NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Флеш (Граубюнден)

Флеш (нім. Fläsch) — громада в Швейцарії в кантоні Граубюнден, регіон Ландкварт. Географія Громада розташована на відстані близько 160 км на схід від Берна, 20 км на північ від Кура. Флеш має площу 19,9 км², з яких на 2,5% дозволяється будівництво (житлове та будівництво доріг), 34,6% використовуються в сільськогосподарських цілях, 42,8% зайнято лісами, 20,1% не є продуктивними (річки, льодовики або гори). Демографія 2019 року в громаді мешкало 835 осіб (+40,1% порівняно з 2010 роком), іноземців було 10,1%. Густота населення становила 42 осіб/км². За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 17,2% — особи молодші 20 років, 65,4% — особи у віці 20—64 років, 17,4% — особи у віці 65 років та старші. Було 387 помешкань (у середньому 2,1 особи в помешканні). Із загальної кількості 289 працюючих 106 було зайнятих в первинному секторі, 12 — в обробній промисловості, 171 — в галузі послуг. Економіка У Флеші розвинуто виноградарство. Восени проходить фестиваль вина. Галерея Примітки
Casino-Brücke (Brugg)

Die Casino-Brücke ist eine Strassenbrücke über die Aare in der Stadt Brugg und Bestandteil der Hauptstrasse 3/5 im Schweizer Kanton Aargau. Lage Wenig unterhalb der Altstadt von Brugg und der Aareschlucht mit der alten Brückenstelle führt die moderne Strassenbrücke etwa 15 Meter hoch über den Fluss. Sie bildet die neue, direkte Verbindung zwischen der Strassenkreuzung Neumarktknoten beim Bahnhof von Brugg und der Landstrasse nach Würenlingen auf der Geländeterrasse am nördlichen Ufer der Aare. Die Fahrbahn liegt auf der Höhe von 344 m. ü. M. Geschichte Nach dem Bau der Autobahn A3 von Basel bis Frick im Jahr 1973 nahm der Verkehr über den Bözberg nach Brugg und Richtung Zürich stark zu, und die enge Durchfahrt durch die Stadt Brugg war regelmässig überlastet. Nach verschiedenen Studien für neue Verkehrswege bei Brugg wurde von 1978 bis 1980 die so genannte Mittlere Umfahrung von Brugg gebaut. Sie führt in einer tief liegenden Verkehrsschlucht vom Bahnhof gegen Norden und durch einen Tunnel neben dem Friedhof von Brugg zum neuen Aareübergang. Damit wurde die Altstadt vom Motorfahrzeugverkehr entlastet und konnte als Fussgängerzone ausgestaltet werden. Die Aarebrücke der Mittleren Umfahrung erhielt im Jahr 2000 den neuen Namen "Casino-Brücke". Bautechnik Die Brücke ist als Stahlbetonbauwerk erstellt und weist einen leicht gebogenen Verlauf auf. Sie hat eine Länge von etwa 220 Metern. Auf der Westseite ist sie mit einem breiten Fussgängerweg ausgestattet. Weblinks Casino-Brücke In: Regional-Brugg.
Rengg

Die Rengg ist ein Pass im Schweizer Kanton Luzern. Lage Der Pass über die Bramegg verbindet Schachen LU mit Entlebuch LU und liegt in der UNESCO Biosphäre Entlebuch. Die Passhöhe beträgt 959 m ü. M. Der Renggpass war stets ein wichtiger Pass zwischen dem Entlebuch und dem Luzernischen. Der Pass dient vor allem dem Lokalverkehr als Ausweichroute, statt über Wolhusen zu fahren. Das Gebiet ist von vielen Bauernhöfen umgeben. Für Lastwagen gilt ein Fahrverbot. Der Pass ist das ganze Jahr über offen. Die Rengg ist nicht zu verwechseln mit dem Renggpass am Pilatus­ausläufer Lopper, einem Übergang zwischen Hergiswil NW und Alpnachstad, wo am 28. August 1802 im «Stecklikrieg» die aufständischen Nidwaldner gegen die Regierungstruppen der helvetischen Zentralregierung ein Gefecht gewannen. Seit 2005 steht auf der Rengg im Feldmoos eine Windkraftanlage; 2011 wurde eine weitere Anlage installiert (Windpark Feldmoos/Rengg). Weblinks WindPower AG, Erbauer der Windkraftanlage auf der Rengg/Feldmoos Einzelnachweise
Col du Rengg

Le col du Rengg est un col de Suisse. Géographie Situé dans le canton de Lucerne, il relie le village de Schachen sur le territoire de la commune de Werthenstein et Entlebuch. Histoire Le 28 août 1802, lors de la guerre des Bâtons, un combat opposant les fédéralistes, principalement des Nidwaldiens opposés au régime de la République helvétique et les troupes loyales, se déroule au col. Il voit la victoire des insurgés, marquant ainsi la première des défaites militaires qui allait conduire à la chute du régime quelques mois plus tard. Notes et références (de) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en allemand intitulé « Rengg » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Liste de cols des Alpes Liste des cols de Suisse Portail de la géographie suisse Portail de la montagne Portail des Alpes Portail de la Suisse centrale
Hausen (Suiza)

Hausen es una comuna suiza del cantón de Argovia, situada en el Distrito de Brugg.​ Limita al norte con las comunas de Brugg y Windisch, al este con Mülligen, al sur con Lupfig, al suroeste con Scherz, y al oeste con Habsburg. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Hausen. Sitio oficial de la comuna de Hausen «Hausen». Diccionario histórico de Suiza (en alemán, francés o italiano).
Hausen (Svizzera)

Hausen (toponimo tedesco; fino al 2003 Hausen bei Brugg) è un comune svizzero di 3 575 abitanti del Canton Argovia, nel distretto di Brugg. Geografia fisica Storia Monumenti e luoghi d'interesse Chiesa riformata, eretta nel 1978. . Società Evoluzione demografica L'evoluzione demografica è riportata nella seguente tabella: Abitanti censiti Amministrazione Ogni famiglia originaria del luogo fa parte del cosiddetto comune patriziale e ha la responsabilità della manutenzione di ogni bene ricadente all'interno dei confini del comune. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Hausen Collegamenti esterni Felix Müller, Hausen, in Dizionario storico della Svizzera, 6 settembre 2006. URL consultato il 19 agosto 2018.
Hausen (Argowia)

Hausen (do 2003 Hausen bei Brugg) – gmina (niem. Einwohnergemeinde) w północnej Szwajcarii, w kantonie Argowia, w okręgu Brugg. 31 grudnia 2014 liczyła 3382 mieszkańców. Współpraca Miejscowość partnerska: Hausen im Wiesental, Niemcy Bibliografia Szwajcarski Urząd Statystyczny
Хаузен (Швейцария)

Хаузен (нем. Hausen AG) — коммуна в Швейцарии, в кантоне Аргау. Входит в состав округа Бруг. Население составляет 2797 человек (на 31 декабря 2007 года). Официальный код — 4100. Ссылки Официальная страница
Гаузен (Ааргау)

Гаузен (нім. Hausen AG) — громада в Швейцарії в кантоні Ааргау, округ Бругг. Географія Громада розташована на відстані близько 85 км на північний схід від Берна, 15 км на північний схід від Аарау. Гаузен має площу 3,2 км², з яких на 30% дозволяється будівництво (житлове та будівництво доріг), 22,1% використовуються в сільськогосподарських цілях, 47,6% зайнято лісами, 0,3% не є продуктивними (річки, льодовики або гори). Демографія 2019 року в громаді мешкало 3646 осіб (+23,8% порівняно з 2010 роком), іноземців було 24,5%. Густота населення становила 1139 осіб/км². За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 19,7% — особи молодші 20 років, 61,5% — особи у віці 20—64 років, 18,8% — особи у віці 65 років та старші. Було 1568 помешкань (у середньому 2,3 особи в помешканні). Із загальної кількості 1722 працівників 14 було зайнятих в первинному секторі, 159 — в обробній промисловості, 1549 — в галузі послуг. Примітки Посилання www.hausen.swiss — офіційний сайт «Гаузен».
Horrenbach-Buchen

Horrenbach-Buchen es una comuna suiza del cantón de Berna, situada en el distrito administrativo de Thun. Limita al norte y este con la comuna de Eriz, al sureste con Beatenberg, al sur con Sigriswil, y al oeste con Teuffenthal. La localidad de Buchen constituye un exclave y limita con las comunas de Homberg, Oberlangenegg y Unterlangenegg. Hasta el 31 de diciembre de 2009 situada en el distrito de Thun. Referencias Enlaces externos Sitio oficial de la comuna de Horrenbach-Buchen «Horrenbach-Buchen». Diccionario histórico de Suiza (en alemán, francés o italiano).
Horrenbach-Buchen

Horrenbach-Buchen (toponimo tedesco) è un comune svizzero di 226 abitanti del Canton Berna, nella regione dell'Oberland (circondario di Thun). Geografia fisica Storia Monumenti e luoghi d'interesse Chiesa riformata in località Buchen, eretta nel 1928. Società Evoluzione demografica L'evoluzione demografica è riportata nella seguente tabella: Abitanti censiti Economia Horrenbach-Buchen è una stazione sciistica attrezzata per lo sci alpino. Amministrazione Ogni famiglia originaria del luogo fa parte del comune patriziale che ha la responsabilità della manutenzione di ogni bene ricadente all'interno dei confini del comune. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Horrenbach-Buchen Collegamenti esterni Anne-Marie Dubler, Horrenbach-Buchen, in Dizionario storico della Svizzera, 27 novembre 2006. URL consultato il 23 novembre 2018.
Horrenbach-Buchen

Horrenbach-Buchen – gmina (niem. Einwohnergemeinde) w Szwajcarii, w kantonie Berno, w regionie administracyjnym Oberland, w okręgu Thun. Demografia W Horrenbach-Buchen mieszka 226 osób. W 2020 roku 1,8% populacji gminy stanowiły osoby urodzone poza Szwajcarią. Zobacz też Buchen Horrenbach Przypisy
Horrenbach-Buchen

Horrenbach-Buchen é uma comuna da Suíça, no Cantão Berna, com cerca de 267 habitantes. Estende-se por uma área de 20,44 km², de densidade populacional de 13 hab/km². Confina com as seguintes comunas: Beatenberg, Eriz, Homberg, Oberlangenegg, Sigriswil, Teuffenthal, Unterlangenegg. A língua oficial nesta comuna é o Alemão. Referências
Хорренбах-Бухен

Хорренбах-Бухен (нем. Horrenbach-Buchen) — коммуна в Швейцарии, в кантоне Берн. Входит в состав округа Тун. Население составляет 267 человек (на 31 декабря 2006 года). Официальный код — 932. Ссылки Официальная страница
Horrenbach-Buchen

Horrenbach-Buchen är en kommun i distriktet Thun i kantonen Bern, Schweiz. Kommunen har 224 invånare (2024).. Kommunen består av två geografiskt åtskilda delar. Den västra delen består av byn Buchen och kringliggande gårdar, i den östra delen, Horrenbach, finns ingen by utan endast friliggande gårdar. Referenser
Горренбах-Бухен

Горренбах-Бухен (нім. Horrenbach-Buchen) — громада в Швейцарії в кантоні Берн, адміністративний округ Тун. Географія Громада розташована на відстані близько 31 км на південний схід від Берна. Горренбах-Бухен має площу 20,4 км², з яких на 1,4% дозволяється будівництво (житлове та будівництво доріг), 50,2% використовуються в сільськогосподарських цілях, 39,5% зайнято лісами, 9% не є продуктивними (річки, льодовики або гори). Демографія 2019 року в громаді мешкало 229 осіб (-10,5% порівняно з 2010 роком), іноземців було 0,4%. Густота населення становила 11 осіб/км². За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 21,8% — особи молодші 20 років, 59% — особи у віці 20—64 років, 19,2% — особи у віці 65 років та старші. Було 95 помешкань (у середньому 2,4 особи в помешканні). Із загальної кількості 109 працюючих 65 було зайнятих в первинному секторі, 16 — в обробній промисловості, 28 — в галузі послуг. Примітки
Belvédère Hotel, Furka Pass

The Hotel Belvédère is a former hotel located on the Furka Pass near the Rhône Glacier in Switzerland. History The Furka Pass road was opened between 1866 and 1867, and connects the Valais valley to the Uranaise valley previously cut by the Furkastock. In 1882, Josef Seiler built a lodge located in a hairpin created by the road. While initially serving as a small lodge, it expanded for the first time in 1890 to become a hotel. The construction of a gable roof with two additional floors gave the hotel its current appearance. The rooms, without electricity or running water, were still relatively spartan. In 1903, the building underwent a second transformation, propelling it into the Belle Époque and its first period of glory. The hotel then became a luxury property and was very popular for its panoramic views of the valley and the Rhône Glacier, which at the time was a few hundred meters from the road. The number of beds in 1907 then rose to 90. During the first half of the 20th century, attendance at the Rhône glacier and the hotel continued to increase due to the arrival of the postal bus in 1921 and the opening of two new railway lines: the Furka Oberalp Railway and the Glacier Express in 1930. At that time, the fashionable activity was mountain climbing. Many hikers would travel to the hotel by train or bus and use it as a starting point for hikes. The hotel experienced a new boom after the World War II with the rise of the personal automobile and the fabulous view of the Rhône Glacier from the hotel. The hotel became a destination for excursions to admire the Rhône glacier and the hotel regularly welcomed prestigious visitors (the Pope John XXIII or Sean Connery). Although the hotel became well-known internationally following its appearance in the James Bond film Goldfinger in 1964, hotel attendance decreased sharply during the second half of the 20th century with the massive strides in automobile technology making a crossing the Alps to be easily done in one day without the need for overnight stops. In addition, as the Rhône Glacier retreated more than a kilometer from the Belvedere, the view of it from the hotel became less spectacular. The hotel closed for the first time in 1980 and was purchased by the State Council of the canton of Valais with the idea of building a dam there which ultimately never happened. The hotel was then bought in 1988 by the Carlen family who restored the building to its original state and reopened it in 1990. However, the hotel has been closed again since 2015. Images Tributes The hotel is visible in the third episode of the adventures of James Bond (Goldfinger, from 1964), directed by Guy Hamilton. The hotel is visible on the cover of the book Accidentally Wes Anderson by Wally Koval. References
Lai da Chazfora

Der Lai da Chazfora (rätoromanisch lai für ‹See› und chazfora ‹Schaumkelle›, wohl aus Sassforà umgedeutet) ist ein Bergsee im Val Müstair, oberhalb von Tschierv im Kanton Graubünden in den schweizerischen Alpen. Er liegt auf 2595 m ü. M. Lage und Umgebung Der See liegt in den Ortler-Alpen, eingebettet zwischen Piz Turettas, Piz Chazforà und Piz Dora. Zugang Von Tschierv Ausgangspunkt: Tschierv (1660 m) Via: Funtauna Grossa, Lai Zoppa Schwierigkeit: T3, als Wanderweg weiss-rot-weiss markiert Zeitaufwand: 2 ¾ Stunden Von Fuldera Ausgangspunkt: Fuldera (1638 m) Via: Sadra, Alp Sadra, Muntet Schwierigkeit: T3, als Wanderweg weiss-rot-weiss markiert Zeitaufwand: 3 Stunden Durch das Val Mora Ausgangspunkt: Valchava (1440 m) oder Ofenpass (2149 m) Via: Val Mora, Alp Sprella (2094 m) Von Valchava via Las Clastras, Praveder, La Stretta, Alp Sprella Vom Ofenpass via Davo Plattas, Döss da las Plattas (2296 m), Alp Mora, Alp Sprella Schwierigkeit: T3, als Wanderweg weiss-rot-weiss markiert Zeitaufwand: 5 ½ Stunden von Valchava 4 Stunden vom Ofenpass Literatur Landeskarte der Schweiz, Blatt 1239 Sta Maria, 1:25'000. Bundesamt für Landestopographie, Ausgabe 2017. Sabine Joss, Fredy Joss: Alpinwandern/Engadin, Gipfelziele zwischen Samnaun und Bergell. Verlag des SAC, 2010, ISBN 978-3-85902-327-7, S. 170–173. Weblinks Lai da Chazfora auf schweizersee.ch Einzelnachweise
Schanzen Einsiedeln

The ski jumping venue in Eschbach, Einsiedeln, was built in 2001. In 2010 the venue became the Nationale Sprunganlage (National Ski jumping venue) of Switzerland. The venue includes four hills, K-105, K-70, K-45 and K-25. Schanzen Einsiedeln is located in Eschbach Sports Centrum and many other events take place in this area. 2001 In 2001 the first ski jumping hill in Eschbach was built. It was only a small K-20 hill, and it was torn down after three years of use. New hills 2003 saw the start date of the construction of four new ultra-modern ski jumping hills in Eschbach. After two years of construction the facility was opened for use. The ski jump hills were installed with green summer plastic coverings that are substitutes for snow. These allow skiers to train in the summer time. While building the hill, many members of Einsiedeln Ski club helped the workers with the construction for example placing the plastic mattings on all four hills. In July 2005 the new facility with a new ski lift and an artificial snow machine was opened after only two years of construction time. In the summer of 2005 the 12 million Swiss franc project hosted Continental Cup and World Cup Grand Prix ski jumping competitions. The Einsiedeln now hosts the World Cup of ski jumping the Summer Grand Prix competitions in both Ski jumping and Nordic combined every year. After opening in 2005 the four ski jumps had the sponsored names of AKAD-schanze (K-105), Swisscom-, große and kleine KPT-Schanze. But then in the spring of 2009 the name of the AKAD-schanze (K-105) was changed too Andreas Küttel-Schanze, to honor ski jumper Andreas Küttel who was born in Einsiedeln. The smaller K-70 hill also had its name changed to Simon Ammann-Schanze. Hill records The hill records at Schanzen Einsiedeln, as of May 15, 2010 are: K105 2005-08-13: 116,0 m - Thomas Morgenstern, Austria 2006-09-10: 119,0 m - Tobias Bogner, Germany 2008-08-01: 120,5 m - Anssi Koivuranta, Finland 2008-08-01: 121,0 m - Gregor Schlierenzauer, Austria K70 2008-08-01: 79,5 m - Klemens Murańka, Poland K45 2005-10-16: 50,0 m - Andreas Schuler, Switzerland K25 2006-02-25: 22,5 m - Pascal Kälin, Switzerland External links Schanzen Einsiedeln website References
Schanzen Einsiedeln

Schanzen Einsiedeln to kompleks skoczni położonych w miejscowości Einsiedeln. Budowa nowego kompleksu skoczni w Einsiedeln rozpoczęła się w 2003 roku. Projekt zawierał budowę obiektów K105/HS-117 (im. Andreasa Küttela), K70/HS-77 (im. Simona Ammanna), K45 (Große KPT-Schanze) i K25 (Kleine KPT-Schanze). Przedtem istniała tu tylko mała, treningowa skocznia K20, która została zbudowana w 2001 roku. Nowe skocznie powstały w zaledwie dwa lata. W lipcu 2005 nastąpiło oficjale otwarcie kompleksu. Skocznie są bardzo nowoczesne, pokryte igelitem, posiadają wyciąg oraz porcelanowy najazd, a także armatki śnieżne. Bardzo charakterystyczny jest także betonowy zeskok. Pierwszym sprawdzianem dla skoczni były zawody z cyklu Pucharu Kontynentalnego rozegrane w lipcu 2005 roku. Jeden z konkursów wygrał wówczas Marcin Bachleda. Na skoczni dużej od 2005 roku odbywają się zawody Letniego Grand Prix, a w latach 2006–2010 była ona jedną z czterech, na których rozgrywany był Turniej Czterech Narodów. 12 maja 2009 skoczniom zostało oficjalnie nadane imię Andreasa Küttela i Simona Ammanna. Oficjalny rekord największego obiektu należy do Gregora Schlierenzauera, który uzyskał tu 1 sierpnia 2008 odległość 121 m. Rekord skoczni średniej należy do Klemensa Murańki, który 1 sierpnia 2008 oddał tu skok na odległość 79,5 m. Andreas Küttel-Schanze Dane skoczni Punkt konstrukcyjny: 105 m Wielkość skoczni (HS): 117 m Oficjalny rekord skoczni: 121 m – Gregor Schlierenzauer (1.08.2008) Najdłuższy skok: 125,5 m – Domen Prevc (6.09.2015, z upadkiem) Długość rozbiegu: 101 m Długość progu: 6,7 m Nachylenie progu: 10,5° Nachylenie zeskoku: 36,9° Średnia prędkość na rozbiegu: 91 km/h Rekordziści skoczni Simon Ammann-Schanze Dane skoczni Punkt konstrukcyjny: 70 m Wielkość skoczni (HS): 77 m Oficjalny rekord skoczni: 79,5 m - Klemens Murańka (1.08.2008) Długość rozbiegu: 94 m Nachylenie progu: 10,5° Nachylenie zeskoku: 30° Średnia prędkość na rozbiegu: 81 km/h Przypisy Bibliografia Schanzen Einsiedeln, Einsiedeln. skisprungschanzen.com. [dostęp 2014-12-27]. Oficjalna strona kompleksu skoczni w Einsiedeln (niem.)
Raperswilen

Raperswilen es una comuna suiza del cantón de Turgovia, situada en el distrito de Kreuzlingen. Limita al norte con las comunas de Steckborn, Berlingen y Salenstein, al este con Ermatingen y Wäldi, al sur con Wigoltingen, y al oeste con Homburg. Hasta el 31 de diciembre de 2010 ubicada en el distrito de Steckborn. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Raperswilen. Sitio oficial de la comuna de Raperswilen «Raperswilen». Diccionario histórico de Suiza (en alemán, francés o italiano).
Raperswilen

Raperswilen (toponimo tedesco) è un comune svizzero di 391 abitanti del Canton Turgovia, nel distretto di Kreuzlingen. Geografia fisica Storia Monumenti e luoghi d'interesse Chiesa riformata, eretta nel 1766. Società Evoluzione demografica L'evoluzione demografica è riportata nella seguente tabella: Abitanti censiti Amministrazione Fino al 2010 ha fatto parte del distretto di Steckborn. Ogni famiglia originaria del luogo fa parte del cosiddetto comune patriziale e ha la responsabilità della manutenzione di ogni bene ricadente all'interno dei confini del comune. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Raperswilen Collegamenti esterni Erich Trösch, Raperswilen, in Dizionario storico della Svizzera, 9 agosto 2010. URL consultato il 27 dicembre 2017.
Raperswilen

Raperswilen – miejscowość i gmina (Politische Gemeinde) w północno-wschodniej Szwajcarii, w kantonie Turgowia, w okręgu (Bezirk) Kreuzlingen. Demografia W Raperswilen mieszka 418 osób. W 2021 roku 11,5% populacji gminy stanowiły osoby urodzone poza Szwajcarią. Przypisy
Raperswilen

Raperswilen é uma comuna da Suíça, no Cantão Turgóvia, com cerca de 440 habitantes. Estende-se por uma área de 7,7 km², de densidade populacional de 57 hab/km². Confina com as seguintes comunas: Berlingen, Ermatingen, Homburg, Salenstein, Steckborn, Wäldi, Wigoltingen. A língua oficial nesta comuna é o Alemão. Referências
Раперсвилен

Раперсвилен (нем. Raperswilen) — коммуна в Швейцарии, в кантоне Тургау. С 2011 года входит в состав округа Кройцлинген (ранее входила в округ Штекборн). Население составляет 397 человек (на 31 декабря 2007 года). Официальный код — 4846. Ссылки Официальная страница
Раперсвілен

Раперсвілен (нім. Raperswilen) — громада в Швейцарії в кантоні Тургау, округ Кройцлінген. Географія Громада розташована на відстані близько 145 км на північний схід від Берна, 14 км на північний схід від Фрауенфельда. Раперсвілен має площу 7,7 км², з яких на 5,3% дозволяється будівництво (житлове та будівництво доріг), 67,2% використовуються в сільськогосподарських цілях, 27,2% зайнято лісами, 0,3% не є продуктивними (річки, льодовики або гори). Демографія 2019 року в громаді мешкало 413 осіб (+4% порівняно з 2010 роком), іноземців було 10,7%. Густота населення становила 54 осіб/км². За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 19,6% — особи молодші 20 років, 61,3% — особи у віці 20—64 років, 19,1% — особи у віці 65 років та старші. Було 177 помешкань (у середньому 2,3 особи в помешканні). Із загальної кількості 176 працюючих 70 було зайнятих в первинному секторі, 46 — в обробній промисловості, 60 — в галузі послуг. Примітки