Luzern

Luzern (németül Luzern, franciául és angolul Lucerne, olaszul és rétorománul Lucerna, a helyi dialektusban Lozärn) svájci város, az azonos nevű kanton és körzet székhelye, Középsvájc társadalmi, gazdasági és kulturális központja. Földrajza A Luzerni-tó (Vierwaldstätti-tó) északnyugati végénél fekszik. A Luzernt körülvevő Pilatus és Rigi hegyek, valamint a tó festői szépsége korán, már 1840-től a turizmus fellegvárává emelte a várost. Több más híd mellett a világ legrégebbi fedett fahídjai, a Kapellbrücke és a Spreuerbrücke kötik össze az óvárost (északi rész) és az újvárost (déli rész). A város 24,15 négyzetkilométeres területének 60,4%-a lakóterület; 11,6%-a mezőgazdasági zóna és 25,9%-a erdő. Luzernhez tartozik még a Bürgenstock hegy északi részének egy nyúlványa is. Kerületek Luzern városát kerületekre (Stadtkreis) osztják fel: Jobb part Bal part A helyi Szövetségi Statisztikai Hivatal technikai okokból hozzárendelte a 99-es kerületszámot a bürgenbergi erdőhöz: Látnivalók Történelmi Kapellbrücke (fahíd víztoronnyal) Mivel a várost kettészeli a Reuss folyó, több híd is épült rajta. A leghíresebb az 1332-es építésű, 170 méter hosszú Kapellbrücke, amely a világ legidősebb fedett fahídja. A híd nagy része 1993-ban leégett, de mivel 1960-ban renoválták és minden elemét gondosan regisztrálták, a tűzvész után rekonstruálni tudták. A homlokzatán lévő, háromszög alakú, középkori festmény viszont menthetetlenül odaveszett. A híd közepén található Luzern egyik ismertetőjele, a nyolcszögletű alapra épült víztorony. A híd és a torony a város védelmi vonalának részét képezték, ezért a torony oldalán magasabbak a korlátok. Altstadt (Óváros) Rathaus (Városháza) épült 1602–1604 között, neoreneszánsz stílusban, parasztházas tetővel Spreuerbrücke (híd) Museggmauer és Museggtürme (az északi védelmi vonalat alkotó városfal és az őrtornyok 1350–1403 között épültek) Löwendenkmal (Oroszlánemlékmű) (Bertel Thorvaldsen, 1819) Nadelwehr (1860) Matthäuskirche – neogótikus templom Jesuitenkirche – barokk stílusú jezsuita templom Hofkirche – a legjelentősebb reneszánsz templom Svájcban Peterskapelle – kápolna Gotthardgebäude – neoreneszánsz épület Múzeumok Verkehrshaus der Schweiz – közlekedési múzeum. A legnagyobb és a legtöbbet látogatott múzeum Svájcban. Nagy gyűjteménye van mozdonyokból, autókból, hajókból és repülőgépekből. Tartalmaz továbbá egy IMAX-mozit, egy nagy planetáriumot és egy 200 m²-es légifotótérképet Svájcról, amelyre rá szabad lépni. Bourbaki-Panorama – a világ legnagyobb panorámakörképe (Edouard Castres, 1881) Richard-Wagner-Museum – Richard Wagner szobái és klasszikus hangszerekből álló gyűjteménye egy idillikus vidéki házban, ahol rendszeresen rendeznek zenei és költészeti esteket. Sammlung Rosengart – Pablo Picasso és Paul Klee munkái Picasso-Museum – rajzok és grafikák a Rosengart gyűjteményből Hans Erni Museum – A híres luzerni festő, Hans Erni múzeuma a fent említett Verkehrshausban található. Kunstmuseum Luzern – Művészeti Múzeum Alpineum Luzern – 3D-Alpok-Panoráma/Dioráma Gletschergarten – Közvetlenül az oroszlánemlékmű mellett található. Luzern területét mutatja be a Würm-glaciálisban 20 000 évvel ezelőtt illetve szubtrópusi éghajlattal 20 millió évvel ezelőtt. Historisches Museum – A Történeti Múzeum, mely elevenen és testközelből mutatja be a történelmet. Naturmuseum Luzern – Közép-Svájc állat- és növényvilágát mutatja be. Modern építészet Kultur- und Kongresszentrum Luzern (KKL) – kulturális és kongresszusi központ közvetlenül a tóparton (építész: Jean Nouvel, 1999) Pályaudvar (1991) Hotel – szintén Jean Nouvel tervezte étteremmel és bárral. A Sempacherstrasse 14. sz. alatt található. Schönbühl lakóház (épült: 1965–1968, építész: Alvar Aalto) Látnivalók a környéken A 2118 méter magas Pilátus-hegyen van a Pilatussee tó, amely egy monda szerint Pontius Pilatus nyugvóhelye, ezért a középkorban szigorúan tilos volt megmászni. 2008-ban a hegy mindkét oldalról megközelíthető volt. Az alpnachi oldalról a világ legmeredekebb fogaskerekű vasútja visz fel, a luzerni oldalról pedig egy Panorama-Gondelbahn és egy libegő. Luzernből az 1-es busszal 15 perc a „Pilatus” megálló, onnan 5 perc gyalog a „Talstation” megálló. A Rigi hegy a „hegyek királynőjeként” is ismert. Ott építették Európa első hegyi vasútját. Az öt darab kerekes gőzhajó (Uri, Stadt Luzern, Unterwalden, Gallia és Schiller) alkotja a világ legnagyobb aktív édesvízi gőzhajóflottáját. (A Luzerni-tó Hajózási Társaság, németül Schifffahrtsgesellschaft des Vierwaldstättersees, röviden SGV kezelésében.) Rendszeres rendezvények/fesztiválok A luzerni farsang (Luzerner Fasnacht) hamvazószerdáig tart az azt megelőző csütörtöktől (torkos csütörtök, németül Schmotziger Donnerstag) A luzerni Óvárosfesztivált (Luzerner Altstadtfest) június utolsó hetében rendezik meg a Reuss két partján, 17 helyszínen. A Fumetto képregényfesztivált minden évben tavasszal rendezik meg. A Luzerni Blues Fesztivált (Lucerne Blues Festival) 1995 óta rendezik meg, és már több díjjal kitüntették. (2006-ban például a „Keeping The Blues Alive“-díjat nyerte el, amelyet akkor adtak legelőször Amerikai Egyesült Államokon kívüli rendezvénynek.) A Lucerne Festival (korábban Musikfestwochen) egy zenei fesztivál, ahol a világ legjobb szimfonikus zenekarai közül is lépnek fel a fent említett KKL-ben. Blue Balls Festival – Nyaranta megrendezett Jazzfesztivál. Seenachtsfest – Augusztus elsején, a svájci nemzeti ünnepen rendezik meg tűzijátékkal. A Rose d’Or (Aranyrózsa) tévéfesztivált 2004 óta évente rendezik meg Luzernben. A Funk am See ingyenes szabadtéri koncert kétévente (minden páros évben) a Lido-gyepen (Lido-Wiese) a Közlekedési Múzeum előtt pop, rock és hiphop témában. Spitzenleichtathletik Luzern – évente megrendezett, nemzetközi atlétikai találkozó. Luzerner Stadtlauf – évente megrendezett futás az ó- és újvároson át. Luzerner Mittelalter Spektakel – 2001 óta rendezik meg évente ezt a háromnapos középkori témájú fesztivált. Banketteket, workshopokat, koncerteket és sok más akciót szerveznek. Ennek keretében 2004 óta a Franziskanerplatzot középkori vásártérré alakítják. Lakosság 1975-ben még mintegy 75 000 főből állt Luzern lakossága. Ez 2006 végére 57 890 főre csökkent, ami részben annak tudható be, hogy az emberek a városhatáron kívülre költöztek. Az agglomeráció népessége körülbelül 200 000 fő a környező településeken, nevezetesen Horw, Kriens, Littau, Emmen, Ebikon, Adligenswil, Meggen, Buchrain és Dierikon községekben. Közlekedés A város és az agglomeráció megközelíthető síneken, közúton és vízen is. A Svájci Szövetségi Vasút (németül Schweizerische Bundesbahnen, röviden SBB), a Zentralbahn és a BLS AG szolgáltat vasúti közlekedést távolsági, regionális és S-Bahn tekintetében. Közúti szolgáltatást nyújt buszokkal a Verkehrsbetriebe Luzern, az Auto AG Rothenburg, a Rottal AG és a Postauto. A környező községek viszonylatában vízi személyszállítással a kerekes gőzhajóiról híres SGV foglalkozik. Ezek a vállalkozások mind Luzern város és Luzern régió megbízásából működnek. Áthalad a városon (részben alagútban) észak-déli irányban az A2 autópálya. A Reussporttunnel alagút Svájc egyik legforgalmasabb autópályaszakasza. A fel- és lehajtók (északról délre haladva) a következők: Emmen-Süd, Luzern-Zentrum, Luzern-Kriens és Luzern-Horw. Emmen-Süd az északi kerületekbe vezet, Kriens és Horw pedig a déli kerületek felé célszerűbb, mint a Luzern-Zentrum. A közúti közlekedési hivatal Strassenverkehrsamt Kriensnél található az autópályán, a körforgalom közelében. Felsőfokú képzés 2000-ben alapították meg a Luzerni Egyetemet az ország tizedik egyetemeként. Teológiai, Bölcsész és Jogi karokkal rendelkezik. Emellett Luzern a Középsvájci Szakfőiskola (Fachhochschule Zentralschweiz, röviden FHZ) központja is, annak öt részintézményével. A Középsvájci Tanárképző Főiskola (Pädagogische Hochschule Zentralschweiz, röviden PHZ) egyik központja a három közül (Schwyz, Zug, Luzern). Luzernben található továbbá a MAZ (a svájci újságíróképző), a HSL (Höhere Fachschule für Sozialpädagogik), az SHL (Schweizerische Hotelfachschule Luzern) és a Svájci Hadsereg által működtetett HKA (Schule der höheren Kaderausbildung). Politika A város elnöke Urs W. Studer (1996 óta pártonkívüli, korábban az akkori LP, mai nevén FDP tagja volt). A városi tanács (a végrehajtó hatalom) 5 tagból, a parlament (a törvényhozó hatalom) 48 tagból áll. Partnervárosok Guebwiller/Murbach, Franciaország, 1978 óta Bournemouth, Anglia, 1982 óta Cieszyn, Lengyelország, 1992 óta Olomouc, Csehország, 1992 óta Chicago, USA, 1998 óta Potsdam, Németország, 2002 óta Kulináris különlegességek Sok kulináris különlegesség származik Luzernből, mint például a Birnenweggen, a luzerni mézeskalács, a Chügelipaschtete vagy Fritschipastete húspástétom, a Lozärner Rägetröpfli (csokoládés bonbon) és a Lozärner Chatzestreckerli. Irodalom Mark Twain: A Tramp Abroad című regénye tartalmaz egy részletes, szatirikus leírást Luzernről. – A teljes szöveg a Gutenberg Projektben Lev Tolsztoj: Aus dem Tagebuch des Fürsten Nechljudow: Luzern Paul Letter: Geschichte und Kultur von Luzern. Anfänge und Entwicklungen einer Kantonshauptstadt. Frieling, Berlin 2002, ISBN 3-8280-1759-2 Heinz Horat: Schweizerische Kunstführer GSK, 301. kötet: Luzern, Rathaus, Bern, 1981, ISBN 3-85782-301-1 További információk A város hivatalos honlapja Luzern 3 dimenziós modellje Luzern Tourismus Guide Lucerne Lucerne Guide Referenciafilm.lap.hu – linkgyűjtemény Virtuális utazás a Basel-/Bernstrasse negyedben Luzern lap – linkgyűjtemény Jegyzetek