NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Spiringen

Spiringen is a village and a municipality in the canton of Uri in Switzerland. The municipality comprises two disjoint areas, separated by the municipality of Unterschächen and the Klausen Pass. The western area includes the village of Spiringen in the Schächen Valley, whilst the eastern area includes the Urner Boden alp above Linthal and the canton of Glarus. Geography Spiringen has an area, as of 2006, of 64.7 km2 (25.0 sq mi). This area is split into two parts, with the slightly smaller part around the village of Spiringen in the valley of the Schächen, which drains westward towards the Reuss and Lake Lucerne. This part is surrounded by the municipalities of Bürglen and Schattdorf to the north and west, and the municipality of Unterschächen to the east and south. Some 8 kilometres (5.0 mi) away, on the eastern side of Unterschächen and the Klausen Pass, is the second and larger part of the municipality. This comprises the Urner Boden meadows, and drains eastward into the Linth and Lake Zürich. Besides Unterschächen to its west, this part is surrounded on its north by the municipality of Muotathal in the canton of Schwyz, and on its south and east by the municipality of Glarus Süd in the canton of Glarus. Of the total area of the municipality, 37.5% is used for agricultural purposes, while 17.6% is forested. Of the rest of the land, 1.4% is settled (buildings or roads) and the remainder (43.5%) is non-productive (rivers, glaciers or mountains). In the 1997 land survey, 11.7% of the total land area was heavily forested, while 3.2% is covered in small trees and shrubbery. Of the agricultural land, 0.0% is used for farming or pastures, while 8.5% is used for orchards or vine crops and 29.0% is used for alpine pastures. Of the settled areas, 0.5% is covered with buildings, and 0.7% is transportation infrastructure. Of the unproductive areas, 0.1% is unproductive standing water (ponds or lakes), 0.9% is unproductive flowing water (rivers), 32.6% is too rocky for vegetation, and 10.0% is other unproductive land. Demographics Spiringen has a population (as of 31 December 2020) of 842. As of 2007, 0.9% of the population was made up of foreign nationals. Over the last 10 years the population has decreased at a rate of -11.6%. Most of the population (as of 2000) speaks German (99.8%), with Italian being second most common ( 0.2%) and Sd being third (gdsD%). As of 2007 the gender distribution of the population was 51.8% male and 48.2% female. In the 2007 federal election the FDP party received 91.3% of the vote. In Spiringen about 37% of the population (between age 25–64) have completed either non-mandatory upper secondary education or additional higher education (either university or a Fachhochschule). Spiringen has an unemployment rate of 0.34%. As of 2005, there were 194 people employed in the primary economic sector and about 88 businesses involved in this sector. 38 people are employed in the secondary sector and there are 8 businesses in this sector. 78 people are employed in the tertiary sector, with 19 businesses in this sector. The historical population is given in the following table: References
Spiringen

Spiringen es una comuna suiza del cantón de Uri, situada al noreste del cantón. La comuna se encuentra dividida en dos partes, la primera, en la que se encuentra el núcleo urbano principal, limita al oeste y norte con la comuna de Bürglen, al este y sur con Unterschächen, y al suroeste con Schattdorf. La segunda parte, en la que se encuentra la localidad de Urnerboden, que constituye un exclave de la comuna entre los territorios de Muotathal (SZ) al norte, Glaris Sur (GL) al este y sur, Silenen al suroeste y Unterschächen al oeste. En la localidad de Urnerboden se encuentra el mayor alpage de Suiza. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Spiringen. Sitio oficial de la comuna de Spiringen «Spiringen». Diccionario histórico de Suiza (en alemán, francés o italiano).
Spiringen

Spiringen est une commune suisse du canton d'Uri. Ses habitants portent le nom de Spiringer et de Spiringerinnen. Lors du dernier recensement en 2000, la langue principale était l'allemand pour 99,79 % des habitants et l'italien pour 0,21 %. 95 % étaient catholiques. Histoire La région a été occupée par les Alamans à l'époque du haut Moyen Âge, où les abbayes avaient une partie des terres qui avaient été défrichées, sachant que les alleux paysans possédaient aussi des parcelles. Les défrichements étaient quasiment terminés vers 1300. La chapelle Saint-Michel fut construite en 1290 et deviendra paroisse en 1591. L'église de la commune a été édifiée en 1950 et 1951. Géographie Selon l'Office fédéral de la statistique, Spiringen mesure 64,73 km2. La majeure partie de la commune (43,5 %) est composée de montagne et d'eaux. Viennent ensuite les terres agricoles (37,5 %), les forêts et les bois (17,6 %). Seul 1,4 % de l'espace de la commune est urbanisé. La grande ville la plus proche est Zoug, située à 39 km de distance. Le climat est celui de la toundra. Démographie Selon l'Office fédéral de la statistique, Spiringen compte 934 habitants en 2008. Sa densité de population atteint 14 hab./km2. Le graphique suivant résume l'évolution de la population de Spiringen entre 1850 et 2008 : Économie Au Moyen Âge, la céréaliculture et l'économie alpestre caractérisaient la vie économique de la commune, et les limites communales d'exploitation constituaient déjà un enjeu important en 1196. Les membres de l'élite paysanne étaient engagés dans la vie politique cantonale à partir du XIIIe siècle et occupèrent des charges de bailli en s'engageant même au service étranger. Le réseau routier à la fin du XIXe siècle et le transport par câble ainsi que les routes d'alpages, dont le réseau a été achevé en 1988 ont encouragé le tourisme et ont facilité les échanges vers la vallée de la Reuss et ses emplois industriels. L'économie est restée à prédominance agricole : en 2005, ce secteur comptait encore pour 63 % des emplois. Le musée Dörflihaus Il contient des documents ainsi que des costumes et de l'artisanat datant de 1290 jusqu'à la Seconde Guerre Mondiale. Une des richesses du musée est la Stiftungskurkunde de 1290 et le livre de l'année 1290. Des personnalités de la commune ont participé à la création de la Confédération de 1291 comme Walter de Spiringen et Stauffacher. Partenariat Spiringen a noué un partenariat en 1968 avec la ville de Emmen, située dans le canton de Lucerne. Voir aussi Liens internes Canton d'Uri Communes du canton d'Uri Liens externes Site officiel de la commune Références Portail de la Suisse centrale
Spiringen

Spiringen (toponimo tedesco) è un comune svizzero di 834 abitanti del Canton Uri. Geografia fisica Storia Monumenti e luoghi d'interesse Chiesa parrocchiale cattolica di San Michele, eretta nel 1290 e ricostruita nel 1950-1951. Società Evoluzione demografica L'evoluzione demografica è riportata nella seguente tabella: Abitanti censiti Amministrazione Ogni famiglia originaria del luogo fa parte del cosiddetto comune patriziale e ha la responsabilità della manutenzione di ogni bene ricadente all'interno dei confini del comune. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Spiringen Collegamenti esterni Hans Stadler, Spiringen, in Dizionario storico della Svizzera, 20 febbraio 2012. URL consultato il 24 gennaio 2018.
Spiringen

Spiringen is een gemeente en plaats in het Zwitserse kanton Uri. Spiringen telt 881 inwoners. Geografie Van dit gebied, wordt 37,5% gebruikt voor agrarische doeleinden, terwijl 17,6% is bebost. voor de rest van het land, is 1,4% bebouwd (gebouwen of wegen) en de rest (43,5%) is niet-productief (rivieren, gletsjers en bergen). 11,7% van de totale landoppervlakte is zwaar bebost, terwijl 3,2% is bedekt met kleine bomen en struiken. Van de landbouwgrond, wordt 0,0% gebruikt voor de landbouw of weiden, terwijl 8,5% wordt gebruikt voor boomgaarden of wijnstokken en 29,0% wordt gebruikt voor de alpenweiden. Van de bewoonde gebieden, is 0,5% bedekt met gebouwen, en 0,7% is infrastructuur. Van de onproductieve gebieden, 0,1% is onproductief stilstaand water (vijvers of meren), 0,9% is onproductief stromend water (rivieren), 32,6% is te rotsachtig voor begroeiing, en 10,0% is andere redenen onvruchtbare grond. Demografie Spiringen heeft 900 inwoners (op 31 december 2009), 0,9% bestaat uit vreemdelingen. In de afgelopen 10 jaar is de bevolking afgenomen met -11,6%. Het grootste deel van de bevolking spreekt Duits of het dialect Zwitserduits (99,8%), en het Italiaans als tweede taal (0,2%), de man-vrouwverdeling van de bevolking was in 2007 51,8% man en 48,2% vrouw. In 2007 ontving de FDP 91,3% van de stemmen. De hele Zwitserse bevolking is over het algemeen goed opgeleid. In Spiringen heeft 37% van de bevolking een opleiding of hoger onderwijs gevolgd (hetzij Universiteit of een Fachhochschule). Spiringen heeft een werkloosheid van 0,34%. In 2005 waren er 194 personen werkzaam in de primaire sector ongeveer 88 bedrijven die betrokken zijn in deze sector. 38 mensen zijn werkzaam in de secundaire sector en er zijn 8 bedrijven in deze sector. 78 mensen zijn werkzaam in de tertiaire sector, er zijn 19 bedrijven in deze sector. In deze tabel staat de bevolking van Spiringen door de jaren heen: Trivia Het dorp dankt zijn naam waarschijnlijk aan Spiro, een Aleman die zich na de Romeinen in het huidige Spiringen vestigde. In 1799 trok Generaal Soevorov langs het dorp met 20.000 man over de Chinzigkulm naar het Muotathal
Spiringen

Spiringen − miejscowość i gmina w Szwajcarii, w kantonie Uri. Demografia W Spiringen mieszka 846 osób. W 2021 roku 1,8% populacji gminy stanowiły osoby urodzone poza Szwajcarią. Współpraca Miejscowość partnerska: Emmen, Lucerna Transport Przez teren gminy przebiega droga główna nr 17. Przypisy
Spiringen

Spiringen é uma comuna da Suíça, no Cantão Uri, com cerca de 981 habitantes. Estende-se por uma área de 64,76 km², de densidade populacional de 15 hab/km². Confina com as seguintes comunas: Bürglen, Linthal (GL), Muotathal (SZ), Schattdorf, Silenen, Unterschächen. A língua oficial nesta comuna é o Alemão. Referências
Spiringen

Spiringen är en ort och kommun i kantonen Uri, Schweiz. Kommunen har 881 invånare (2024). Till kommunen hör också exklaven Urner Boden med byn Urnerboden. De både kommundelarna skiljs åt genom kommunen Unterschächen och det kortaste avståndet mellan delarna är cirka 6 km. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Spiringen.
Шпірінген

Шпірінген (нім. Spiringen) — громада в Швейцарії в кантоні Урі. Географія Громада розташована на відстані близько 100 км на схід від Берна, 7 км на схід від Альтдорфа. Шпірінген має площу 64,7 км², з яких на 1,3% дозволяється будівництво (житлове та будівництво доріг), 37,8% використовуються в сільськогосподарських цілях, 18,9% зайнято лісами, 42% не є продуктивними (річки, льодовики або гори). Демографія 2019 року в громаді мешкало 830 осіб (-5,6% порівняно з 2010 роком), іноземців було 1,3%. Густота населення становила 13 осіб/км². За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 21,2% — особи молодші 20 років, 58,8% — особи у віці 20—64 років, 20% — особи у віці 65 років та старші. Було 317 помешкань (у середньому 2,6 особи в помешканні). Із загальної кількості 311 працюючого 163 було зайнятих в первинному секторі, 42 — в обробній промисловості, 106 — в галузі послуг. Примітки
Ostermundigen

Ostermundigen je město v kantonu Bern, v okrese Bern-Mittelland. Nachází se v těsné blízkosti města Bern. Žije zde přibližně 18 tisíc obyvatel. Geografie Ostermundigen je město v bernské aglomeraci a leží východně od Bernu na úpatí hory Ostermundigenberg. Ačkoli obec nemá městská práva, díky počtu obyvatel vyšším než 10 000 je statisticky považována za město. Sousedními obcemi ve směru hodinových ručiček od severu jsou Ittigen, Bolligen, Stettlen, Muri bei Bern a Bern. Historie První písemná zmínka o Ostermundigenu pochází z roku 1239 a zní Chonradus laicus de Osturmundingin. Místní jméno je osadním názvem, utvořeným ze starohornoněmeckého mužského osobního jména Ostermund, rozšířeného o příslušnostní příponu -ingen; „Ostermundigen“ tedy původně znamenalo „u Ostermundových lidí“. V roce 1870 byla v Ostermundigenu zprovozněna první ozubnicová železnice v Evropě, která dopravovala horninu z tehdy největšího švýcarského lomu v Ostermundigenu na nádraží. Samostatnou obcí je Ostermundigen až od svého oddělení od Bolligenu v roce 1983, předtím byl pouze tzv. čtvrtí Bolligenu. V posledních několika desetiletích se z bývalé dřevařské obce stala typická aglomerační obec s širokou občanskou vybaveností. Ostermundigen je od roku 1979 partnerským městem německého Löhnbergu an der Lahn. Obyvatelstvo Většina obyvatel (k roku 2000) hovoří německy (12 677, tj. 82,0 %), druhým nejčastějším jazykem je italština (677, tj. 4,4 %) a třetím francouzština (372, tj. 2,4 %). Hospodářství V Ostermundigenu sídlí řada malých a středních podniků. Největšími společnostmi se sídlem v obci jsou Intersport a Emmi. Švýcarská pošta provozuje v Ostermundigenu od roku 2004 distribuční centrum. Kromě těchto společností působí v Ostermundigenu také známé firmy jako Friedrich Sport AG a výrobce kabelů Kablan. Doprava Ostermundigen byl poprvé napojen na veřejnou dopravu již v roce 1859 železniční tratí Bern–Thun. V roce 1924 byl napojen na síť linek městské hromadné dopravy města Bern. Osobnosti Ursula Andressová (* 1936), herečka Roman Josi (* 1991), hokejista Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ostermundigen na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ostermundigen na Wikimedia Commons (německy) Oficiální stránky
Ostermundigen

Ostermundigen es una ciudad y comuna suiza del cantón de Berna, situada en el distrito administrativo de Berna-Mittelland. Limita al norte con las comunas de Ittigen y Bolligen, al este con Stettlen, al sur con Muri bei Bern, y al oeste con la ciudad de Berna. Hasta el 31 de diciembre de 2009 situada en el distrito de Berna. Personalidades Ursula Andress, actriz. Fabian Cancellara, ciclista. Michelle Hunziker, actriz y animadora de televisión. Michel Kratochvil, tenista. Ernst Nobs, consejero federal. Ciudades hermanadas Löhnberg. Oberwil im Simmental. Troyan. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Ostermundigen. Sitio oficial de la comuna de Ostermundigen «Ostermundigen». Diccionario histórico de Suiza (en alemán, francés o italiano).
Ostermundigen

Ostermundigen (toponimo tedesco) è un comune svizzero di 17 546 abitanti del Canton Berna, nella regione di Berna-Altipiano svizzero (circondario di Berna-Altipiano svizzero, del quale è il capoluogo); ha lo status di città. Geografia fisica Storia Tra il 1834 e il 1983 Ostermundigen fu aggregato al comune di Bolligen. Monumenti e luoghi d'interesse Vecchia chiesa cattolica del Buon Pastore (Erste Guthirt-Kirche), eretta nel 1937; Nuova chiesa cattolica del Buon Pastore (Guthirt), eretta nel 1985; Chiesa riformata, eretta nel 1940. Società Evoluzione demografica L'evoluzione demografica è riportata nella seguente tabella: Abitanti censiti Geografia antropica Quartieri Dennigkofen Mösli Oberfeld Rothus Rüti Infrastrutture e trasporti Ostermundigen è servita dall'omonima stazione sulle ferrovie Berna-Thun e Berna-Lucerna. Amministrazione Ogni famiglia originaria del luogo fa parte del cosiddetto comune patriziale e ha la responsabilità della manutenzione di ogni bene ricadente all'interno dei confini del comune. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Ostermundigen Collegamenti esterni Anne-Marie Dubler, Ostermundigen, in Dizionario storico della Svizzera, 3 dicembre 2009. URL consultato il 7 ottobre 2018.
Ostermundigen

Ostermundigen (Bernduits: Oschtermundige of Mundige) is een gemeente en plaats in het Zwitserse kanton Bern, en maakt deel uit van het district Bern-Mittelland. Ostermundigen telt 18.326 inwoners. Zonen en dochters Ursula Andress, actrice, werd in 1936 in Ostermundigen geboren Hermann Hesse, schrijver en Nobelprijswinnaar, woonde vanaf 1912 een paar jaar in Ostermundigen Michelle Hunziker, presentatrice, groeide op in Ostermundigen Ernst Nobs, van 1943 tot 1951 lid van de Zwitserse bondsraad, was hier een paar jaar leraar Fabian Cancellara, wereldkampioen tijdrijden in 2006, groeide in Ostermundingen op.
Ostermundigen

Ostermundingen (gsw. Oschtermundige) – miasto i gmina (niem. Einwohnergemeinde) w Szwajcarii, w kantonie Berno, w regionie administracyjnym Bern-Mittelland, siedziba okręgu Bern-Mittelland. 31 grudnia 2020 liczyło 17 758 mieszkańców. Współpraca Miejscowość partnerska: Löhnberg, Niemcy Transport Przez teren gminy przebiega droga główna nr 234. Przypisy
Остермундиген

Остермундиген (нем. Ostermundigen) — коммуна в Швейцарии, в кантоне Берн. До 2009 года входила в состав округа Берн, с 2010 года входит в округ Берн-Миттельланд. Население составляет 17 772 человека (на 31 декабря 2019 года).Официальный код — 0363. В Остермундигене была открыта первая зубчатая железная дорога в Европе(в 1870 году). Она использовалась чтобы перевозить камень из каменоломни. Транспорт В Остермундигене ездят 3 автобуса: Номер 10 (Остермундиген-Берн-Кёниц) Номер 28(ванкдорф-осетрмундиген-вейссенбюл) Номер 44(боллиген-остермундиген-гюмлиген) А также 2 электрички: Номер 1 (фрибург-берн-тун) Номер 2(лангнау-берн-лаупен) Примечания 2.[1] Архивная копия от 18 июня 2010 на Wayback MachineBernmobil Ссылки Официальная страница Архивная копия от 20 марта 2022 на Wayback Machine
Остермундинген

Остермундинген (нем. Ostermundigen, фр. Ostermundigen, итал. Ostermundigen) је град у средишњој Швајцарској. Остермундинген је значајно насеље у оквиру Кантона Берн, али је суштински предграђе главног града кантона и целе Швајцарске, Берна. И поред тога, Остермундинген има значај и као седиште округа Бернска средња земља. Природне одлике Остермундинген се налази у средишњем делу Швајцарске. Од најближег већег града, Берна град је удаљен 4 км источно, па је градско предграђе. Рељеф: Остермундинген је смештен у северној подгорини Алпа, на месту где они прелазе у Швајцарску висораван. Град се налази на у брдском подручју, на приближно 580 метара надморске висине. Клима: Клима у Остермундингену је умерено континентална са оштријим одликама због надморске висине и окружености Алпима. Воде: На подручју Остермундингена постоји више мањих потока, који се уливају у оближњу реку Ар. Историја Подручје Остермундингена је било насељено још у време праисторије (Келти) и Старог Рима, али није имало изразитији значај, све до новијег времена (средине 20. века), када се насеље од маленог села развило у велико предграђе Берна. Становништво 2010. године Остермундинген је имао око 15.500 становника. Од тог броја 22,3% су страни држављани. Језик: Швајцарски Немци чине већину града и немачки језик је преовлађује у граду (82,0%). Међутим, градско становништво је током протеклих неколико деценија постало веома шаролико, па се на улицама града чују бројни други језици. Тако се данас ту могу чути и италијански (4,4%), француски (2,4%) и други језици. Вероисповест: Месно становништво је од 15. века протестантске вере. Међутим, последњих деценија у Остермундингену се знатно повећао удео других вера. И данас су грађани већином протестанти, али ту живе и мањински римокатолици, атеисти, муслимани и православци. Збирка слика Спољашње везе www.ostermundigen.ch Званична страница Остермундингена
Ostermundigen

Ostermundigen är en ort och kommun i kantonen Bern, Schweiz. Kommunen har 18 326 invånare (2024). Ostermundigen är huvudort i distriktet Bern-Mittelland. Sedan 1983 är den en egen kommun, innan var den en del av Bolligen. Ostermundigen är en förortskommun öster om Bern. 1859 fick kommunen järnväg, nu en del av S-Bahn Bern. De största arbetsplatserna är Intersport och Emmi (mejeri). Ursula Andress är född i Ostermundigen. Referenser
Остермундіген

Остермундіген (нім. Ostermundigen) — місто в Швейцарії в кантоні Берн, адміністративний округ Берн-Міттельланд. Географія Місто розташоване на відстані близько 3 км на схід від Берна. Остермундіген має площу 6 км², з яких на 42,4 % дозволяється будівництво (житлове та будівництво доріг), 32 % використовуються в сільськогосподарських цілях, 25,5 % зайнято лісами, 0,2 % не є продуктивними (річки, льодовики або гори). Демографія 2019 року в місті мешкало 17 772 особи (+15,1 % порівняно з 2010 роком), іноземців було 30,7 %. Густота населення становила 2982 осіб/км². За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 19 % — особи молодші 20 років, 60 % — особи у віці 20—64 років, 21 % — особи у віці 65 років та старші. Було 8515 помешкань (у середньому 2 особи в помешканні). Із загальної кількості 7049 працюючих 23 було зайнятих в первинному секторі, 1942 — в обробній промисловості, 5084 — в галузі послуг. Цікаві факти 1870 року в Остермундігені була відкрита перша зубчаста залізниця в Європі. Вона використовувалася для перевезення каміння з місцевої каменоломні. Примітки
Brissago

Brissago és una comuna suïssa del Cantó de Ticino, situada al districte de Locarno, prop d'Isole. Limita al nord-oest i nord amb la comuna de Centovalli, al nord-est amb Ascona i Ronco sopra Ascona, a l'est (de l'altre costat del llac Major) amb Gambarogno, al sud-est amb Pino sulla Sponda del Lago Maggiore (IT-VA) i Tronzano Lago Maggiore (IT-VA), al sud amb Cavaglio-Spoccia (IT-VB), i al sud-oest amb Cannobio (IT-VB). El 2004 s'hi va disputar el Campionat del món d'escacs (clàssic), entre Peter Leko i Vladímir Kràmnik. Referències Enllaços externs Brissago - Lloc web oficial Brissago en Alemany, Francès o Italià al Diccionari històric de Suïssa.
Brissago

Brissago es una comuna suiza del cantón del Tesino, situada en el distrito de Locarno, círculo de Isole. Limita al noroeste y norte con la comuna de Centovalli, al noreste con Ascona y Ronco sopra Ascona, al este (del otro lado del lago Mayor) con Gambarogno, al sureste con Pino sulla Sponda del Lago Maggiore (IT-VA) y Tronzano Lago Maggiore (IT-VA), al sur con Cavaglio-Spoccia (IT-VB), y al suroeste con Cannobio (IT-VB). Historia En otoño 1916 hubo una huelga de las 500 cigarreras de la Fabbrica Tabacchi Brissago SA, donde la jornada de trabajo era muy mal pagada.​ Véase también Jardín Botánico de la isla de Brissago. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Brissago. Sitio oficial de la comuna de Brissago «Brissago». Diccionario histórico de Suiza (en alemán, francés o italiano).
Brissago

Brissago est une commune suisse du canton du Tessin. Échecs Le Championnat du monde d'échecs classiques s'est tenu à Brissago du 25 septembre au 18 octobre 2004. Il opposa le Russe Vladimir Kramnik, tenant du titre, au Hongrois Péter Lékó dans un match de 14 parties. Le match s'est soldé par un ex aequo 7-7 (+2 -2 =10) qui a permis à Kramnik de conserver le titre de champion du monde. La commune a donné son nom au cigare « Brissago », fabriqué par Burger fils, fait avec du tabac fermenté et à la forme torsadée. Notes et références Brissago est le lieu où H.G. Wells installe le gouvernement mondial qui fait suite à la guerre atomique dans son roman Le Monde Libéré ,œuvre d'anticipation daté de 1914. Liens externes Site officiel Ressource relative au spectacle : Archives suisses des arts de la scène Ressource relative à la musique : MusicBrainz Rodolfo Huber, « Brissago » dans le Dictionnaire historique de la Suisse en ligne, version du 16 juillet 2009 Portail du canton du Tessin
Brissago (Szwajcaria)

Brissago (lmo. Brissagh, niem. Brisa) – miejscowość i gmina w południowej Szwajcarii, w kantonie Ticino, w okręgu (distretto) Locarno, w powiecie (circolo) Isole. Leży nad jeziorem Lago Maggiore. Demografia W Brissago mieszkają 1 664 osoby. W 2021 roku 20,9% populacji gminy stanowiły osoby urodzone poza Szwajcarią. Transport Przez teren gminy przebiega droga główna nr 411. Przypisy