Lausanne

Lausanne (IPA: ) Svájc Vaud kantonjának fővárosa. A település a Genfi-tó partján, a Jura-hegység és az Alpok között fekszik félúton, a francia Évian-les-Bains-al szemben. 62 kilométerre északkeletre található Genftől, a legközelebbi jelentős várostól. Lakosainak száma 144 873 fő (2024. december 31.). Ezzel az ország negyedik legnagyobb városa Zürich, Genf és Bázel után. Neves bortermelő vidéken fekszik. A világ legkisebb metrórendszerrel rendelkező városa; 28 állomásos metrója két vonalon közlekedik. A 20. században Lausanne a nemzetközi sport egyik központjává vált, hiszen a Nemzetközi Olimpiai Bizottság (amely 1994 óta „olimpiai fővárosként” ismeri el a várost), a Sport Döntőbíróság és mintegy 55 nemzetközi sportszövetség otthona. Története A rómaiak Lousanna néven létesítettek itt katonai tábort egy korábbi kelta település helyén. 400-ban civitas Lausanna, 990-ben pedig Losanna néven említik. A Római Birodalom bukása után a bizonytalanság arra késztette Lausanne lakóit, hogy a város mai központjába költözzenek, mely egy dombos, könnyebben védhető terület volt. A területet a Savoyai-hercegek, később a lausanne-i püspök uralma alatt állt. A kezdetben viszonylag kicsiny város 888 és 1032 között a Felső-Burgundiai Királysághoz tartozott. A 11. században Lausanne politikai, gazdasági és vallási központtá fejlődött. A város a püspökök világi uralmának központjává vált. Az ezt követő időszakban, különösen a 12. és 13. században Lausanne látványos virágzásnak indult. A Lausanne-i katedrálist 1275-ben X. Gergely pápa és I. Rudolf német király jelenlétében szentelték fel. Később Bern kanton csapatai szállták meg, 1536-tól egészen 1798-ig az ő uralmuk alatt maradt. A képromboló berniek megfosztották a székesegyházat római katolikus mivoltától, és számos műkincsét, köztük a székesegyházban függő faliszőnyegeket végleg eltávolították. A hugenottáknak a szabad vallásgyakorlatot és egyenjogúságot biztosító nantes-i ediktum 1685-ös visszavonását követően Lausanne (és a közeli Genf) a francia hugenották menedékhelyévé vált. Az üldözött vallási személyeknek így otthont és mentsvárat nyújtó Lausanne-ban 1729-ben papi szeminárium nyílt. 1750-ben kilencven lelkészt küldtek vissza Franciaországba, hogy ott titokban dolgozzanak; ez a szám később 400-ra emelkedett. A francia reformátusok hatósági üldözése végül 1787-ben ért véget, ezt követően 1808-ban szeminárium létesült Montauban városában, és 1812. április 18-án bezárhatott a lausanne-i szeminárium. A napóleoni háborúk idején a város rangja megváltozott. 1803-ban az újonnan megalakult svájci kanton, Vaud fővárosa lett, tehát része lett a Svájci Államszövetségnek. Modern történelem és kulturális örökségek 1915-ben Pierre de Coubertin a népek közötti békét és harmóniát szimbolizáló országot keresvén úgy döntött, hogy a Nemzetközi Olimpiai Bizottság székhelyét Lausanne-ba költözteti. A város ennek hatására a nemzetközi sportszervezetek egyik jelentős központjává vált. 1923-ban itt írták alá a Lausanne-i békeszerződést, amely létrehozta a mai Török Köztársaságot. 1940-ben népessége elérte a 100 000 főt. Az 1950-es évektől az 1970-es évekig nagyszámú olasz, spanyol és portugál bevándorló érkezett a településre és annak vonzáskörzetébe, ők főként Renens-ban, a városik egyik ipari külvárosában telepedtek le. 1964-ben itt rendezték meg a Svájci Nemzeti Kiállítást. A város modern történelme során számos európai művésznek adott otthont, menedéket, inspirációt az alkotáshoz. T. S. Eliot angol költő a városban állt pszichiátriai kezelés alatt, amikor megírta Átokföldje című művének egy részét. (Vass István fordításában: „Ültem és sírtam a Genfi-tó vizeinél...”). Ernest Hemingway és felesége Párizsból utazott a városba nyaralni az 1920-as években. Számos művész és alkotó – mint például George Byron, Edward Gibbon és Percy Bysshe Shelley – időzött, élt vagy dolgozott a városban és annak környékén. A hagyományosan csendes várost az 1980-as évek elején tiltakozó fiatalok mozgalma rázta meg, amely elsősorban egy autonóm központ megnyitását követelte. A gyakran erőszakba torkolló tüntetéssorozat Lôzane bouge néven híresült el. Földrajz Topográfia A térség legfontosabb földrajzi adottsága a Genfi-tó közelsége. Lausanne a Svájci-fennsík déli lejtőjén terül el, az Ouchy-i tópart, Le Mont-sur-Lausanne és Épalinges északi pereme közötti mintegy 500 méteres szintkülönbséggel. A város festői kilátással büszkélkedhet a Genfi-tóra, valamint a Svájci és a Savoyai-Alpokra. A város szívében egykoron egy ősi folyó, a Flon húzódott, azonban ez a 19. század óta le van fedve. Az egykori folyó a város közepén, a történelmi belvárostól délre egy szurdokot képez, amely többnyire a mai Rue Centrale mentén halad. Felette több híd is átível. Lausanne két jelentős bortermelő vidék, Lavaux és La Côte között fekszik. A település területe a 2012-2014-es adatok szerint 41,38-41,37 négyzetkilométer (a számítások módszerétől függően). Ebből a területből 6,22 km2, azaz 15,0% mezőgazdasági célú, míg 16,06 km2 vagy 38,8% erdőség. A fennmaradó területből 19,00 km2, azaz 45,9% beépített terület (épületek és utak), 0,08 km2, azaz 0,2% folyó vagy tó, 0,01 km2 vagy 0,0% pedig terméketlen terület. Éghajlati jellemzők Lausanne-ban évente átlagosan 119,7 nap esik az eső vagy hó, és átlagosan 1153 mm csapadék hullik. A legcsapadékosabb hónap május, amikor a város átlagosan 117 mm csapadékot kap. Ebben a hónapban átlagosan 12,1 nap várható csapadék. Az év legszárazabb hónapja február, amikor átlagosan 67 mm csapadék hull 8,8 napon keresztül. Közigazgatás és nemzetközi kapcsolatok Közigazgatásai felosztása A város 18 quartier-re, azaz kerületre oszlik: Centre (1), Maupas/Valency (2), Sébeillon/Malley (3), Montoie/Bourdonnette (4), Montriond/Cour (5), Sous-Gare/Ouchy (6), Montchoisi (7), Florimont/Chissiez (8), Mousquines/Bellevue (9), Vallon/Béthusy (10), Chailly/Rovéréaz (11), Sallaz/Vennes/Séchaud (12), Sauvabelin (13), Borde/Bellevaux (14), Vinet/Pontaise (15), Bossons/Blécherette (16), Beaulieu/Grey/Boisy (17), és Les Zones foraines (90). Testvértelepülések Akhisar, Törökország Eszék, Horvátország Pernik, Bulgária Demográfia Lakosainak száma 144 873 fő (2024. december 31.). 2013-ban a lakosság 42%-a külföldi állampolgár volt. Tíz év leforgása alatt (1999–2009) a népesség 9,9%-ot változott. Ez 8,3%-ban a bevándorlásnak, a 2,6%-ban pedig a születéseknek és halálozásoknak tudható be. Grand Lausanne (tehát a települést és annak agglomerációját jelentő terület) lakossága 402 900 fő (2014 decemberében). A település lakosságának 58%-a, azaz 80 828 fő rendelkezik svájci állampolgársággal. 16 908 fő, azaz 12,1% lausanne-i születésű, és 2013 decemberében még mindig ott élt. 27 653 fő, azaz 19,8%-uk Vaud kantonon belül egy másik településről származott, míg 36 276-an, azaz 26,0%-uk egy másik svájci kantonban rendelkeztek svájci állampolgársággal. 58 9562 fő, azaz a város lakosságának 42,0%-a külföldi állampolgár volt. 2000-ben a lakosság túlnyomó többsége (98 424 fő, azaz 78,8%) francia ajkú volt. A második leggyakoribb nyelvként a németet (5 365 fő vagy 4,3%), a harmadikként pedig az olaszt (4 976 fő vagy 4,0%) jegyezték. 62 személy romans nyelven beszélt. Népességváltozás A település népességének változása történelmi viszonylatban: Állampolgárság Bűnözés 2014-ben a svájci büntető törvénykönyvben felsorolt bűncselekmények a bűnelkövetési aránya a városban ezer lakosra vetítve 167,3 volt. Ugyanebben az időszakban 49,5 kábítószerrel összefüggő bűncselekmény jutott minden ezer lakosra. A bevándorlási, vízum- és munkavállalási engedélyekre vonatkozó törvények megsértésének aránya 21 volt szintén ezer lakosra vetítve. Vallás Lausanne már a 16. században bekövetkezett reformációtól kezdve főként protestáns volt. Így volt ez egészen a 20. század második feléig, amikor is jelentős számú bevándorló érkezett a településre és annak környékére, elsősorban katolikus országokból. A katolikusok ma a város lakosságának többségét alkotják. A zsidó közösség zsinagógát tart fenn a városban. A 2000. évi népszámlálás adatai szerint 47 225 fő (a lakosság 37,8%-a) római katolikus, míg 33 993 fő (27,2%) a svájci református egyházhoz tartozott. A lakosság többi részéből 2698 fő (2,16%) volt az ortodox egyház tagja, 65 fő (0,05%) az ókatolikus egyházhoz, 4437 fő (3,55%) pedig valamely más keresztény egyházhoz tartozott. 849 személy (0,68%) volt zsidó, 7501 (6,00%) muszlim. 452 buddhista, 772 hindu és 343 valamelyik más egyházhoz tartozó személy volt. 21 080 fő (16,88%) nem tartozott semmilyen egyházhoz, agnosztikus vagy ateista volt. 7590 fő (a válaszadók 6,08%-a) szimplán nem válaszolt a kérdésre. Közlekedés Lausanne-t széleskörű helyi, országos és nemzetközi közlekedési hálózat szolgálja ki. A város vasútállomásáról elérhetőek a Svájci Szövetségi Vasutak személyvonatai, amelyek bel- és külföldi úti célokra is közlekednek. Az állomásról továbbá elérhető a helyi metró és a kantonális RER-hálózat (franciául: Réseau express régional vaudois) is. A város metrórendszerét és a helyi buszvonalakat – amelyeken trolibuszok is közlekednek – a Transports publics de la région lausannoise (TL) üzemelteti, míg a Genfi-tavon átkelő hajókat a Compagnie Générale de Navigation sur le lac Léman (CGN). 2008-ban Lausanne lett az első svájci város, ahol gumikerekű metrórendszer működik. A gördülőállomány a párizsi 14-es metró vonalának kisebb változata. A város több közlekedési fejlesztést is tervez, többek között a villamoshálózat újraélesztését és a metrórendszer bővítését. Lausanne nyugati oldalon csatlakozik az A1-es autópályához (Genf–Zürich tengely), északi és keleti oldalán pedig az A9-es autópályához (Olaszország és Franciaország felé); a két autópálya csomópontja a város északnyugati oldalán található. A Lausanne-i repülőtér a város Blécherette elnevezésű negyedében helyezkedik el, menetrend szerinti járatai nincsenek. A rendszeres nemzetközi repülőjáratokkal operáló Genfi repülőtér mindössze 42 perc alatt elérhető vonattal. Gazdaság Lausanne Nyugat-Svájc egyik legfontosabb gazdasági és közigazgatási központja. A 2018-as adatok szerint a foglalkoztatottak jelentős része, mintegy 95 százaléka a szolgáltatási szektorban dolgozik, a szekunder szektor a munkaerő nagyjából 4-5 százalékát teszi ki, és kevesebb mint 1 százalék dolgozik a primer szektorban. A szolgáltatóipar a kereskedelemre, az idegenforgalomra, az adminisztrációra, a banki és biztosítási tevékenységekre, valamint a szállítmányozásra és a közlekedésre összpontosít. A város különböző nemzetközi és szövetségi jelentőségű intézmények és cégek kedvelt székhelye. Jelentős vállalatok A városban, illetve annak agglomerációjában székelő jelentős vállalatok: Banque cantonale vaudoise, banki szolgáltatások; Bata Corporation, cipőgyártás; Bobst SA, gépipar; Compangie financière Tradition, pénzügyi szolgáltatások; CGN, regionális közlekedés; Edipresse, könyvkiadás; ELCA, informatika; Eni Suisse SA, olaj és gáz; Kudelski Group, informatika; Landolt & Cie, bankszektor; Logitech, számítógépes perifériák; Nespresso, kávé (a Nestlé operatív egysége); Payot, kiskereskedelmi könyvesbolt; Philip Morris International, dohányipari vállalat; Retraites Populaires, pénzügyi szolgáltatások; Sophia Genetics, biotechnológia; Tetra Laval, csomagolás; Vaudoise Assurances, biztosítás. Munkanélküliség 2017. szeptember 30-án a munkanélküliségi ráta 5,9 % volt. Oktatás Az agglomeráció nyugati részén, a Genfi-tó közelében egy hatalmas campus egyesíti az ország felsőoktatási rendszerének két neves intézményét: a Lausanne-i Egyetemet (franciául: Université de Lausanne, UNIL) és a Lausanne-i Szövetségi Műszaki Egyetemet (franciául: École polytechnique fédérale de Lausanne, EPFL). A városban és annak régiójában több alkalmazott tudományok egyeteme található, többek közt az École hôtelière de Lausanne (EHL), az École cantonale d'art de Lausanne (ECAL), a La Manufacture, Haute école des arts de la scène és az Haute École de santé Vaud. Ami a középfokú oktatást illeti, Lausanne-ban több gimnázium (köztük a Gymnase de Beaulieu és a Gymnase de la Cité) és szakiskola is található. A városban összesen több mint ötven oktatási intézmény működik. Sport Lausanne ad otthont a NOB-nak, a közeli tavakon vízi sportok, a hegyekben pedig hegymászás és síelés kínálkozik. A kerékpározás szintén gyakori időtöltés. Többek között évente megrendezik a várost átszelő országúti futóversenyt (20 km de Lausanne), a Tour de Romandie országúti kerékpárversenyt, a Lausanne-i maratont és a triatlonversenyt. A városban rendezik meg évi rendszerességgel a Diamond League részeként az Athletissima nemzetközi atlétikai versenyt, melynek otthona a Stade olympique de la Pontaise. A város szolgált a 2020. évi téli ifjúsági olimpiai játékok helyszíneként is. Helyi sportklubok, szövetségek Lausanne HC – jégkorongklub Lausanne-Sport – labdarúgóklub Stade Lausanne Ouchy – labdarúgóklub Stade Lausanne Rögbiklub Lausanne-Sports Aviron – evezősklub Nemzetközi sportszervezetek A Nemzetközi Olimpiai Bizottság székhelye eredetileg Párizsban volt, mígnem Pierre de Coubertin 1915-ben Lausanne-ba költöztette. A Sport Döntőbíróság is itt székel, valamint számos más nemzetközi sportszervezet: Európai Atlétikai Szövetség (EAA) Nemzetközi Baseball Szövetség (IBAF) Nemzetközi Lovassport Szövetség (Fédération Équestre Internationale, FEI) Nemzetközi Vívószövetség (Fédération Internationale d'Escrime, FIE) Nemzetközi Golf Szövetség (Fédération Internationale de Golf, IGF) Nemzetközi Torna Szövetség (Fédération Internationale de Gymnastique, FIG) Nemzetközi Gyeplabda Szövetség (Fédération Internationale de Hockey, FIH) Nemzetközi Evezős Szövetség (Fédération Internationale des Sociétés d'Aviron, FISA) Nemzetközi Korcsolyázó Szövetség (ISU) Nemzetközi Úszószövetség (Fédération Internationale de Natation, FINA) Nemzetközi Asztalitenisz Szövetség (ITTF) Nemzetközi Triatlon Szövetség (ITU) Nemzetközi Egyetemi Sportszövetség (Fédération Internationale du Sport Universitaire, FISU) Nemzetközi Röplabda-szövetség (Fédération Internationale de Volleyball, FIVB) Nemzetközi Wushu Szövetség (IWUF) Légisport Világszövetség (Fédération Aéronautique Internationale, FAI) Nemzetközi Íjász Szövetség (WA; Fédération Internationale de Tir à l'Arc, FITA) TáncSport Világszövetség (Fédération mondiale de danse sportive, WDSF) Nemzetközi Sakkszövetség (Fédération Internationale des Échecs, FIDE) Kultúra A Genfi-tó partján fekvő napsütötte elhelyezkedésének, a festői óvárosnak, a számos múzeumnak és a változatos kulturális eseményeknek köszönhetően Lausanne Svájc egyik legpezsgőbb kulturális élettel rendelkező városa. A városnak három nagy jelentőségű teátruma van: a Lausanne-i Operaház (Opéra de Lausanne), a Beaulieu Színház és a Vidy-Lausanne színház. Lausanne-ban működik egy városi levéltár, kantonális valamint közösségi fenntartású könyvtár, valamint számos köz- és szakkönyvtár. 1968 óta megrendezik a Festival de la Cité művészeti fesztivált, 1973 óta pedig a Prix de Lausanne nemzetközi táncversenyt. Látnivalók Notre-Dame-katedrális, a Vaud kantoni evangélikus református egyház által konfiskált római katolikus templom; Svájc egyik legpompásabb gótikus épülete. Château d'Ouchy, középkori kastély a Genfi-tó partján. Château Saint-Maire, a kantonális kormány székhelye. Place St-François, a városközpontban, az azonos nevű templommal. Place de la Palud, látványos régi órával. St-Laurent-templom, az azonos nevű téren. Szövetségi Bíróság, a svájci igazságszolgáltatás székhelye. Múzeumok Lausanne 22 múzeummal rendelkezik, köztük hat kantonális és négy városi múzeummal. Nevezetes lausanne-iak Tudósok és építészek Johann Ludwig Burckhardt (1784–1817), utazó, geográfus és orientalista, Eugène Viollet-le-Duc (1814–1879), francia építész és író, Léon Walras (1834–1910), francia közgazdász, egyetemi tanár, matematikus, Vilfredo Pareto (1848–1923), olasz mérnök, szociológus, közgazdász és filozófus, Auguste Piccard (1884–1962) fizikus, feltaláló és felfedező, Michel Mayor (szül. 1942), asztrofizikus, a 2015-ös Kiotó-díj és a 2019-es fizikai Nobel-díj társdíjasa. Írók Edward Gibbon FRS (1737–1794), angol történész, író és parlamenti képviselő, Benjamin Constant (1767–1830), aktivista, politikai és vallási író, Charles-Ferdinand Ramuz (1878–1947), író, Georges Simenon (1903–1989), belga író, Alejo Carpentier (1904–1980), kubai író, esszéista és zenetudós, Jean Anouilh (1910–1987), francia drámaíró. Színészek George Sanders (1906–1972), brit film- és televíziós színész és író, James Mason (1909–1984), angol színész, Capucine (1928–1990), francia színésznő és modell, Vincent Pérez (szül. 1964), színész és rendező. Festők François Bocion (1828–1890), művész és tanár, Eugène Grasset (1845–1917), iparművész, az Art nouveau úttörője, Théophile Steinlen (1859–1923), francia grafikus, Félix Vallotton (1865–1925), festő, grafikus. Zenészek és táncosok Karol Szymanowski (1882–1937), lengyel zeneszerző és zongoraművész, Maurice Béjart (1927–2007), táncos, koreográfus és operarendező, Charles Dutoit (szül. 1936), karmester. Nemesek, uralkodók Battenbergi Viktória Eugénia spanyol királyné (1887–1969), Ilona görög királyi hercegnő (1896–1982), IX. Ráma thaiföldi király (1927–2016), Yasmin Aga Khan (szül. 1949), Margarita von Hohenzollern-Sigmaringen (szül. 1949), Elena von Hohenzollern-Sigmaringen (szül. 1950). Üzletemberek Coco Chanel (1883–1971), francia divattervező és üzletasszony, Ingvar Kamprad (1926–2018), az IKEA alapítója. Sportolók Pierre de Coubertin (1863-1937), francia báró, a Nemzetközi Olimpiai Bizottság alapítója, Stéphane Chapuisat (szül. 1969), labdarúgó, Sébastien Loeb (szül. 1974), francia autóversenyző, Ludovic Magnin (szül. 1979), labdarúgó, az FC Zürich vezetőedzője, Lorik Cana (szül. 1983), albán labdarúgó, Stan Wawrinka (szül. 1985), teniszező, Stéphane Lambiel (szül. 1985), műkorcsolyázó és edző, Bacsinszky Tímea (szül. 1989), teniszező. Megjegyzések Hivatkozások Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Lausanne című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. További információk Hivatalos oldal (francia) (franciául) A svájci Lausanne középkorból megmaradt toronyőre minden este megkongatja a vészharangot. Múlt-kor történelmi magazin, 2020. április 5. (magyarul) Le contexte historique. État de Vaud (franciául) Samuel Miller: So we’ve explored the quirks and history of Lausanne. Newly Swissed, 2019. június 27. (angolul) The Economic Impact of International Sports Organisations in Switzerland. Lausanne város, Vaud kanton és a Nemzetközi Olimpiai Bizottság megbízásából, 2021 október. (angolul) In the steps of Pierre de Coubertin in Lausanne. Comité international Pierre de Coubertin (CIPC), 2013. (angolul) Cripps, Thomas. The Olympic Museum and IOC Studies Centre, Lausanne: A Personal View. Film History 12, no. 2 (2000): 211–14. (angolul) Jean-Loup Chappelet: Lausanne, une histoire olympique Dossier spécial Le sport en jeu: perspectives et défis 22, 2020 (franciául) Chappelet, Jean-Loup (2021. április 13.). "Switzerland's Century-Long Rise as the Hub of Global Sport Administration". The International Journal of the History of Sport. 38 (6): 569–590. doi:10.1080/09523367.2021.1915294. ISSN 0952-3367. (angolul) Raphaël Bubloz: How does Lausanne’s agglomeration shape up? Université de Lausanne Faculté des géosciences et de l'environnement, 2018 június. (angolul) La cathédrale de Lausanne Canton de Vaud Département de la Formation, de la Jeunesse et de la Culture (DFCJ) - Service Des Affaires Culturelles, 2017. (franciául)