NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Murten

Murten o Morat es una comuna y ciudad histórica suiza del cantón de Friburgo, capital del distrito de See. Limita al norte con las comunas de Muntelier, Galmiz y Büchslen, al este con Lurtigen, al sur con Salvenach, Münchenwiler (BE) y Courgevaux, y al oeste con Greng, Meyrier, Haut-Vully y Bas-Vully. Gracias a su exclave limita también con las comunas de Ried bei Kerzers y Müntschemier (BE) Forman parte del territorio comunal las localidades de: Altavilla, Burg bei Murten, Erli, Löwenberg, Prehl y Siechenmatt. Transportes Ferrocarril La ciudad dispone de una estación de ferrocarril en la que efectúan parada trenes de ámbito regional que permiten establecer conexiones directas con las principales comunas del cantón, así como de los cantones vecinos. Referencias Véase también Batalla de Morat Lago de Morat Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Murten. Sitio oficial de la comuna de Murten (en alemán, inglés y francés) «Murten». Diccionario histórico de Suiza (en alemán, francés o italiano).
Murten

Murten (németül, IPA: [ˈmuːɐ̯tn̩] ; franciául: Morat, IPA: [mɔʁa]; frankoprovanszálul: Morât, IPA: [mɔˈʁa] ; latinul: Muratum) község Svájcban, Fribourg kantonban. A Murteni-tó keleti partján található. Történelem Az terület első lakói a kelták voltak. A település neve a kelta mori (tó) dunum (vár) szóból jött létre. 515-ben a város neve Hof muratum, 1228-ban Murat. 1255-ben II. Savojai Péter herceg elfoglalta a települést, amely 1475-ig az ő és leszármazottainak, a Savoyai-ház kezén maradt. Ezután főúri birtok lett. 1416-ban nagy tűzvész volt a városban, a károk jelentősek voltak. 1476. június 22-én a városban zajlott egy véres ütközet, amelynek során a svájciak vereséget mértek Merész Károly burgundiai herceg hadaira. A Bubenberg vezérlete alatt álló 1400 berni 10 napig védekezett Károly katonái ellenében. A csatában elesettek sírja felett a kanton 1822-ben egy obeliszket állított föl. 1530-ban jelent meg a reformáció, amely ma is meghatározó Murtenben. Nyelvek A lakosság 76,5%-a német, 12,8%-a francia és 2%-a olasz anyanyelvű. Látnivalók A Murtenről elnevezett tó 9,5 km hosszú, 3,5 km széles, 49 méter mély és tengerszint felett 435 méter magasságban. A Broye folyik át rajta. Cölöpépítmények maradványait találták benne. Óváros templomokkal Főutca Híres emberek Itt született Alexander Schweizer svájci református teológus (1808–1888) Jegyzetek
Morat

Morat (toponimo francese; in tedesco Murten, in italiano Morato, desueto) è un comune svizzero di 9552 abitanti del Canton Friburgo, nel distretto di Lac del quale è il capoluogo; ha lo status di città. Geografia fisica Morat si affaccia sull'omonimo lago. Storia Nella storia elvetica è famoso per la battaglia del 22 giugno 1476 tra i borgognoni di Carlo I "il Temerario" e gli svizzeri alleati di Luigi XI di Francia, durante le cosiddette Guerre borgognone, conclusasi con la schiacciante vittoria di questi ultimi. Il 1° gennaio 1975 ha inglobato il comune soppresso di Burg bei Murten, il 1° gennaio 1991 quello di Altavilla, il 1º gennaio 2013 quello di Büchslen e il 1° gennaio 2016 quelli di Courlevon (che a sua volta il 15 febbraio 1974 aveva inglobato il comune soppresso di Coussiberlé), Jeuss, Lurtigen e Salvenach. Il 1º gennaio 2022 ha inglobato gli attigui comuni soppressi di Galmiz e Gempenach e quello di Clavaleyres, il quale è così passato dal Canton Berna al Canton Friburgo. Monumenti e luoghi d'interesse Architetture religiose Chiesa riformata tedesca (già di Santa Maria), attestata dal 1381 e ricostruita nel 1681-1682 e nel 1710; Chiesa riformata francese (già chiesa dell'ospedale di Santa Caterina), eretta nel 1239 e ricostruita dopo il 1476; Chiesa cattolica di San Maurizio, eretta nel 1885. Architetture civili Castello di Morat, eretto nel 1255-1300 da Pietro II di Savoia; Castello di Löwenberg. Società Evoluzione demografica L'evoluzione demografica è riportata nella seguente tabella: Abitanti censiti Lingue e dialetti Gli abitanti sono per l'83% di lingua tedesca, per il 15% di lingua francese e per lo 0,5% di lingua italiana. Geografia antropica Frazioni e quartieri Le frazioni di Morat riconosciute a livello federale sono: Büchslen Clavaleyres Courlevon Coussiberlé Galmiz Gempenach Jeuss Lurtigen Morat Salvenach A livello locale sono riconosciute anche: Altavilla Burg Oberburg Queste due frazioni sono infatti considerate a livello federale come facenti parte della frazione capoluogo. Ciascuna delle frazioni corrispondeva in passato a un ex comune autonomo. Infrastrutture e trasporti Morat è servita dall'omonima stazione sulle ferrovie Palézieux-Lyss e Friburgo-Morat-Ins. Amministrazione Ogni famiglia originaria del luogo fa parte del comune patriziale che ha la responsabilità della manutenzione di ogni bene comune. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Morat Collegamenti esterni Denis Ramseyer, Hermann Schöpfer, Morat, in Dizionario storico della Svizzera, 3 ottobre 2016. URL consultato il 13 febbraio 2019. Morat, in Treccani.it – Enciclopedie on line, Roma, Istituto dell'Enciclopedia Italiana. Morat (1934), in Enciclopedia Italiana, Roma, Istituto dell'Enciclopedia Italiana.
Murten

Murten (Frans: Morat) is een stadje in het Zwitserse Merenland, halverwege Bern en Lausanne aan het Meer van Murten, op 450 meter boven zeeniveau. Het ligt precies op de taalgrens. De meeste van de 6545 inwoners (2014) spreken zowel Frans als Duits, maar het bestuur van de gemeente en het onderwijs vinden in het Duits plaats. Tot Murten horen ook de voormalige gemeenten Burg (opgenomen in 1975), Altavilla (1991), Büchslen (2013), Courlevon, Jeuss, Lurtigen, Salvenach (alle 4 in 2016), Gempenach, Galmiz en van het kanton Bern de gemeente Clavaleyres (alle 3 in 2022). Murten is een karakteristiek stadje van meer dan 800 jaar oud met een middeleeuws centrum. De oude stadsmuur (bewandelbaar) met torens, het stadhuis, enkele poorten (Berner Tor) alsmede de talloze oude huizen zijn toeristische trekpleisters. Evenzo het kasteeltje uit de 13e eeuw daar vlakbij (de binnenhof biedt uitzicht op het meer). In 1976 is het stadje deels gerestaureerd. Het “Fribourg Merendistrict” bestaat uit de volgende meren: Meer van Biel Meer van Neuchâtel Meer van Murten Op deze meren worden boottochten georganiseerd. Geschiedenis In 1476 versloegen de Zwitserse Eedgenoten hier in de Slag bij Murten de Bourgondische hertog Karel de Stoute. De Slag bij Murten is een van de mijlpalen in de Zwitserse geschiedenis en wordt jaarlijks in juni herdacht. De slag en de overgang van de stad naar de protestantse Hervorming hadden tot gevolg dat het Franstalige stadje een Zwitsersgezinde bevolking kreeg, afkomstig uit het kanton Bern. Het bleef nog lang tweetalig maar toen de Duitstaligen meer dan 80% van de bevolking gingen uitmaken, werd het stedelijk bestuur Duitstalig. Bevolkingsontwikkeling Zie ook Panorama van de Slag bij Murten Externe links Murten Toeristisch Murten
Murten

Murten (fr. Morat, frp. Mora) – miasto i gmina (fr. commune; niem. Gemeinde) w Szwajcarii, w kantonie Fryburg, siedziba administracyjna okręgu Lac. Położone nad jeziorem Murtensee (Lac de Morat). 1 stycznia 2013 do miasta przyłączono gminę Büchslen, 1 stycznia 2016 gminy Courlevon, Jeuss, Lurtigen i Salvenach, a 1 stycznia 2022 gminę Clavaleyres z kantonu Berno, w okręgu Bern-Mittelland. Demografia W Murten mieszka 9414 osób. W 2020 roku 19,5% populacji miasta stanowiły osoby urodzone poza Szwajcarią. Transport Przez teren miasta przebiegają autostrada A1 oraz drogi główne nr 1, nr 22, nr 177 i nr 182. Przypisy
Murten

Murten (Morat em francês) é uma comuna da Suíça, no Cantão Friburgo, com cerca de 5843 habitantes. Estende-se por uma área de 12,01 km², 486,51 de densidade populacional de 485,51 hab/km². A língua mais falada é o alemão(75 % da população fala esta língua). Faz fronteira com as seguintes comunas: Meyriez, Courgevaux, Salvenach, Lurtigen, Büchslen,Galmiz, Muntelier,Ried bei Kerzers und Bas-Vully do cantão de Friburgo e Müntschemier no cantão de Berna. www.murten.ch
Муртен

Муртен или Морат (нем. Murten, фр. Morat, итал. Murten/Morat) је град у западној Швајцарској. Муртен је значајан град у оквиру Кантона Фрибур, где је седиште округа Зе. Муртен је данас познат као један од градова у Швајцарској са мешаним француском-немачким становништвом. Природне одлике Муртен се налази у западном делу Швајцарске. Од најближег већег града, Берна град је удаљен 30 км западно. Рељеф: Град Муртен је смештен у средишњем делу Швајцарске висоравни, на приближно 450 метара надморске висине. Град се образован на брегу изнад истоименог Муртенског језера. Подручје око града је равничарско до благо заталасано, па је погодно за земљорадњу и насељавање. Клима: Клима у Муртену/Морату је умерено континентална. Воде: Муртен се сместио на брегу изнад изнад истоименог Муртенског језера. Уз језеро су изграђени кеј и марина. Историја Подручје Муртена/Мората је било насељено још у време праисторије и Старог Рима, али није имало изразитији значај. Данашње градско насеље први пут се спомиње 515. године. У 11. веку овде се развија трајније насеље са утврдом. Под влашћу Берна град се нашао 1335. године, па је касније аутоматски придружен Швајцарској конфедерацији. У 16. веку грађани су прихватили протестантство, што је довело до много спорова са римокатоличким Фрибуром. Током 19. века Муртен се почиње полако развијати и јачати привредно. Ово благостање се задржало до дан-данас. Становништво 2008. године Муртен је имао око 6.000 становника. Од тог броја 19,3% су страни држављани. Језик: Муртен је данас познат као град у Швајцарској са мешовитим (немачко-француским) становништвом, па је званично град двојезични. Швајцарски Немци чине већину градског становништва и немачки језик преовлађује у граду (76,5%). Удео швајцарских Француза није занемарљив, они чине значајан део становништва града и француски језик је такође чест у матерњој употреби (12,8%). Међутим, градско становништво је током протеклих неколико деценија постало веома шаролико, па се на улицама града чују бројни други језици. Тако се данас ту могу чути и италијански и српскохрватски језик. Вероисповест: Месно становништво је од 16. века протестантско. Међутим, последњих деценија у граду се знатно повећао удео других вера. И данас су грађани већином протестанти (47,7%), у значајном броју су и римокатолици (30,0%), али ту живе и мањински атеисти (8,0%), муслимани (5,0%) и православци (1,7%). Привреда Последњих деценија туризам је постао веома важна привредна грана у граду. Галерија слика Спољашње везе www.murten-morat.ch Званична страница града Муртена/Мората
Murten

Murten (franska: Morat) är en ort och kommun vid Murtensjön i kantonen Fribourg i Schweiz. Murten är huvudort i distriktet Lac. Kommunen har 9 552 invånare (2024). Den 1 januari 2013 inkorporerades kommunen Büchslen in i Murten och den 1 januari 2016 inkorporerades kommunerna Courlevon, Jeuss, Lurtigen och Salvenach. Den 1 januari 2022 utökades Murten ytterligare, då kommunerna Galmiz och Gempenach samt Clavaleyres från kantonen Bern uppgick i kommunen. Den 22 juni 1476 ägde slaget vid Murten rum här. Staden är främst känd för sin ringmur och sitt slott från 1200-talet. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Murten. Officiell webbplats
Муртен

Му́ртен (нім. Murten) або Мора́ (фр. Morat) — місто у Швейцарії в кантоні Фрібур, округ Зее. Географія Місто розташоване на відстані близько 26 км на захід від Берна, 15 км на північ від Фрібура. Муртен має площу 24,7 км², з яких на 14,2% дозволяється будівництво (житлове та будівництво доріг), 59,7% використовуються в сільськогосподарських цілях, 25,8% зайнято лісами, 0,2% не є продуктивними (річки, льодовики або гори). Демографія 2019 року в місті мешкало 8259 осіб (+7,3% порівняно з 2010 роком), іноземців було 20%. Густота населення становила 334 осіб/км². За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 20,6% — особи молодші 20 років, 59,8% — особи у віці 20—64 років, 19,6% — особи у віці 65 років та старші. Було 3591 помешкань (у середньому 2,3 особи в помешканні). Із загальної кількості 4738 працюючих 213 було зайнятих у первинному секторі, 1345 — в обробній промисловості, 3180 — в галузі послуг. Примітки
Kunstmuseum Solothurn

The Kunstmuseum Solothurn or Art Museum Solothurn is an art museum in the Swiss town Solothurn. History The museum opened in 1902. The early exposition showed the town's collections of arts, historical artifacts and natural historical objects. Around 1980, the natural history collection was moved to the Naturmuseum Solothurn, the museumsbuilding was converted and since then exhibits art from various collections along with short-period exhibitions of contemporary art. Collection The collection has five divisions: old masters, Swiss landscapes from the 18th until the 20th century, Swiss contemporary art, and two separate collections from gifts from collectors; the Dûbi-Müller and Josef-Müller collection, focused on international art from the late 19th and early 20th century, and a collection of works by Max Gubler. Highlights of the collection of old masters include a "Madonna of the Strawberries" from 1425, the Solothurner Madonna by Hans Holbein the Younger, and works by Frans Snyders and Jusepe de Ribera. Swiss masters included in the landscape collection are Caspar Wolf, Alexandre Calame, Félix Vallotton, Giovanni Giacometti and local artist Otto Frölicher. Modern Swiss artists include Jean Tinguely, Méret Oppenheim and Bernhard Luginbühl. The contemporary collection includes works by Daniel Spoerri, Dieter Roth, Markus Raetz, Roman Signer, Silvie Defraoui, René Zäch, Albrecht Schnider, Uwe Wittwer, Felix Stephan Huber, Ian Anüll, Peter Wüthrich, Ingo Giezendanner, Robert Estermann. The double collection of the sisters Müller contains paintings by Vincent van Gogh, Gustav Klimt, Paul Cézanne, Henri Matisse, Edgar Degas, Auguste Renoir, Fernand Léger, and Swiss painter Ferdinand Hodler. See also List of museums in Switzerland External links Official website (in German)
Musée d'Art de Soleure

Le musée d'Art de Soleure (en allemand : Kunstmuseum Solothurn), est un musée d'art situé en Suisse, à Soleure. Fondé en 1902, sous le titre de musée de l'Art et des Sciences, il comprenait à l'époque un département d'histoire naturelle qui présentait des pièces rapportées par les explorateurs des anciennes colonies. Ce département a été transféré dans les années 1970 au musée d'Histoire naturelle de Soleure. Collections Le musée d'Art de Soleure réunit des collections d'art parmi les plus importantes de Suisse. Ce sont des œuvres des maîtres suisses du XIXe et du XXe siècle, mais aussi des tableaux majeurs de la fin du Moyen Âge et toute une collection d'art moderne suisse (Cuno Amiet, Giovanni Giacometti, Ferdinand Hodler, ...) et étranger (Cézanne, Matisse, Van Gogh, etc.). Illustrations Notes et références Voir aussi Portail de l’Espace Mittelland Portail de la culture suisse Portail des musées
Kunstmuseum Solothurn

Il Museo d'arte di Soletta (in tedesco Kunstmuseum Solothurn) come dice il nome stesso è un museo d'arte nella città svizzera di Soletta. Storia Nel 1902 venne inaugurato il Museo civico di Soletta che ospitava diverse sezioni dedicate all'arte, alla storia e alla natura. Dal 1980, dopo l'accorpamento di tre importanti fondazioni - la Fondazione Dübi Müller, la Fondazione Joseph Müller e la Fondazione Max Gubler - l'intero edificio ospita il museo d'arte. Collezione Sono presenti opere di importanti artisti come: Cuno Amiet, Albert Anker, Frank Buchser, Max Buri, Alberto Giacometti, Giovanni Giacometti, Ferdinand Hodler, Fernand Léger, Meret Oppenheim, Markus Raetz, Roman Signer, Jean Tinguely e Félix Vallotton. Sono inoltre esposte opere di artisti internazionali tra cui: Georges Braque, Paul Cézanne, Gustav Klimt, Henri Matisse, Georges Rouault e Vincent van Gogh. Le opere più importante conservate in questo museo sono: il famoso ritratto di Guglielmo Tell eseguito da Ferdinand Hodler; il Bosco di faggi (1885) di Ferdinand Hodler; la Madonna di Solothurn (1522) di Holbein il Giovane; la Testa di Laurette con tazza di caffè (1917). Il museo ospita diverse mostre temporanee. Mostre Negli anni sono state organizzate diverse mostre di diversi artisti, tra cui: Silvie Defraoui, Alexander Hahn, Daniela Keiser, Ingeborg Lüscher, Vaclav Pozarek, Mario Sala, Adrian Schiess, Albrecht Schnider e Anselm Stalder. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Museo d'Arte di Soletta Collegamenti esterni (DE) Sito ufficiale, su kunstmuseum-so.ch. Kunstmuseum Solothurn, su ISIL.
Золотурнский художественный музей

Золотурнский художественный музей (нем. Kunstmuseum Solothurn) — художественный музей в швейцарском городе Золотурне, одно из наиболее значимых культурных учреждений города. Основан в 1902 году как «Музей искусства и науки», и поначалу в нём помимо художественного отдела работал естественно-исторический отдел. В 1970-е годы на основе естественно-научной коллекции был переведён в самостоятельный Музей природы. В музейном саду сохранилось несколько экзотических деревьев, в том числе секвойя. Наиболее известным экспонатом Золотурнского музея является работа Ганса Гольбейна Младшего, так называемая «Золотурнская мадонна». Музей также располагает представительной коллекцией работ швейцарских скульпторов и произведений современного швейцарского искусства. Литература Kunstmuseum Solothurn, mit Texten von Christoph Vögele, Katharina Ammann und Christian Müller. Stiftung BNP Paribas Schweiz, Schweizerisches Institut für Kunstwissenschaft, ISBN 3908196418 Das Kunstmuseum Solothurn 1972 bis 1997, ein Buch von Leonardo Bezzola, hrsg. vom Kunstverein Solothurn
Художній музей (Золотурн)

Художній музей (нім. Kunstmuseum Solothurn) — художній музей у місті Золотурн, Швейцарія. Первісний музей мистецтв і наук Музей був заснований 1902 року, але мав профіль музею мистецтв і наук, як то було часто в 19 столітті. Первісна колекція творів мистецтва була невеликою, а переважали колекції натуральної історії. Історичні та природничі експонати передавали у цей музей мандрівники та науковці з Золотурна та іноземні відвідувачі. Первісно музей подбав також про створення парку, де була ботанічна колекція, серед котрої і декілька рослин з інших континентів (наприклад, секвоя зі Сполучених Штатів). Частка експонатів прибула з Африки. Художній музей і його картинна галерея 1970-і роки природничий музей та музей художній розділили і природничий музей перебрався у окреме приміщення. Вивільнені площі передали під збільшені колекції художнього музею. В художньому фонді вже були експонати з доби західноєвропейського середньовіччя до 20 століття. Найбільш повною була колекція творів швейцарських художників-пейзажистів 19 та початку 20 століть (Александр Калам, Фердинанд Ходлер, Френк Бухзер). У відділку середньовічного мистецтва та раннього відродження — одиничні твори німецьких майстрів (Верхньорейнський майстер початку 15 ст., Ганс Гольбейн молодший). Серед іноземних майстрів доби бароко — Франс Снейдерс, Хосе де Рібера. В музей передана подвоєна колекція живопису сестер Мюллер. В її складі картини модних і престижних майстрів кінця 19 та зламу 19-20 століть. Серед них Едгар Дега, Густав Клімт, Вінсент ван Гог, П'єр-Огюст Ренуар, Поль Сезанн, Фернан Леже, Анрі Матісс тощо. Окрім картинної галереї існує гравюрний кабінет, де увагу привертають друковані твори японських художників. Обрані твори (галерея) Твори Френка Бухзера, уродженця Золотурна Див. також Френк Бухзер Музей Ганса Ерні (Люцерн) Художній музей (Базель) Польський музей (Рапперсвіль) Женевський музей мистецтва і історії Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Художній музей (Золотурн) Джерела http://www.kunstmuseum-so.ch/ [Архівовано 15 листопада 2011 у Wayback Machine.] (офіційний сайт музею) Kunstmuseum Solothurn, mit Texten von Christoph Vögele, Katharina Ammann und Christian Müller. Stiftung BNP Paribas Schweiz, Schweizerisches Institut für Kunstwissenschaft, ISBN 3908196418 Das Kunstmuseum Solothurn 1972 bis 1997, ein Buch von Leonardo Bezzola, hrsg. vom Kunstverein Solothurn
Aeschi SO

Aeschi ist eine politische Gemeinde im Bezirk Wasseramt des Kantons Solothurn in der Schweiz, nicht zu verwechseln mit Aeschi bei Spiez, einer anderen politischen Gemeinde, jedoch im Verwaltungskreis Frutigen-Niedersimmental des Kantons Bern gelegen. Seit dem 1. Januar 2012 gehört die bisherige Gemeinde Steinhof als solothurnische Exklave im bernischen Oberaargau neu zur Gemeinde Aeschi (SO). Geographie Die Gemeinde Aeschi besteht aus den Ortsteilen Aeschi, Burgäschi und Steinhof. Südlich von Burgäschi liegt der Burgäschisee. Nachbargemeinden sind: im Norden Etziken, Bolken; im Osten Niederönz, Herzogenbuchsee, Bettenhausen und Hermiswil; im Süden Seeberg; im Westen Drei Höfe. Geschichte Steinzeit: Seeufersiedlungen lagen am Äschisee. 1252: urkundliche Ersterwähnung von Aeschi. Der Name geht wohl auf die Bezeichnung «Standort von Eschen» zurück. 14. Jahrhundert: Die um 1100 durch die Ritter von Esche erbaute Burg in der Nähe des Sees wurde durch die Truppen der Städte Bern und Solothurn zerstört. 1361: Die niedere Gerichtsbarkeit in Aeschi ging an Solothurn über. Die hohe Gerichtsbarkeit blieb bei Bern. 1665: Im Vertrag von Wynigen verzichtete Bern auf die hohe Gerichtsbarkeit. 1683: Mit der Einweihung der Sankt Anna-Kirche wurde Aeschi zur selbständigen Pfarrei im Bistum Konstanz. 1829: Burgäschi löste sich von der grossen Gemeinde und bildete eine eigenständige solothurnische Einwohnergemeinde. 1941–1943: Absenkung des Burgäschisees um 2 Meter zur Gewinnung von Ackerland (Plan Wahlen). 1994: Burgäschi und Aeschi schlossen sich wieder zu einer Gemeinde zusammen. um 2000: bei Aeschi Bau des Hersiwiltunnels der Eisenbahn-Neubaustrecke Mattstetten–Rothrist. 2012: Die Gemeinde Steinhof fusionierte mit der Gemeinde Aeschi. Wappen Blasonierung In Rot über grünem Dreiberg liegendes gelbes Winkelmass, belegt mit schwarzem Anker, dessen Griff tatzenkreutzförmig ist und dessen beide Spitzen mit einem gelben sechsstrahligen Stern besteckt sind, oben von ebensolchen Sternen beseitet Sehenswürdigkeiten Siehe auch Bühne Burgäschi Weblinks Offizielle Website der Gemeinde Aeschi SO Urs Zurschmiede: Aeschi (SO). In: Historisches Lexikon der Schweiz. Urs Zurschmiede: Burgäschi. In: Historisches Lexikon der Schweiz. Einzelnachweise
Aeschi

Aeschi es una comuna suiza ubicada en el distrito de Wasseramt del cantón de Soleura. Desde el 1 de enero de 2012 incluye la antigua comuna de Steinhof. Geografía La comuna se encuentra situada en la meseta suiza en la región del valle del río Emme. Aeschi limita al norte con las comunas de Bolken, al noreste con Niederönz (BE), al este con Herzogenbuchsee (BE), al sur con Seeberg (BE) y Heinrichswil-Winistorf, y al oeste con Hersiwil y Etziken. Tras la absorbción de Steinhof como exclave, limita también con las comunas de Bettenhausen, Hermiswil, y Seeberg, todas en el cantón de Berna. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Aeschi. Sitio oficial de la comuna de Aeschi «Aeschi». Diccionario histórico de Suiza (en alemán, francés o italiano).
Aeschi (Soleure)

Aeschi est une commune suisse du canton de Soleure, située dans le district de Wasseramt. Histoire Le 1er janvier 2012, l'ancienne commune de Steinhof a fusionné dans celle d'Aeschi. Notes et références Liens externes Site officiel Ressource relative au spectacle : Archives suisses des arts de la scène Ressource relative à la géographie : Digital Atlas of the Roman Empire Article Aeschi (Soleure) dans le Dictionnaire historique de la Suisse en ligne. Portail de l’Espace Mittelland