вартістю ₣ 13 млн, завершення якої планується до 2020 року. Основним завдання є приведення стадіону до вимог УЄФА, що дозволить проводити на ньому міжнародні матчі. 2011 року дерев'яні лави були замінені на пластикові крісла. Протягом літа 2012 року на вході до стадіону встановлено турнікети для підрахунку глядачів. Встановлено потужність 14 283 глядачі. На окремих секторах встановлено відкидні крісла. Електронне табло замінене на великий відеоекран. У 2015 році облаштовано новий прес-центр та VIP-зону. На наступному етапі реконструкції планується привести стадіон до категорії 4 УЄФА. Назва стадіону походить від середньовічного замку, який височить на одному з пагорбів з панорамою на місто. Посилання Про стадіон на офіційному сайті ФК «Сьйон» (фр.) Le stade de Tourbillon на tourbillonchallenge.ch (фр.) Stade de Tourbillon на footballtripper.com (англ.) Stade de Tourbillon на stadiumguide.com (англ.)
Seedorf (Berna)

Seedorf es una comuna suiza del cantón de Berna, situada en el distrito administrativo del Seeland. Limita al norte con las comunas de Aarberg y Lyss, al este con Grossaffoltern y Schüpfen, al sur con Meikirch y Wohlen bei Bern, y al oeste con Radelfingen. Hasta el 31 de diciembre de 2009 situada en el distrito de Aarberg. Formada por las localidades de: Aspi, Baggwil, Dampfwil, Frienisberg, Frieswil, Lobsigen, Ruchwil, Wiler, Baggwilgraben, Elemoos, Gisleren, Grissenberg, Hasligraben, Holtern, Holzschuepisse, Niggidei, Rossgarten, Rotholz y Vogelsang. Referencias Enlaces externos Sitio oficial de la comuna de Seedorf «Seedorf». Diccionario histórico de Suiza (en alemán, francés o italiano).
Seedorf (Berna)

Seedorf (toponimo tedesco) è un comune svizzero di 3 113 abitanti del Canton Berna, nella regione del Seeland (circondario del Seeland). Geografia fisica Il comune si trova nella Svizzera centrale, sull'altopiano di Frienisberg, e dista 17 km da Berna e 3 km da Aarberg. Storia I primi documenti storici di Seedorf risalgono all'anno 1131. Monumenti e luoghi d'interesse Chiesa riformata, attestata dal 1131; Ex abbazia di Frienisberg, abbazia cistercense fondata nel 1131-1138 e soppressa nel 1528. Società Evoluzione demografica L'evoluzione demografica è riportata nella seguente tabella: Abitanti censiti Geografia antropica Frazioni Le frazioni di Seedorf sono: Aspi Baggwil Dampfwil Frienisberg Frieswil Grissenberg Lobsigen Ruchwil Wiler Amministrazione Ogni famiglia originaria del luogo fa parte del cosiddetto comune patriziale e ha la responsabilità della manutenzione di ogni bene comune. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Seedorf Collegamenti esterni Anne-Marie Dubler, Seedorf, in Dizionario storico della Svizzera, 24 novembre 2011. URL consultato il 17 dicembre 2018.
Seedorf (Berno)

Seedorf – gmina (niem. Einwohnergemeinde) w Szwajcarii, w kantonie Berno, w regionie administracyjnym Seeland, w okręgu Seeland. Demografia W Seedorfie mieszkają 3 134 osoby. W 2020 roku 7,5% populacji gminy stanowiły osoby urodzone poza Szwajcarią. Transport Przez teren gminy przebiegają autostrada A6 oraz drogi główne nr 235, nr 236 i nr 251. Przypisy
Зедорф (Берн)

Зедорф (нем. Seedorf BE) — коммуна в Швейцарии, в кантоне Берн. До 2009 года входила в состав округа Арберг, с 1 января 2010 года входит в округ Зеланд. Население составляет 2947 человек (на 31 декабря 2006 года). Официальный код — 0312. Ссылки Официальная страница
Seedorf

Seedorf är en ort och kommun i distriktet Seeland i kantonen Bern, Schweiz. Kommunen har 3 235 invånare (2024). I kommunen ligger, förutom centralorten Seedorf, orterna Aspi bei Seedorf, Baggwil, Dampfwil, Frienisberg, Frieswil, Grissenberg, Lobsigen, Ruchwil och Wiler bei Seedorf. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Seedorf.
Зеедорф (Берн)

Зеедорф (нім. Seedorf BE) — громада в Швейцарії в кантоні Берн, адміністративний округ Зееланд. Географія Громада розташована на відстані близько 15 км на північний захід від Берна. Зеедорф має площу 20,9 км², з яких на 7,7% дозволяється будівництво (житлове та будівництво доріг), 59,7% використовуються в сільськогосподарських цілях, 32,3% зайнято лісами, 0,3% не є продуктивними (річки, льодовики або гори). Демографія 2019 року в громаді мешкало 3084 особи (+2,8% порівняно з 2010 роком), іноземців було 7,3%. Густота населення становила 148 осіб/км². За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 18,5% — особи молодші 20 років, 60,2% — особи у віці 20—64 років, 21,3% — особи у віці 65 років та старші. Було 1396 помешкань (у середньому 2,2 особи в помешканні). Із загальної кількості 1222 працюючих 210 було зайнятих в первинному секторі, 230 — в обробній промисловості, 782 — в галузі послуг. Примітки
Gurmels

Gurmels (en francés Cormondes) es una comuna suiza del cantón de Friburgo, situada en el distrito de See/Lac. Limita al norte con las comunas de Cressier, Jeuss, Staatswald Galm y Ulmiz, al este con Ferenbalm (BE), Kriechenwil (BE) y Kleinbösingen, al sur con Düdingen y Barberêche, y al oeste con Courtepin y Wallenried. Forman parte del territorio comunal las localidades de: Cordast, Guschelmuth, Kleingurmels, Liebistorf, Monterschub y Wallenbuch. La localidad de Wallenbuch es un exclave que se encuentra enclavado en el cantón de Berna, y gracias al cual, la comuna limita con las comunas de Mühleberg y Laupen. Referencias Enlaces externos Sitio oficial de la comuna de Gurmels «Gurmels». Diccionario histórico de Suiza (en alemán, francés o italiano).
Cormondes

Cormondes (Gurmels en allemand, Kormondè en patois fribourgeois) est une localité et une commune suisse du canton de Fribourg, située dans le district du Lac. Historique La commune a été créée le 1er janvier 1978 par la fusion des anciennes communes de Grossgurmels et Monterschu. Le 1er janvier 2000, la commune de Cormondes-le-Petit (Kleingurmels) a été rattachée au territoire communal. Le 1er janvier 2003, les communes de Wallenbuch, Liebistorf et Courchelmont (Guschelmuth) ont été intégrées à la commune. Le 1er janvier 2005, la commune de Cordast a également été rattachée. À compter du 1er janvier 2026, la commune d'Ormey est à son tour intégrée. Cormondes comprend les localités suivantes avec leur code postal et les dates des différentes fusions ou intégration au territoire communal : Géographie Cormondes mesure 2 012 ha. 10,4 % de cette superficie correspond à des surfaces d'habitat ou d'infrastructure, 68,9 % à des surfaces agricoles, 20,0 % à des surfaces boisées et 0,6% à des surfaces improductives. Cormondes est limitrophe des communes de Courtepin, Cressier, Guin, Bassens-Le-Petit, Morat et Ulmiz ainsi que Ferenbalm, Kriechenwil et Laupen dans le canton de Berne. Elle jouxte également la forêt domaniale du Galm. Démographie Cormondes compte 5 100 habitants en 2024. Sa densité de population atteint 253 hab./km2. Le graphique suivant résume l'évolution de la population de Cormondes entre 1850 et 2008 (en tenant compte, sur cette période, de la population des communes qu'elle a absorbées) : Liens externes Article Cormondes dans le Dictionnaire historique de la Suisse en ligne. Références Portail du canton de Fribourg
Gurmels

Gurmels (toponimo tedesco; in francese Cormondes) è un comune svizzero di 4 287 abitanti del Canton Friburgo, nel distretto di Lac. Geografia fisica Gurmels comprende una parte del lago di Schiffenen. Storia Il comune di Gurmels è stato istituito il 1º gennaio 1978 con la fusione dei comuni soppressi di Grossgurmels e Monterschu; il 1º gennaio 2000 ha inglobato il comune soppresso di Kleingurmels, il 1º gennaio 2003 quelli di Guschelmuth (a sua volta istituito nel 1978 con la fusione dei comuni soppressi di Grossguschelmuth e Kleinguschelmuth), Liebistorf e Wallenbuch e il 1º gennaio 2005 quello di Cordast; capoluogo comunale è Grossgurmels. Società Evoluzione demografica L'evoluzione demografica è riportata nella seguente tabella (dal 2000 con Kleingurmels): Abitanti censiti Geografia antropica Frazioni Le frazioni di Gurmels sono: Cordast Grossgurmels Guschelmuth Grossguschelmuth Kleinguschelmuth Kleingurmels Liebistorf Monterschu Wallenbuch Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Gurmels Collegamenti esterni Olivier Aebischer, Gurmels, in Dizionario storico della Svizzera, 17 agosto 2006. URL consultato il 3 febbraio 2019.
Gurmels

Gurmels is een gemeente en plaats in het Zwitserse kanton Fribourg en maakt deel uit van het district See/Lac. De voormalige gemeente Wallenbuch maakt ook onderdeel uit van de gemeente. Dit deel ligt geheel omsloten door het district Bern Gurmels telt 3630 inwoners. Naast de hoofdplaats Gurmels behoren ook de volgende plaatsen tot de gemeenteL Kleingurmels, Monterschu, Guschelmuth, Cordast, Liebistorf, Wallenbuch en Ulmiz, dat op 1 januari 2026 werd opgenomen in de gemeente Gurmels. Externe link Statistische gegevens over deze gemeente bij Bundesamt für Statistik
Gurmels

Gurmels (fr. Cormondes, frp. Kormondè) – gmina (fr. commune; niem. Gemeinde) w Szwajcarii, w kantonie Fryburg, w okręgu Lac. Położona nad rzeką Sarine. 1 stycznia 2003 do gminy przyłączono gminy Guschelmuth, Liebistorf i Wallenbuch, a 1 stycznia 2005 gminę Cordast. Demografia W Gurmels mieszkają 4524 osoby. W 2020 roku 11,5% populacji gminy stanowiły osoby urodzone poza Szwajcarią. Transport Przez teren gminy przebiega droga główna nr 177. Przypisy
Gurmels

Gurmels (franska: Cormondes) är en ort och kommun i distriktet Lac i kantonen Fribourg i Schweiz. Kommunen har 4 675 invånare (2024). Den 1 januari 2000 inkorporerades kommunen Kleingurmels in i Gurmels. Ytterligare en kommunreform ägde rum den 1 januari 2003 då kommunerna Guschelmuth, Liebistorf och Wallenbuch slogs samman med kommunen Gurmels. Den 1 januari 2005 inkorporerades kommunen Cordast. Den del av kommunen som tidigare utgjorde kommunen Wallenbuch utgör en exklav i kantonen Bern. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gurmels.
Гурмельс

Гурмельс (нім. Gurmels) — громада в Швейцарії в кантоні Фрібур, округ Зее. Географія Громада розташована на відстані близько 22 км на захід від Берна, 11 км на північ від Фрібура. Гурмельс має площу 17,3 км², з яких на 10,3% дозволяється будівництво (житлове та будівництво доріг), 69% використовуються в сільськогосподарських цілях, 20,1% зайнято лісами, 0,6% не є продуктивними (річки, льодовики або гори). Демографія 2019 року в громаді мешкало 4404 особи (+14,2% порівняно з 2010 роком), іноземців було 10,6%. Густота населення становила 254 осіб/км². За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 23,1% — особи молодші 20 років, 61,7% — особи у віці 20—64 років, 15,2% — особи у віці 65 років та старші. Було 1728 помешкань (у середньому 2,5 особи в помешканні). Із загальної кількості 870 працюючих 146 було зайнятих в первинному секторі, 230 — в обробній промисловості, 494 — в галузі послуг. Примітки
St. Johanns-Tor

Das St.-Johanns-Tor (baseldeutsch Santihansdoor [ˌsantiˈhanːsdɔːʁ]) ist ein ehemaliges Stadttor der Stadt Basel und früherer Bestandteil der Basler Stadtmauer. Erbaut wurde es vermutlich zwischen 1367 und 1375. Es ist eines der drei Stadttore, die heute noch existieren, und steht unter Denkmalschutz. Literatur Rudolf Kaufmann: Basel das alte Stadtbild, 1936, Birkhäuser Verlag, Beiträge 19 und 20 Guido Helmig/Christoph Ph. Matt im Jahresbericht 1989 der Archäologischen Bodenforschung Basel-Stadt, Katalog der landseitigen Äusseren Grossbasler Stadtbefestigungen, ISBN 3-905098-10-5, Seiten 96–98 mit vergleichendem Plan Seite 85 C. H. Baer: Kunstdenkmäler des Kantons Basel Stadt, Band 1, 1932, Birkhäuser Verlag, Seiten 285–298 Franz August Stocker: Basler Stadtbilder, 1890, St. Georgs Verlag, Seiten 8 bis 10 Hans Eppens: Baukultur in alten Basel, Verlag Frobenius AG, Basel 1974, Seite 48 Emil Major: Bauten und Bilder aus Basels Kulturgeschichte, Verlag Peter Heman, Basel 1986, Seite 46 Christian Adolf Müller: Die Stadtbefestigung von Basel, Helbing & Lichtenhahn, 1956, Seiten 45–49 Christian Adolf Müller: Die Basler Torsperren im 19. Jahrhundert. In: Basler Stadtbuch 1963, S. 13–35. Annie Hagenbach: Basel im Bilde seiner Maler, Verlag B. Wepf & Co, Basel 1939, Beitrag 59 mit stadtseitiger Ansicht des Bollwerks Weblinks altbasel.ch - Das St.-Johanns-Tor mybasel.ch - Die Stadt der sieben Tore Tramclub Basel - Streckengeschichte Foto des St.-Johanns-Tors im Basler Staatsarchiv Einzelnachweise
St.-Johanns-Tor

Le St.-Johanns-Tor ou porte Saint-Jean est une porte médiévale située à Bâle en Suisse. C'est un vestige de l’ ancienne fortification entourant la ville. Des sept portes de la muraille extérieure existant alors, seules trois subsistent. Elles font partie de l'inventaire suisse des biens culturels d'importance nationale. Liens externes altbasel.ch - Das St.-Johanns-Tor mybasel.ch - Die Stadt der sieben Tore « Tramclub Basel - Streckengeschichte »(Archive.org • Wikiwix • Google • Que faire ?) Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la Suisse du Nord-Ouest
Katedrála v Lausanne

Katedrála Notre Dame je gotický kostel ve švýcarském městě Lausanne. Stavba chrámu začala v roce 1170, dokončen byl roku 1235, vysvěcen 1275. Architektem byl Jean Cotereel. V 18. a 19. století udělal stavební úpravy slavný francouzský architekt Eugène Viollet-le-Duc. Původně byl kostel katolický, od reformace je protestantský. Dochovaly se původní malby (jakkoli v časech počátků obrazoborecké reformace zakryté) a vyřezávané lavice. V roce 2003 získala katedrála nové varhany, za cenu 6 miliónů švýcarských franků. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Katedrála v Lausanne na Wikimedia Commons Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Lausanne Cathedral na anglické Wikipedii.
Cattedrale di Losanna

La cattedrale di Nostra Signora (in francese: cathédrale Notre-Dame de Lausanne) è la chiesa protestante maggiore di Losanna, sede della Chiesa evangelica riformata del Canton Vaud. Storia Fino al 1536, anno della Riforma, la chiesa fu la cattedrale cattolica della città. In quell’anno le autorità elvetiche dichiararono illegale la diocesi di Losanna scacciandone il vescovo: il titolo di cattedrale attribuito alla chiesa è quindi oggi solo storico e onorifico. L'edificio fu costruito tra 1170 e 1240 in stile gotico e restaurato nel 1874 da Viollet Le Duc. Altri progetti Wikibooks contiene testi o manuali sulle disposizioni foniche degli organi a canne Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sulla cattedrale di Losanna Collegamenti esterni (FR) Sito ufficiale, su cathedrale-lausanne.ch. (EN) Lausanne Cathedral, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (EN) Cattedrale di Losanna, in GCatholic.org. (EN) Cattedrale di Losanna, su Structurae.
Kathedraal van Lausanne

De Cathédrale Notre-Dame de Lausanne (Nederlands: Onze-Lieve-Vrouwekathedraal van Lausanne) is een kathedraal in Lausanne (Vaud, Zwitserland). Geschiedenis De bouw van de kathedraal begon in 1175 en hij werd ingezegend in 1275, door paus Gregorius X. Tijdens de middeleeuwen kwamen veel pelgrims op de kathedraal af om te bidden voor de "Gouden Maagd", aan wie de kathedraal gewijd is. De toren diende toentertijd ook als wachttoren om over de stad te waken om branden en vijanden te herkennen. Van 10 uur 's avonds tot 2 uur 's nachts riep de wachter naar beneden de tijd: C'est le guet; il a sonné l'heure. Tot op heden wordt deze traditie voortgezet. In 1536 verloor de kathedraal vanwege de Reformatie al zijn decoraties, waaronder altaren, beelden en schilderijen. De schat van de kathedraal werd gestolen en bevindt zich thans in het historisch museum van Bern. In de 18e eeuw werd de kathedraal weer gedecoreerd met standbeelden, schilderijen en andere decoraties. In de 19e eeuw begon architect Eugène Viollet-le-Duc met een ingrijpende restauratie, die later gedeeltelijk weer ongedaan is gemaakt. Orgel Het huidige orgel, gebouwd door C. B. Fisk, dateert uit december 2003 en is met 7000 pijpen een van de duurste kerkorgels ter wereld. Het is de eerste orgel dat alle vier de orgelstijlen omvat (klassiek Frans, symfonisch Frans, romantisch Frans en Noord-Duits barok) en het eerste orgel in Europa dat door een Amerikaans bedrijf gebouwd is. Foto's
Catedral de Lausana

A Catedral protestante Nossa Senhora de Lausana (em francês Catédrale protestante Notre-Dame de Lausanne) foi construída na colina do centro urbano a partir da segunda metade do século XIII, de onde domina toda a vista da cidade de Lausana, na Suíça francófona. História A Catedral foi construída em três fases. Os trabalhos iniciaram-se em 1170 do lado da ábside e deambulatório, seguindo o estilo românico. Entre 1190 e 1215 os trabalhos foram continuados por um segundo arquiteto, já em estilo gótico, que edificou grande parte do edifício. A partir de 1215 a obra passou a ser conduzida por mestre Jean Cotereel, que levantou a fachada ocidental e uma das torres. O portal gótico pintado na fachada sul, decorado com muitas estátuas e muito original, foi realizado entre 1225 e 1235. A catedral foi consagrada à Virgem Maria em outubro de 1275 na presença do Imperador Rodolfo de Habsburgo e do Papa Gregório X. Com a Reforma Protestante, o edifício foi dedicado em 1536 ao culto calvinista. O interior da igreja foi muito modificado com a criação de um novo espaço litúrgico na nave. Outras alterações foram realizadas nos séculos seguintes, até que no século XIX teve início uma grande obra de restauro, dirigida pelo famoso arquiteto francês Eugène Viollet-le-Duc. Desde 2003 a Catedral possui um novo órgão de grande qualidade, com características técnicas e musicais excepcionais, construído pela firma americana Fisk e desenhado pelo italiano Giugiaro. O instrumento pode ser escutado em concertos regulares realizados na catedral. Referências Ligações externas «Catedral de Lausana» (em inglês). no sítio de turismo da cidade, francês e alemão)
Лозаннский собор

Кафедральный собор Лозанны (Нотр-Дам) — готический собор в швейцарском городе Лозанне, построенный в XIII веке. Строительство собора велось в несколько этапов и завершилось в середине XIII века. Он был освящён папой Григорием X в присутствии императора Рудольфа I в 1275 году. Впоследствии здание подверглось значительным изменениям, особенно в XIX веке, когда реставрацию проводил французский архитектор Э. Виолле-ле-Дюк. Первоначально здание строилось в романском стиле, но при завершении оно приобрело готические черты. С 1536 года собор используется реформатской церковью. Одной из самых известных особенностей собора является витраж «роза», расположенный в южной части трансепта. Он представляет собой круговую композицию, изображающую средневековое представление о мире: четыре стихии, четыре ветра, четыре реки рая, четыре времени года, двенадцать месяцев и двенадцать знаков зодиака. Витраж датируется XIII веком. Остальные витражи собора относятся к XIX и XX векам. Орган собора содержит более 7 тысяч труб. Для строительства использовался мягкий песчаник, подверженный разрушению, что обуславливает необходимость регулярной реставрации. В XVIII веке даже рассматривался проект полного сноса и строительства нового здания. Однако в 1874 году Виолле-ле-Дюк предложил масштабный план восстановления, который впоследствии был реализован. Реставрационные работы продолжаются и в XXI веке. В соборе была похоронена Екатерина Николаевна Орлова, двоюродная сестра и супруга князя Григория Орлова, фаворита Екатерины II. Она скончалась в Лозанне в возрасте 22 лет от туберкулёза. Позднее её тело было перевезено в Александро-Невскую лавру, но надгробие осталось в соборе. С 1405 года, после череды пожаров, в Лозанне существует традиция: каждую ночь с башни собора на четыре стороны города сторож выкрикивает: «Это ночной смотритель, час пробил». Примечания Примечания
Oberaarsee

Der Oberaarsee ist der höchstgelegene Stausee im Quellgebiet der Aare im Schweizer Kanton Bern. Lage Der Oberaarsee liegt im Gebiet der Gemeinde Guttannen unterhalb des Oberaargletschers, dem Hauptzufluss des Sees. Dem Oberaarsee folgen die Aare-Stauseen Grimselsee und Räterichsbodensee, zwei weitere von mehreren Stauseen, die die Wasserkraftwerke der Kraftwerke Oberhasli AG speisen. Der See ist rund 2,8 km lang und 500 m breit und hat ein Stauvolumen von 65 Mio. m³. Nach der Staumauer verlässt der Oberaarbach den See und mündet wenig später in den Grimselsee. Geschichte Der Bau der Staumauer dauerte bis zum Jahr 1953. Erreichbarkeit Mit Fahrzeugen ist der See vom Grimselpass aus auf einer Einbahnstrasse erreichbar (Wechsel der Fahrtrichtung jede halbe Stunde). Dazu fährt das ganze Jahr eine kraftwerkeigene Luftseilbahn bis zur Staumauer. Weblinks Oberaarsee auf schweizersee.ch
Oberaarsee

Oberaarsee is a hydroelectric reservoir in the Grimsel area, part of the municipality of Guttannen, Switzerland. Its surface area is 1.47 km2 (0.57 sq mi). The Oberaar dam was completed in 1953, and is operated by Kraftwerke Oberhasli. It is drained by the Oberaarbach, which flows into the Grimselsee. The Oberaar glacier is located west of the lake. See also List of lakes of Switzerland List of mountain lakes of Switzerland References External links Media related to Oberaarsee at Wikimedia Commons Lake Oberaar