NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Berner Jura (region administracyjny)

Berner Jura (niem. Verwaltungsregion Berner Jura) – region administracyjny w Szwajcarii, w kantonie Berno, o pow. ok. 542 km², zamieszkały przez ok. 54 tys. osób. Powstał 1 stycznia 2010. Podział administracyjny W skład regionu wchodzi jeden okręg (Verwaltungskreis} Berner Jura. Przypisy
Brauiweiher

Der Brauiweiher ist ein kleiner See, der rund einen Kilometer südwestlich des Dorfzentrums von Weisslingen im Schweizer Kanton Zürich liegt. Er diente früher zur Eisproduktion für eine einst hier betriebene Bierbrauerei. Beschreibung Der Brauiweiher liegt auf einer Anhöhe am Eingang zum Zürcher Oberland auf 609 m ü. M. und hat eine Fläche von 4,6 Hektar. Der See ist rund 350 Meter lang und 160 Meter breit. Der Fürbach ist sowohl Zufluss als auch Abfluss des Sees, der im 19. Jahrhundert künstlich angelegt worden ist. Er versorgte die damals hier betriebene Bierbrauerei mit Eis, woran der Name Brauiweiher heute noch erinnert. Der See liegt in einem Naturschutzgebiet und kann auf dem Uferweg zu Fuss in einer knappen halben Stunde umrundet werden. Am See befinden sich öffentliche Feuerstellen und auf der gegenüberliegenden Strassenseite ein Restaurant. Das Baden im See ist nur im Naturbad im östlichen Teil beim Damm erlaubt. Erreichbarkeit Als regionales Naherholungsgebiet ist der Brauiweiher durch eine Strasse gut erschlossen. Für Motorfahrzeuge stehen auf der westlichen Seeseite Parkplätze zur Verfügung. Besucher, die mit dem öffentlichen Verkehr anreisen, können mit dem Bus ab Bahnhof Illnau bis zur Station Brauiweiher fahren. Weblinks Brauiweiher auf schweizersee.ch Einzelnachweise
Centre Le Corbusier

Le Centre Le Corbusier est un bâtiment situé dans la ville suisse de Zurich. Histoire La galeriste et collectionneuse d'art Heidi Weber a reproduit et remis à la mode le mobilier du Corbusier, avant que l'entreprise Cassina ne l'édite et le vende à un plus large public. Elle a également commercialisé la peinture de l'architecte, ainsi que sa gravure. En 1960, elle mandate Le Corbusier pour créer une maison permettant abriter des expositions artistiques. Les premiers plans du pavillon sont présentés au public une année plus tard. Tout d'abord prévu en béton, le bâtiment est finalement construit en acier. Les travaux débutent en 1964 ; ils sont interrompus après une année à la suite de la mort du Corbusier, puis repris et terminés. Le 15 juillet 1967, le centre, situé près du lac, est officiellement inauguré. La ville de Zurich, qui possédait originellement la parcelle sur laquelle se dresse le centre, en est le propriétaire officiel. Il est inscrit comme bien culturel d'importance nationale. Musée Le centre accueille un musée, appelé « Heidi-Weber-Museum », qui retrace la vie et l'œuvre du Corbusier. Conçu comme une œuvre d'art totale, ce musée présente toutes les facettes du créateur, avec en particulier un design d'intérieur spécifique, des peintures et des sculptures. La gestion du musée est assurée par une fondation publique-privée dans laquelle siègent des représentants de la Ville de Zurich ainsi qu'Heidi Weber. Le droit de superficie accordé à la galeriste expirant après un délai de 50 ans, le pavillon a été repris en mai 2014 de plein droit par la Ville de Zurich, qui en assure désormais la gestion. Le pavillon nécessite une urgente restauration. Notes et références (de) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en allemand intitulé « Centre Le Corbusier » (voir la liste des auteurs). (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Centre Le Corbusier » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Portail des arts Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du canton de Zurich Portail de la culture suisse
Centre Le Corbusier

Centre Le Corbusier är ett kulturcenter i Zürich i Schweiz. Byggnaden uppfördes på uppdrag av konstsamlaren och kuratorn Heidi Weber mellan 1964 och 1967 och ritades av Le Corbusier. Förutom Webers konstsamling som ställts ut i ett museum finns en permanent utställning om Le Corbusiers liv, arkitektur- och konstgärning. Byggnaden kan ses som ett växling i arkitektens stil, som under årtiondena innan hade präglats av brutalistiska betongstrukturer. Centre Le Corbusier är istället byggd med stomme i stål och färgglada, uppglasade fasadpaneler. Karaktäristiskt för huset är också det upphöjda, kraftigt accentuerade taket som hålls uppe av stålpelare och skyddar den låga utställningsbyggnaden från väder och vind. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Centre Le Corbusier. Centre Le Corbusier
Cabane des Dix

Die Cabane des Dix ist eine Hütte des Schweizer Alpen-Clubs (SAC) der Sektion Monte Rosa und liegt oberhalb des Lac-des-Dix-Stausees am Cheilon-Gletscher auf einer Höhe von 2928 m ü. M. Sie dient der Besteigung verschiedener Berge in der Umgebung, wie zum Beispiel des Mont Blanc de Cheilon (3870 m) und der Pigne d’Arolla (3796 m). Die Hütte liegt an der Haute Route. Geschichte Sie ersetzte die 1908 gebaute Hütte mit 28 Plätzen auf der Alpage de Cheilon (2550 m oder 2700 m). 1928 wurde beim Felskopf Tête Noire die neue Hütte errichtet, und schon 1936 musste sie einem vergrösserten Bau weichen. Im Jahr 1978 wurde die Hütte von 60 auf 150 Schlafplätze erweitert; 2001 wurde der Komfort erhöht, Wolldecken durch Bettdecken ersetzt und die Kapazität auf 125 verringert. Zugang und nächstgelegene Hütten Der einfachste Zugang ist in ca. 4 Stunden von der imposanten Grande-Dixence-Staumauer her. Von Sion bis zum Fuss der Staumauer (2166 m) bestehen Busverbindungen. Entlang des Sees besteht der Weg aus einer Naturstrasse. Von Arolla (2000 m) her muss entweder der Col de Riedmatten (2919 m) oder der Pas de Chèvres (2855 m) überwunden werden. Letzterer Passübergang erfolgt über eine Leiter (Seilsicherung ggf. notwendig). Kurz vor der Hütte gibt es eine einfache Gletscherpassage. Von Arolla bis zur Hütte dauert es in beiden Fällen etwa 4 Stunden. Die nächstgelegenen Hütten sind die Cabane de Prafleuri (1 h von der Grande-Dixence-Staumauer entfernt) sowie die Cabane des Aiguilles Rouges (Alpinwanderweg: Col des Ignes). Quellen Website der Dix-Hütte, aufgerufen am 16. Februar 2019 Weblinks
Dix Hut

The Dix Hut (French: Cabane des Dix) is a mountain hut of the Swiss Alpine Club, located south of Hérémence in the canton of Valais. The hut lies above the Cheilon Glacier, at a height of 2,928 metres above sea level, approximately halfway between the Lac des Dix and the Mont Blanc de Cheilon. The Dix Hut is the starting point of the ascents of Mont Blanc de Cheilon, Pigne d'Arolla and La Luette. The shortest accesses to the hut are from Arolla (via the Chèvres/Riedmatten Pass) and from the Grande Dixence Dam. References Swisstopo topographic maps External links Official website
Cabane des Dix

La cabane des Dix est un refuge de montagne des Alpes pennines situé à 2 928 m d'altitude dans le canton du Valais, en Suisse. Caractéristiques La cabane est située au sud d'Arolla dans le val des Dix, partie supérieure du val d'Hérémence à proximité du mont Blanc de Cheilon. La cabane est une étape classique sur la Haute Route Chamonix-Zermatt qui se parcourt à ski pendant la période hivernale. Elle est la propriété de la section Monte Rosa Sion du Club alpin suisse (CAS). Histoire Le 30 août 1908, est inaugurée la cabane des Dix, construite en bois par la section Monte Rosa du Club alpin suisse et œuvre de l'architecte Alphonse de Kalbermatten. Elle était alors située sur la rive gauche du glacier de Cheilon à 2 640 m d’altitude. En 1928, elle est démontée pour être reconstruite au sommet de la tête Noire (2 928 m). En 1936, une nouvelle cabane en pierre est construite. En 1978, cette dernière est agrandie. Depuis, des travaux de rénovation ont permis d'améliorer le confort de la cabane des Dix. Accès L'accès se fait : en 4 h 30 à partir du village d'Arolla par le col de Riedmatten ou par le pas de Chèvres (échelles) ; en 4 h 30 à partir du barrage de la Grande-Dixence. Ascensions Pigne d'Arolla (3 787 m), voie normale. La Ruinette (3 875 m). Mont Blanc de Cheilon (3 870 m) par le col de Cheilon (voie normale) ou par l'arête nord-nord-ouest (arête Gallet). La Luette (3 548 m). Notes et références Voir aussi Articles connexes Liste de refuges des Alpes Liens externes Site du refuge Cabane des Dix CAS, Club alpin suisse Portail de la montagne Portail des Alpes Portail du canton du Valais Portail de l’alpinisme et de l’escalade
Cabane des Dix

La Cabane des Dix (2.928 m s.l.m.) è un rifugio alpino delle Alpi Pennine situato nel Canton Vallese (Svizzera). Caratteristiche ed informazioni Si trova in alta val d'Herens. Più precisamente il rifugio è collocato nella Val des Dix, parte superiore della val d'Hérémence, laterale della val d'Herens. È a nord del Lago di Dix e sul bordo del ghiacciaio del Cheilon. Accesso L'accesso avviene normalmente dalla località Le Chargeur (2.141 m) che si trova appena a valle del lago. Ascensioni La Ruinette - 3.875 m Mont Blanc de Cheilon - 3.870 m La Luette - 3.548 m Traversate Cabane des Vignettes - 3.160 m Cabane de Prafleuri - 2.657 m Cabane de Chanrion - 2.462 m Voci correlate Rifugi delle Alpi Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Cabane des Dix Collegamenti esterni Sito ufficiale, su cabanedesdix.ch.
Commanderie de Bubikon

La commanderie de Bubikon ou maison des chevaliers de Bubikon est une ancienne commanderie de l'ordre de Saint-Jean de Jérusalem à Bubikon en Suisse. Elle passe pour être la commanderie de Saint-Jean la mieux préservée en Europe. Les bâtiments sont gérés depuis 1938 par la Ritterhausgesellschaft Bubikon, qui y entretien un musée. Histoire En 1192, le comte Diethelm de Toggenbourg donne à l'ordre de Saint-Jean de Jérusalem un terrain à Bubikon. L'établissement qui y est créé occupe bientôt une place importante comme centre administratif régional et subit un dernier agrandissement en 1570. Une petite seigneurie dépend de la commanderie de Bubikon, dont les habitants contribuent au financement de la guerre en Terre sainte. La commanderie a été supprimée en 1528 (ordre) et 1789 (commanderie). En 1938, les bâtiments sont sauvés par la « Société de la Maison des chevaliers de Bubikon », qui la préserve. Le site héberge un musée moderne de l'histoire des croisades et des ordres de chevalerie. Liens externes (de) http://www.ritterhaus.ch Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la culture suisse Portail du canton de Zurich Portail de l’ordre de Saint-Jean de Jérusalem Portail du Moyen Âge central
Spilauer See

Der Spilauer See (auch Spilauersee oder Spilauerseeli) ist ein Bergsee auf 1837 m ü. M. in den Schwyzer Alpen. Er liegt ungefähr drei Kilometer südlich vom Riemenstaldner Tal im Schweizer Kanton Uri. Spilau ist auch die Bezeichnung für die Alp, die vom Rossstock im Südosten, vom Spilauer- oder Gamsstock im Süden, vom Hagelstock und Siwfass (2180 m ü. M.) im Südwesten sowie vom Hundstock im Westen umgeben ist. Weblinks Einzelnachweise
Баден (Швейцария)

Ба̀ден (на немски: Baden) е град в Северна Швейцария. Намира се в кантон Ааргау. Главен административен център е на едноименния окръг Баден. Градът е разположен на 25 km северозападно от Цюрих. Населението му през 2009 г. е около 17 800 жители. История В древността селището е известно с латинското си име Aquae Helveticae. За първи път названието Баден се споменава през 1040 г. Известни личности Родени в Баден Алберт Хофман (1906 – 2008), химик Починали в Баден Василий Маклаков (1869 – 1957), руски политик Външни препратки Уебсайт на града
Baden (Švýcarsko)

Baden je obec a současně hlavní město okresu Baden ve švýcarském kantonu Aargau. V prosinci 2016 zde žilo 19 122 obyvatel. Poloha a popis Město leží v hustě osídleném údolí řeky Limmat, vzdáleno 21 km severozápadně od Curychu a 22 km na severovýchod od kantonálního hlavního města Aarau. Nadmořská výška městského území je zhruba od 360 m v údolí až po cca 550 m v nejvyšších místech. Celková rozloha území města je 13,17 km². Baden je lázeňské místo, ale současně i průmyslové. Je zde např. závod firmy Asea Brown Boveri a jiných podniků z elektrotechnického oboru. Sousedními obcemi jsou na severu Obersigghental, na severovýchodě Ennetbaden, na východě Wetttingen, na jihu Neuenhof a Fislisbach a na západě Birmenstorf a Gebenstorf. Doprava Městem prochází Dálnice A1, na níž jsou napojeny hlavní silnice č.3 a č.279. Mimo to zde prochází železniční trať. Galerie Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Baden AG na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Baden na Wikimedia Commons Web obce Počet obyvatel aj. viz: https://www.ag.ch/media/kanton_aargau/dfr/dokumente_3/statistik/publikationen/statistikthemen/bevoelkerung_1/Bevoelkerungstatistik_2016_2HJ.pdf Archivováno 18. 5. 2017 na Wayback Machine.
Baden (Argovia)

Baden es una ciudad y comuna suiza del cantón de Argovia, capital del distrito de Baden.​ Situada en la orilla oeste del río Limago, la comuna limita al norte con la comuna de Obersiggenthal, al este con Ennetbaden y Wettingen, al sureste con Neuenhof, al sur con Fislisbach, al oeste con Birmenstorf y Gebenstorf, y al oeste con Turgi. El exclave de Rütihof limita además con la comuna de Mellingen. Historia El castillo Stein, antiguo baluarte de los Habsburgo fue destruido en 1415, durante las guerras entre Suiza y la Casa de Habsburgo.​ Reconstruida la fortaleza por los católicos en 1657 después de su victoria en la batalla de Villmergen fue nuevamente destruida en 1712, por las tropas protestantes de Berna y Zúrich. Baden, junto con toda Argovia, fue conquistada por los confederados suizos que instalaron en la ciudad la Dieta Federal entre 1492 y 1712, siendo Baden en este periodo la capital de facto de Suiza. En 1714 fue firmado en la ciudad el tratado de Baden, que puso fin a la guerra entre Francia y el Sacro Imperio Romano. Baden fue la capital del cantón de Baden desde 1798 hasta 1803 cuando fue creado el cantón de Argovia. En el siglo XIX, las aguas se consideraban eficaces para la gota y el reumatismo. Fueron frecuentados por Goethe, Nietzsche, Thomas Mann y, en particular, por Hermann Hesse, quien visitó la ciudad anualmente durante casi treinta años. El Ferrocarril del Norte Suizo (Schweizerische Nordbahn, SNB) que conecta Zúrich con Baden fue el primer ferrocarril de Suiza, inaugurado en 1847. Antes de la Primera Guerra Mundial, los visitantes extranjeros eran pocos, pero se pensaba que la temporada turística de verano llenaba la ciudad de visitantes. Casi al mismo tiempo, un barrio industrial se abrió al noroeste de los baños.​ Las excavaciones modernas han descubierto tres piscinas romanas. Los municipios de Baden y Neuenhof estaban considerando fusionarse el 1 de enero de 2012 en un nuevo municipio que también se habría conocido como Baden. Esto fue rechazado por votación popular en Baden el 13 de junio de 2010.​​ Transportes Ferrocarril Cuenta con una estación ferroviaria en la que efectúan parada trenes de larga distancia y de ámbito regional, así como trenes de cercanías de las redes S-Bahn Argovia y S-Bahn Zúrich. Ciudades hermanadas Sighişoara (Rumania). Personas notables Albert Hofmann, químico e intelectual. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Baden. Sitio oficial de la comuna de Baden «Baden». Diccionario histórico de Suiza (en alemán, francés o italiano).
Baden (Szwajcaria)

Baden – uzdrowiskowa gmina miejska w Szwajcarii, w kantonie Argowia, siedziba okręgu Baden. Leży nad rzeką Limmat. Znajduje się tu uzdrowisko z gorącymi źródłami mineralnymi, znanymi już w czasach rzymskich (Aquae Helveticae) oraz stacja kolejowa Baden. Liczba mieszkańców 31 grudnia 2022 roku wynosiła 22 849. 1 stycznia 2024 do miasta przyłączono gminę Turgi. Współpraca Miejscowość partnerska: Sighișoara, Rumunia Przypisy
Baden (Suíça)

Baden é uma comuna da Suíça, no Cantão Argóvia, com cerca de 23.853 habitantes. Estende-se por uma área de 15,72 km², de densidade populacional de 1.620 hab/km². Confina com as seguintes comunas: Birmenstorf, Ennetbaden, Fislisbach, Gebenstorf, Mellingen, Neuenhof, Obersiggenthal, Wettingen. A língua oficial nesta comuna é o Alemão. O seu nome significa Termas, sendo das mais antigas estâncias da Suíça. No tempo da ocupação romana, era conhecida como Aquae Helvetiae. Actualmente, Baden é um importante pólo industrial, com especial relevo para a engenharia electromecânica. Dentro da região metropolitana de Zurique, Baden forma o centro de uma subaglomeração significativa com cerca de 100.000 habitantes. A própria cidade conta, desde a fusão com Turgi em 2024, com mais de 23.000 habitantes; sendo assim, é o município mais populoso do cantão, à frente de Aarau e do município vizinho Wettingen, com o qual está geográfica e economicamente fortemente ligado. Referências
Баден (Швейцария)

Ба́ден (нем. Baden, алем. нем. Bade, лат. Aquae Helveticae) — город в Швейцарии, центр одноимённого округа, находится в кантоне Аргау. Население на 31 декабря 2022 года составляло 19 839 человек. 1 января 2024 года в состав коммуны Баден вошла коммуна Турги (население на 31.12.2022 — 2830 человек). Население Население Бадена на 31 декабря 2022 в новых границах 2024 года — 22 669 человек. Динамика населения в городе, по данным ведомства статистики кантона Аргау: Согласно переписи населения от 2000 года, из 16 270 жителей Бадена 13 631 человек назвали своим родным языком немецкий, 530 — итальянский, 238 — французский; 480 опрошенных в качестве такового указали сербский или хорватский, 244 — английский, 165 — испанский, 161 — албанский, 110 — португальский. Фотографии Уроженцы Ренггер, Иоганн Рудольф (1795—1832) — путешественник и естествоиспытатель. Примечания Ссылки Официальная страница
Баден (Швајцарска)

Баден (нем. Baden, фр. Baden, итал. Baden) је град у северној Швајцарској. Баден се налази у оквиру кантона Аргау. Баден и суседни град Бруг чине једну од највећи урбаних целина у оквиру Швајцарске. Баден је и значајна бања у Швајцарској, по чему је добио назив. Природне одлике Баден се налази у северној делу Швајцарске, близу границе са Немачком - 10 km северно од града. Од најближег већег града, Цириха град је удаљен 25 km северозападно. Рељеф: Баден се налази у области плодне и густо насељене Швајцарске висоравни, на приближно 380 метара надморске висине. Град је смештен у уској долини реке Лимат. Околина града је заталасана и густо насељена. Клима: Клима у Бадену је умерено континентална. Воде: Кроз Баден протиче река Лимат. Она дели град на западни и источни део. Историја Подручје Бадена је било насељено још у време праисторије и Старог Рима, али није имало велики значај. Данашње насеље са датим називом први пут се спомиње 1040. године као посед Хабзбурговаца. Ускоро град потпада под војводство Аргау. Међутим, војводство Берн је већ 1415. преотело град и околину. Оно је господарило Баденом следећих неколико векова и под утицајем Берна је уведена протестантска вера у 16. веку. Током 18. века Баден се почиње развијати и јачати економски. Тада град добија одлике значајнијег насеља. У време Наполеона град је неколико година био седиште истоименог кантона, који је убрзо укинут. После тога град се наставио развијати на свим пољима, посебно као позната бања. Ово благостање града се задржало до дан-данас. Становништво 2008. Баден је имао близу 18.000 становника, што је 2,5 пута више него пре једног века. Од тога приближно 26,1% су страни држављани. Језик: Швајцарски Немци чине традиционално становништво града и немачки језик је званични у граду и кантону. Међутим, градско становништво је током протеклих неколико деценија постало веома шаролико, па се на улицама Бадена чују бројни други језици. Тако данас немачки говори 83,8% градског становништва, а прате га италијански (3,3%) и српскохрватски језик (3,0%). Вероисповест: Месни Немци су у 16. веку прихватили протестантизам. Међутим, последњих деценија у граду се знатно повећао удео римокатолика. Данас су веома бројни протестанти и римокатолици, а потом следе атеисти, муслимани, православци. Галерија слика Спољашње везе www.baden.ch Званични сајт Бадена
Baden, Aargau

Baden (även kallad: Baden bei Zürich eller Baden im Aargau) är en stad och kommun i distriktet Baden i kantonen Aargau i Schweiz. Kommunen har 19 634 invånare (2021). Baden är huvudort i distriktet med samma namn. I kommunen finns förutom staden Baden även orterna Dättwil (cirka 3 000 invånare och Rütihof (cirka 2 700 invånare). Rütihof utgör en exklav cirka 2 kilometer från kommungränsen. Baden är främst känt för sina varma källor, som utnyttjades redan av romarna, som gav staden namnet Aquae Helveticae. Freden i Baden den 7 september 1714 avslutade Spanska tronföljdskrigets stridigheter mellan Österrike och Spanien. Staden har senare varit känd för sin vinodling, bomullsindustri och elektrotekniska industri. Brown Boveri, som senare slogs ihop med svenska Asea och blev ABB, grundades här 1891. Numera har ABB såväl som franska Alstom avdelningar i staden och är betydande arbetsgivare. Bland äldre byggnader märks slottet och rådhuset från medeltiden. Staden ligger vid floden Limmat. En majoritet (84,6 %) av invånarna är tyskspråkiga (2014). En italienskspråkig minoritet på 2,6 % lever i kommunen. 36,4 % är katoliker, 21,6 % är reformert kristna och 42,0 % tillhör en annan trosinriktning eller saknar en religiös tillhörighet (2014). Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Baden. Officiell webbplats
Баден (Ааргау)

Баден (нім. Baden AG) — місто в Швейцарії в кантоні Ааргау, округ Баден. Географія Місто розташоване на відстані близько 90 км на північний схід від Берна, 22 км на північний схід від Аарау. Баден має площу 13,2 км², з яких на 33,7% дозволяється будівництво (житлове та будівництво доріг), 8,6% використовуються в сільськогосподарських цілях, 55,9% зайнято лісами, 1,8% не є продуктивними (річки, льодовики або гори). Демографія 2019 року в місті мешкало 19 547 осіб (+9% порівняно з 2010 роком), іноземців було 26,8%. Густота населення становила 1484 осіб/км². За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 17,8% — особи молодші 20 років, 66% — особи у віці 20—64 років, 16,3% — особи у віці 65 років та старші. Було 9317 помешкань (у середньому 2,1 особи в помешканні). Із загальної кількості 29 475 працюючих 54 було зайнятих в первинному секторі, 7613 — в обробній промисловості, 21 808 — в галузі послуг. Примітки